02008R0110 — DA — 01.02.2019 — 013.001

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

Ændret ved:





Ændret ved:









▼B

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 110/2008

af 15. januar 2008

om definition, betegnelse, præsentation og mærkning af samt beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) Nr. 1576/89







KAPITEL I

ANVENDELSESOMRÅDE, DEFINITION OG KLASSIFICERING AF SPIRITUS

Artikel 1

Anvendelsesområde

1. Denne forordning fastsætter regler for definition, betegnelse, præsentation og mærkning af spiritus samt for beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus.

2. Denne forordning finder anvendelse på al spiritus, der bringes i omsætning i Fællesskabet, uanset om den er fremstillet i Fællesskabet eller i tredjelande, og spiritus, der fremstilles i Fællesskabet med henblik på eksport. Den finder desuden anvendelse på brugen af landbrugsethanol og/eller landbrugsdestillater i fremstillingen af alkoholholdige drikkevarer og på brugen af navne på spiritus i præsentationen og mærkningen af fødevarer.

3. I særlige tilfælde, hvis lovgivningen i importtredjelandet kræver det, kan der indrømmes en undtagelse fra bestemmelserne i bilag I og II efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 25, stk. 3.

Artikel 2

Definition af spiritus

1. I denne forordning forstås ved »spiritus« en alkoholholdig drikkevare:

a) som er bestemt til konsum

b) som har særlige organoleptiske egenskaber

c) som har et minimumsalkoholindhold på 15 % vol.

d) som er fremstillet:

i) enten direkte:

— ved destillation, med eller uden tilsatte aromaer, af naturligt gærede produkter og/eller

— ved udblødning eller lignende forarbejdning af plantematerialer i landbrugsethanol og/eller landbrugsdestillater og/eller spiritus som omhandlet i denne forordning og/eller

— ved tilsætning af aromaer, sukker eller andre sødemidler anført i bilag I, punkt 3, og/eller andre landbrugsprodukter og/eller fødevarer til landbrugsethanol og/eller landbrugsdestillater og/eller spiritus som omhandlet i denne forordning

ii) eller ved blanding af en spiritus med én eller flere af følgende væsker:

— anden spiritus og/eller

— landbrugsethanol eller landbrugsdestillater og/eller

— andre alkoholholdige drikkevarer og/eller

— drikkevarer.

2. Drikkevarer henhørende under KN-kode 2203 , 2204 , 2205 , 2206 og 2207 betragtes dog ikke som spiritus.

3. Det minimumsalkoholindhold, der er omhandlet i stk. 1, litra c), berører ikke definitionen af produktet i kategori 41 i bilag II.

4. De tekniske definitioner og krav, der anvendes i denne forordning, er fastsat i bilag I.

Artikel 3

Ethanolens oprindelse

1. Der må til fremstilling af spiritus og alle bestanddele heraf kun anvendes landbrugsethanol som omhandlet i traktatens bilag I.

2. Der må til fremstilling af spiritus kun anvendes landbrugsethanol, der er i overensstemmelse med definitionen i bilag I, punkt 1, til denne forordning.

3. Der må kun anvendes landbrugsethanol til at fortynde og opløse farvestoffer, aromaer og andre godkendte tilsætningsstoffer, der anvendes til fremstilling af spiritus.

4. Alkoholholdige drikkevarer må hverken indeholde syntetisk alkohol eller anden alkohol, der ikke er landbrugsalkohol som omhandlet i traktatens bilag I.

Artikel 4

Spirituskategorier

Spiritus klassificeres i kategorier i henhold til definitionerne i bilag II.

Artikel 5

Almindelige bestemmelser om spirituskategorierne

1. Med forbehold af de særlige regler, der er fastsat for kategorierne 1-14 i bilag II, gælder følgende for den heri definerede spiritus:

a) Den skal være fremstillet ved alkoholgæring og destillation udelukkende af de råvarer, der er nævnt i den relevante definition af den pågældende spiritus.

b) Den må ikke være tilsat alkohol som defineret i bilag I, punkt 5, hverken fortyndet eller ufortyndet.

c) Den må ikke være tilsat aromastoffer.

d) Den må kun indeholde tilsat karamel til farvning.

e) Den må kun være sødet for at afrunde produktets endelige smag i overensstemmelse med bilag I, punkt 3. Det maksimale niveau for de produkter, der anvendes til afrunding, og som er anført i bilag I, punkt 3, litra a)-f), fastlægges efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 25, stk. 3. Der tages hensyn til medlemsstaternes specifikke lovgivning på området.

2. Med forbehold af de særlige regler, der er fastsat for kategorierne 15-46 i bilag II, kan den heri definerede spiritus:

a) være fremstillet af landbrugsråvarer som nævnt i traktatens bilag I

b) være tilsat alkohol som defineret i bilag I, punkt 5, til denne forordning

▼M1

c) indeholde aromastoffer som defineret i artikel 3, stk. 2, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1334/2008 af 16. december 2008 om aromaer og visse fødevareingredienser med aromagivende egenskaber til anvendelse i og på fødevarer ( 1 ) og aromapræparater som defineret i artikel 3, stk. 2, litra d), i samme forordning

▼B

d) indeholde farvestoffer som defineret i bilag I, punkt 10, til denne forordning

e) være sødet for at svare til særlige produktegenskaber i overensstemmelse med bilag I, punkt 3, til denne forordning og medlemsstaternes specifikke lovgivning.

3. Med forbehold af de særlige regler, der er fastsat i bilag II, kan anden spiritus, der ikke opfylder kravene til kategori 1-46:

a) være fremstillet af landbrugsråvarer som nævnt i traktatens bilag I og/eller fødevarer, der er egnet til konsum

b) være tilsat alkohol som defineret i bilag I, punkt 5, til denne forordning

▼M1

c) indeholde et eller flere aromastoffer som defineret i artikel 3, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1334/2008

▼B

d) indeholde farvestoffer som defineret i bilag I, punkt 10, til denne forordning

e) være sødet for at svare til særlige produktegenskaber i overensstemmelse med bilag I, punkt 3 til denne forordning.

Artikel 6

Medlemsstaternes lovgivning

1. Medlemsstaterne kan i forbindelse med en kvalitetspolitik for spiritus, der er fremstillet på deres eget område, og navnlig for geografiske betegnelser registreret i bilag III eller for fastlæggelsen af nye geografiske betegnelser fastsætte regler, der er strengere end dem, der er fastsat i bilag II, for så vidt angår fremstilling, betegnelse, præsentation og mærkning, hvis de er forenelige med fællesskabsretten.

2. Medlemsstaterne må ikke forbyde eller begrænse import, salg eller forbrug af spiritus, der opfylder kravene i denne forordning.







KAPITEL II

BETEGNELSE, PRÆSENTATION OG MÆRKNING AF SPIRITUS

Artikel 7

Definitioner

I denne forordning er udtrykkene »betegnelse«, »præsentation« og »mærkning« defineret i bilag I, punkt 14, 15 og16.

Artikel 8

Varebetegnelse

I overensstemmelse med artikel 5 i direktiv 2000/13/EF er varebetegnelser på spiritus omfattet af dette kapitels bestemmelser.

Artikel 9

Særlige regler for varebetegnelser

1. Spiritus, der svarer til produktspecifikationerne for kategori 1-46 i bilag II, skal i betegnelsen, præsentationen og mærkningen være forsynet med den varebetegnelse, der er fastsat heri.

2. Spiritus, der svarer til definitionen i artikel 2, men som ikke svarer til kravene til kategori 1-46 i bilag II, skal i betegnelsen, præsentationen og mærkningen være forsynet med varebetegnelsen »spiritus«. Denne varebetegnelse må ikke erstattes eller ændres, jf. dog stk. 5 i denne artikel.

3. Hvis en spiritus svarer til definitionen på mere end én spirituskategori i bilag II, kan den sælges under én eller flere af de betegnelser, der er nævnt for disse kategorier i bilag II.

4. De varebetegnelser, der er nævnt i stk. 1, må ikke anvendes til på nogen måde at betegne eller præsentere andre drikkevarer end den spiritus, for hvilken disse betegnelser er nævnt i bilag II og registreret i bilag III, jf. dog denne artikels stk. 9 og artikel 10, stk. 1.

5. Varebetegnelser kan i overensstemmelse med kapitel III suppleres eller erstattes med en geografisk betegnelse som registreret i bilag III eller i overensstemmelse med nationale bestemmelser suppleres med en anden geografisk betegnelse, såfremt dette ikke vildleder forbrugerne.

6. De geografiske betegnelser i bilag III må kun suppleres:

a) enten med udtryk, der allerede anvendes den 20. februar 2008 for eksisterende geografiske betegnelser, jf. artikel 20, eller

b) i overensstemmelse med den relevante tekniske dokumentation, der er omhandlet i artikel 17, stk. 1.

7. En alkoholholdig drikkevare, der ikke svarer til en af definitionerne i kategori 1-46 i bilag II, må ikke betegnes, præsenteres eller mærkes ved, at ord eller udtryk som »art«, »type«, »stil«, »fremstillet« eller »smag« eller andre tilsvarende udtryk anvendes sammen med en af de varebetegnelser, der er fastsat i denne forordning, og/eller en af de geografiske betegnelser, der er registreret i bilag III.

8. Varebetegnelsen på spiritus må ikke erstattes af et varemærke, en handelsbetegnelse eller et fantasinavn.

9. De betegnelser, der er nævnt i kategori 1-46 i bilag II, kan anføres på en liste med fødevareingredienser, hvis listen er i overensstemmelse med direktiv 2000/13/EF.

Artikel 10

Særlige regler for anvendelse af varebetegnelser og geografiske betegnelser

1. Med forbehold af direktiv 2000/13/EF er det forbudt at anvende en betegnelse, der er anført i kategori 1-46 i bilag II, eller en geografisk betegnelse, der er registreret i bilag III, i et sammensat udtryk eller at hentyde til sådanne betegnelser i præsentationen af en fødevare, medmindre alkoholen udelukkende stammer fra den nævnte spiritus.

2. Det er ligeledes forbudt at anvende et sammensat udtryk som nævnt i stk. 1, når en spiritus er fortyndet, så alkoholindholdet er nedsat til under minimumsindholdet i henhold til definitionen for den pågældende spiritus.

3. Uanset stk. 1 berører denne forordnings bestemmelser ikke en eventuel anvendelse af udtrykkene »amer« eller »bitter« om produkter, der ikke er omfattet af denne forordning.

4. Uanset stk. 1 og for at tage hensyn til etablerede produktionsmetoder kan de sammensatte udtryk i kategori 32, litra d), i bilag II anvendes i præsentationen af likør, der er fremstillet i Fællesskabet, på de deri beskrevne betingelser.

Artikel 11

Betegnelse, præsentation og mærkning af blandinger

1. Når en spiritus, der er nævnt i kategori 1-14 i bilag II, er tilsat fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5, skal denne spiritus være forsynet med varebetegnelsen »spiritus«. Den må ikke på nogen måde være forsynet med en betegnelse, der er forbeholdt kategori 1-14.

2. Hvis en spiritus, der er nævnt i kategori 1-46 i bilag II, blandes med:

a) en eller flere andre former for spiritus og/eller

b) et eller flere landbrugsdestillater

skal den forsynes med varebetegnelsen »spiritus«. Denne varebetegnelse skal stå klart og tydeligt på et iøjnefaldende sted på etiketten og må ikke erstattes eller ændres.

3. Stk. 2 gælder ikke for betegnelse, præsentation eller mærkning af de blandinger, der er nævnt i dette stykke, hvis de svarer til en af definitionerne i kategori 1-46 i bilag II.

4. Med forbehold af direktiv 2000/13/EF må betegnelsen, præsentationen eller mærkningen af den spiritus, der fremkommer ved blandinger som nævnt i stk. 2, kun vise et eller flere af de udtryk, der er nævnt i bilag II, hvis dette udtryk ikke indgår i varebetegnelsen, men alene anføres i samme synsfelt på listen over alle alkoholingredienser i blandingen efter udtrykket »blandet spiritus«.

Udtrykket »blandet spiritus« skal anføres med ensartede bogstaver af samme skrifttype og farve som varebetegnelsen. Bogstaverne må højst være halvt så store som de bogstaver, varebetegnelsen er skrevet med.

5. Ved mærkning og præsentation af de blandinger, der er nævnt i stk. 2, og som er omfattet af kravet om anførsel af alkoholingredienser i henhold til stk. 4, udtrykkes andelen af hver alkoholingrediens som en procentdel i faldende orden efter de anvendte mængder. Andelen er lig med den procentdel, som dens mængde af ren alkohol udgør af den samlede mængde ren alkohol i blandingen.

Artikel 12

Særlige bestemmelser for betegnelse, præsentation og mærkning af spiritus

1. Hvis betegnelsen, præsentationen eller mærkningen af spiritus angiver, hvilke råvarer der er anvendt til fremstilling af landbrugsethanolen, skal de forskellige former for landbrugsalkohol angives i faldende orden efter de anvendte mængder.

2. Betegnelsen, præsentationen eller mærkningen af spiritus må kun suppleres med udtrykket »sammenstikning« eller »sammenstukket«, hvis spiritussen er sammenstukket, jf. bilag I, punkt 7.

3. Lagringstid eller alder må kun angives i betegnelsen, præsentationen eller mærkningen af spiritus, hvis den vedrører den yngste alkoholbestanddel, og forudsat at spiritussen er lagret under afgiftsmyndighedernes kontrol eller under en kontrol, der frembyder tilsvarende garantier, med forbehold af eventuelle undtagelser vedtaget efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 25, stk. 3.

Artikel 13

Forbud mod blykapsler og blyfolie

Spiritus må ikke opbevares med henblik på salg eller udbydes til salg i beholdere forsynet med lukkeanordninger, der er dækket med blyholdige kapsler eller blyfolie.

Artikel 14

Anvendelse af sprog til betegnelse, præsentation og mærkning af spiritus

1. De oplysninger, der er foreskrevet i denne forordning, anføres på et eller flere af EU's officielle sprog, således at den endelige forbruger let kan forstå de enkelte oplysninger, medmindre forbrugeren får dem på anden måde.

2. De udtryk, der står med kursiv i bilag II, og de geografiske betegnelser, der er registreret i bilag III, skal ikke oversættes på etiketten eller i præsentationen af spiritussen.

3. Når det drejer sig om spiritus med oprindelse i tredjelande, er det tilladt at anvende et sprog, der er officielt i det tredjeland, hvor spiritussen er fremstillet, såfremt de oplysninger, der er foreskrevet i denne forordning, også anføres på et af EU's officielle sprog på en måde, som den endelige forbruger let kan forstå.

4. Når det drejer sig om spiritus, der er fremstillet i Fællesskabet, og som er bestemt til eksport, kan de oplysninger, der er foreskrevet i denne forordning, gentages på et andet sprog end et af EU's officielle sprog, jf. dog stk. 2.







KAPITEL III

GEOGRAFISKE BETEGNELSER

Artikel 15

Geografiske betegnelser

1. I denne forordning forstås ved geografisk betegnelse en betegnelse, der angiver, at en spiritus har oprindelse i et land, en region eller et lokalt sted, hvis spiritussens bestemte kvalitet, ry eller andre egenskaber i alt væsentligt kan tilskrives dens geografiske oprindelse.

2. De geografiske betegnelser, der er nævnt i stk. 1, er registreret i bilag III.

3. De geografiske betegnelser, der er registreret i bilag III, kan ikke blive artsbetegnelser.

Betegnelser, der er blevet artsbetegnelser, kan ikke registreres i bilag III.

At en betegnelse er blevet til en artsbetegnelse vil sige, at en spiritusbetegnelse, selv om den er knyttet til det sted eller det område, hvor produktet oprindeligt blev fremstillet eller bragt i omsætning, er blevet den almindelige betegnelse for en spiritus i Fællesskabet.

4. Spiritus, der er forsynet med en geografisk betegnelse, der er registreret i bilag III, skal overholde alle de specifikationer i den tekniske dokumentation, der er omhandlet i artikel 17, stk. 1.

Artikel 16

Beskyttelse af geografiske betegnelser

Med forbehold af artikel 10 beskyttes de geografiske betegnelser, der er registreret i bilag III, mod:

a) enhver direkte eller indirekte kommerciel brug i forbindelse med produkter, der ikke er omfattet af registreringen, for så vidt produkterne kan sammenlignes med den spiritus, der er registreret under den geografiske betegnelse, eller for så vidt anvendelsen af betegnelsen udnytter betegnelsens omdømme

b) ethvert misbrug eller enhver efterligning eller antydning, selv hvis produktets virkelige oprindelse er angivet, eller den geografiske betegnelse er anvendt i oversættelse eller ledsaget af et udtryk som »art«, »type«, »stil«, »fremstillet« eller »smag« eller andre tilsvarende angivelser

c) enhver anden falsk eller vildledende angivelse af herkomst, oprindelse, art og hovedegenskaber i forbindelse med produktets betegnelse, præsentation eller mærkning, der kan give et fejlagtigt indtryk af produktets oprindelse

d) enhver anden praksis, der kan vildlede forbrugeren med hensyn til produktets virkelige oprindelse.

Artikel 17

Registrering af geografiske betegnelser

1. Ansøgninger om at få registreret en geografisk betegnelse i bilag III forelægges for Kommissionen på et af EU's officielle sprog eller vedlægges en oversættelse til et af disse sprog. Sådanne ansøgninger skal være behørigt begrundede og indeholde en teknisk dokumentation med de specifikationer, som den pågældende spiritus skal overholde.

2. Hvad angår geografiske betegnelser i Fællesskabet indgives den i stk. 1 nævnte ansøgning af den medlemsstat, hvor den pågældende spiritus har sin oprindelse.

3. Hvad angår geografiske betegnelser i tredjelande indgives den i stk. 1 nævnte ansøgning til Kommissionen, enten direkte eller via myndighederne i det pågældende tredjeland, og den skal indeholde dokumentation for, at den pågældende betegnelse er beskyttet i oprindelseslandet.

4. Den tekniske dokumentation, der er nævnt i stk. 1, skal mindst indeholde følgende hovedspecifikationer:

a) spiritussens navn og kategori samt den geografiske betegnelse

b) en beskrivelse af spiritussen, herunder produktets vigtigste fysiske, kemiske og/eller organoleptiske egenskaber, samt spiritussens specifikke egenskaber sammenlignet med den relevante kategori

c) en afgrænsning af det geografiske område

d) en beskrivelse af den metode, som spiritussen er fremstillet efter, og eventuelt af de originale og faste lokale metoder

e) angivelse af de forhold, der begrunder tilknytningen til det geografiske miljø eller den geografiske oprindelse

f) eventuelle krav i fællesskabsbestemmelser og/eller nationale og/eller regionale bestemmelser

g) ansøgerens navn og kontaktadresse

h) et eventuelt supplement til den geografiske betegnelse og/eller en eventuel specifik mærkningsregel i overensstemmelse med den relevante tekniske dokumentation.

5. Kommissionen kontrollerer inden 12 måneder efter datoen for indgivelsen af den i stk. 1 nævnte ansøgning, om ansøgningen opfylder denne forordnings bestemmelser.

6. Hvis Kommissionen finder, at den i stk. 1 nævnte ansøgning opfylder denne forordnings bestemmelser, offentliggøres hovedspecifikationerne i den tekniske dokumentation, der er omhandlet i stk. 4, i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende.

7. Fysiske eller juridiske personer, der har en berettiget interesse, kan inden seks måneder efter datoen for offentliggørelsen af den tekniske dokumentation gøre indsigelse mod registreringen af den geografiske betegnelse i bilag III med den begrundelse, at betingelserne i denne forordning ikke er opfyldt. Indsigelsen, der skal være velbegrundet, forelægges for Kommissionen på et af EU's officielle sprog eller vedlagt en oversættelse til et af disse sprog.

8. Kommissionen træffer afgørelse om registrering af en geografisk betegnelse i bilag III efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 25, stk. 3, idet der tages hensyn til, om der er gjort indsigelse i henhold til stk. 7. Afgørelsen offentliggøres i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 18

Annullering af den geografiske betegnelse

Hvis specifikationerne i den tekniske dokumentation ikke længere overholdes, træffer Kommissionen afgørelse om at annullere registreringen efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 25, stk. 3. Afgørelsen offentliggøres i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 19

Enslydende geografiske betegnelser

En enslydende geografisk betegnelse, der er i overensstemmelse med kravene i denne forordning, registreres under behørigt hensyn til lokal skik og brug og den faktiske risiko for forveksling, navnlig således at:

— en enslydende betegnelse, der urigtigt får forbrugerne til at tro, at produkterne stammer fra et andet område, ikke registreres, selv om betegnelsen er helt korrekt med hensyn til det område, den region eller det lokale sted, hvor den pågældende spiritus har sin oprindelse

— anvendelse af en registreret enslydende geografisk betegnelse kun er tilladt, såfremt der i praksis tydeligt kan skelnes mellem den senere registrerede enslydende betegnelse og den allerede registrerede betegnelse, idet de berørte producenter skal sikres en rimelig behandling, og forbrugerne ikke må vildledes.

Artikel 20

Eksisterende geografiske betegnelser

1. For hver af de geografiske betegnelser, der er registreret i bilag III den 20. februar 2008, forelægger medlemsstaterne en teknisk dokumentation, jf. artikel 17, stk. 1, for Kommissionen senest den 20. februar 2015.

2. Medlemsstaterne sikrer, at offentligheden har adgang til denne tekniske dokumentation.

3. Hvis der ikke er forelagt nogen teknisk dokumentation for Kommissionen senest 20. februar 2015 sletter Kommissionen den geografiske betegnelse i bilag III efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 25, stk. 3.

▼A1

4. Den i stk. 1 omhandlede frist for forelæggelse af teknisk dokumentation finder også anvendelse på Kroatiens geografiske betegnelser opregnet i bilag III.

▼B

Artikel 21

Ændring af den tekniske dokumentation

Proceduren i artikel 17 finder tilsvarende anvendelse, hvis den tekniske dokumentation, der er omhandlet i artikel 17, stk. 1, og 20, stk. 1, skal ændres.

Artikel 22

Verifikation af overholdelsen af specifikationerne i den tekniske dokumentation

1. For geografiske betegnelser i Fællesskabet sikres verifikationen af overholdelsen af specifikationerne i den tekniske dokumentation, inden produktet markedsføres, af:

— en eller flere af de kompetente myndigheder, der er omhandlet i artikel 24, stk. 1, og/eller

— et eller flere kontrolorganer som omhandlet i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes ( 2 ), der virker som produktcertificeringsorgan.

Uanset national lovgivning afholdes udgifterne til en sådan verifikation af overholdelsen af specifikationerne i den tekniske dokumentation af de erhvervsdrivende, der kontrolleres.

2. For geografiske betegnelser i et tredjeland sikres verifikationen af overholdelsen af specifikationerne i den tekniske dokumentation, inden produktet markedsføres, af:

— en eller flere offentlige myndigheder udpeget af det pågældende tredjeland og/eller

— et eller flere produktcertificeringsorganer.

3. De i stk. 1 og 2 omhandlede produktcertificeringsorganer skal overholde europæisk standard EN 45011 eller ISO/IEC-vejledning 65 (generelle kriterier for organer, der udfører produktcertificering) og fra 1. maj 2010 være akkrediteret i overensstemmelse hermed.

4. Hvis de i stk. 1 og 2 omhandlede myndigheder eller organer har valgt at verificere overholdelsen af specifikationerne i den tekniske dokumentation, skal de give tilstrækkelige garantier for objektivitet og uvildighed og råde over et kvalificeret personale og de nødvendige ressourcer til at udføre deres opgaver.

Artikel 23

Forholdet mellem varemærker og geografiske betegnelser

1. Registreringen af et varemærke, der indeholder eller består af en geografisk betegnelse, der er registreret i bilag III, nægtes eller erklæres ugyldig, hvis anvendelsen af varemærket vil føre til en af de situationer, der er nævnt i artikel 16.

2. Hvis anvendelsen af et varemærke svarer til en af situationerne i artikel 16, og dette varemærke har været genstand for en ansøgning, er registreret eller har vundet hævd, for så vidt denne mulighed er hjemlet i den pågældende lovgivning, i god tro på Fællesskabets område enten før datoen for beskyttelsen af den geografiske betegnelse i oprindelseslandet eller før den 1. januar 1996, kan dette varemærke fortsat under behørig hensyntagen til fællesskabsretten anvendes uanset registreringen af en geografisk betegnelse, forudsat at der ikke foreligger nogen ugyldigheds- eller fortabelsesgrund mod dette varemærke som omhandlet i Rådets første direktiv 89/104/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker ( 3 ) eller Rådets forordning (EF) nr. 40/94 af 20. december 1993 om EF-varemærker ( 4 ).

3. En geografisk betegnelse registreres ikke, hvis registreringen som følge af et varemærkes anseelse og omdømme og varigheden af dets anvendelse i Fællesskabet vil kunne vildlede forbrugeren med hensyn til produktets virkelige oprindelse.







KAPITEL IV

ALMINDELIGE BESTEMMELSER, OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 24

Kontrol med og beskyttelse af spiritus

1. Medlemsstaterne er ansvarlige for kontrollen med spiritus. De træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at denne forordning overholdes, og de udpeger navnlig den eller de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for at kontrollere overholdelsen af de forpligtelser, der er indført ved denne forordning i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 882/2004.

2. Medlemsstaterne og Kommissionen udveksler de oplysninger, der er nødvendige for at anvende denne forordning.

3. Kommissionen sikrer i samråd med medlemsstaterne en ensartet gennemførelse af denne forordning og vedtager om nødvendigt foranstaltninger efter forskriftsproceduren i artikel 25, stk. 2.

▼M12

Artikel 24a

Undtagelse fra kravene til nominelle mængder i direktiv 2007/45/EF

Som undtagelse fra artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/45/EF ( 5 ) og fra sjette række i punkt 1 i bilaget til nævnte direktiv, kan enkeltdestilleret shochu ( 6 ) fremstillet i et destillationsapparat og aftappet i Japan markedsføres i Unionen i nominelle mængder på 720 ml og 1 800 ml.

▼B

Artikel 25

Komité

1. Kommissionen bistås af Komitéen for Spiritus.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 26

Ændring af bilagene

Bilagene ændres efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 25, stk. 3.

Artikel 27

Gennemførelsesforanstaltninger

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning vedtages efter forskriftsproceduren i artikel 25, stk. 2.

Artikel 28

Overgangsforanstaltninger og andre særlige foranstaltninger

1. Der træffes efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 25, stk. 3, foranstaltninger til ændring af denne forordning, hvor det er relevant for:

a) senest 20. februar 2011, at lette overgangen fra de regler, der er fastsat i forordning (EØF) nr. 1576/89, til dem, der er fastsat i nærværende forordning

b) at fravige artikel 17 og 22 i velbegrundede tilfælde

c) at indføre et EF-symbol for geografiske betegnelser i spiritussektoren.

2. Der træffes efter forskriftsproceduren i artikel 25, stk. 2, foranstaltninger for at løse specifikke praktiske problemer, f.eks. ved i bestemte tilfælde at gøre det obligatorisk at anføre fremstillingsstedet på mærkningen for at undgå at vildlede forbrugeren og for at bevare og udvikle EF-referenceanalysemetoder for spiritus.

3. Spiritus, der ikke opfylder kravene i denne forordning, kan fortsat fremstilles i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 1576/89 indtil 20. maj 2009. Spiritus, der ikke opfylder kravene i denne forordning, men som er fremstillet i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 1576/89 før 20. februar 2008, eller indtil 20. maj 2009, kan fortsat bringes i omsætning, indtil lagrene er afviklet.

Artikel 29

Ophævelse

1. Forordning (EØF) nr. 1576/89 ophæves. Henvisninger til den ophævede forordning betragtes som henvisninger til nærværende forordning.

2. Kommissionens forordning (EØF) nr. 2009/92 ( 7 ), (EF) nr. 1267/94 ( 8 ) og (EF) nr. 2870/2000 ( 9 ) finder fortsat anvendelse.

Artikel 30

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 20. maj 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAG I

TEKNISKE DEFINITIONER OG KRAV

De tekniske definitioner og krav, jf. artikel 2, stk. 4, og artikel 7, er følgende:

1) Landbrugsethanol

Landbrugsethanol har følgende egenskaber:

a) organoleptiske egenskaber: ingen anden påviselig smag end smagen af råvarerne

b) minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen: 96,0 %.

c) maksimumsindhold af reststoffer:

i) samlet syreindhold udtrykt i gram eddikesyre pr. hl alkohol (100 % vol.): 1,5

ii) estere udtrykt i gram ethylacetat pr. hl alkohol (100 % vol.): 1,3

iii) aldehyder udtrykt i gram acetaldehyd pr. hl alkohol (100 % vol.): 0,5

iv) højere alkoholer udtrykt i gram 2-methyl-1-propanol pr. hl alkohol (100 % vol.): 0,5

v) methanol i gram pr. hl alkohol (100 % vol.): 30

vi) tørstofindhold i gram pr. hl alkohol (100 % vol.): 1,5

vii) flygtige kvælstofbaser udtrykt i gram kvælstof pr. hl alkohol (100 % vol.): 0,1

viii) furfural: må ikke kunne påvises.

2) Landbrugsdestillat

Landbrugsdestillat er en alkoholholdig væske, der er fremstillet ved destillation efter alkoholgæring af et eller flere landbrugsprodukter som er anført i traktatens bilag I, og som ikke har egenskaberne ved ethanol eller egenskaberne ved en spiritus, men som har bevaret aroma og smag fra de anvendte råvarer.

Såfremt den anvendte råvare er nævnt, må destillatet udelukkende være fremstillet af denne råvare.

3) Sødning

Sødning er en behandling, der består i under tilberedningen af spiritus at tilsætte et eller flere af følgende produkter:

a) halvhvidt sukker, hvidt sukker, raffineret hvidt sukker, dextrose, fructose, glucosesirup, flydende sukker, flydende invertsukker og sirup af invertsukker som defineret i Rådets direktiv 2001/111/EF af 20. december 2001 om visse former for sukker bestemt til konsum ( 10 )

b) koncentreret rektificeret druemost, koncentreret druemost og most af friske druer

c) karamelliseret sukker, som er det produkt, der fremstilles udelukkende ved kontrolleret opvarmning af saccharose uden tilsætning af baser, uorganiske syrer eller andre kemiske tilsætningsstoffer

d) honning som defineret i Rådets direktiv 2001/110/EF af 20. december 2001 om honning ( 11 )

e) sirup af johannesbrød

f) andre naturlige kulhydratstoffer med tilsvarende virkning som ovennævnte produkter.

4) Blanding

Blanding består i at fremstille en ny drikkevare ved at sammenblande to eller flere forskellige drikkevarer.

5) Tilsætning af alkohol

Tilsætning af alkohol består i tilsætning af landbrugsethanol og/eller landbrugsdestillater til en spiritus.

6) Tilsætning af vand

Ved fremstilling af spiritus er det tilladt at tilsætte vand, for så vidt vandkvaliteten er i overensstemmelse med Rådets direktiv 80/777/EØF af 15. juli 1980 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om udvinding og markedsføring af naturligt mineralvand ( 12 ) og Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand ( 13 ), og tilsætningen af vand ikke ændrer produktets karakter.

Vandet kan være destilleret, demineraliseret, ionbyttet eller blødgjort.

7) Sammenstikning

Sammenstikning er en behandling, der består i at sammenblande to eller flere former for spiritus af samme kategori, som kun adskiller sig fra hinanden ved nuanceforskelle i sammensætningen som følge af en eller flere af følgende faktorer:

a) tilberedningsmetoden

b) de anvendte destillationsapparater

c) modnings- eller lagringsperioden

d) det geografiske produktionsområde.

Den således fremkomne spiritus tilhører samme spirituskategori som de oprindelige former for spiritus før sammenstikningen.

8) Modning eller lagring

Modning eller lagring er en behandling, der består i at lade visse reaktioner udvikle sig naturligt i passende beholdere, hvorved den pågældende spiritus får organoleptiske egenskaber, den ikke havde før.

▼M1

9) Aromatisering

Aromatisering er en behandling, der består i under tilberedningen af spiritus at tilsætte en eller flere aromaer som defineret i artikel 3, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1334/2008.

▼B

10) Farvning

Farvning er en behandling, der består i under tilberedningen af spiritus at tilsætte et eller flere farvestoffer som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/36/EF af 30. juni 1994 om farvestoffer til brug i levnedsmidler ( 14 ).

11) Alkoholindhold udtrykt i volumen

Alkoholindhold udtrykt i volumen er forholdet mellem mængden af ren alkohol i produktet ved 20 oC og produktets samlede mængde ved samme temperatur.

12) Indhold af flygtige stoffer

Indholdet af flygtige stoffer er den mængde af andre flygtige stoffer end ethanol og methanol, der findes i en spiritus fremstillet udelukkende ved destillation alene som resultat af en destillation eller gendestillation af de anvendte råvarer.

13) Fremstillingssted

Fremstillingsstedet er det sted eller det område, hvor den fase i fremstillingen af færdigvaren, der giver spiritussen dens karakter og vigtigste endelige egenskaber, finder sted.

14) Betegnelse

Betegnelsen er de udtryk, der anvendes i mærkning og præsentation, på emballage, på transportdokumenter, der ledsager en spiritus, på handelsdokumenter, navnlig fakturaer og følgesedler, og i reklamer.

15) Præsentation

Præsentation er de udtryk, der anvendes i mærkningen og på emballagen, herunder i reklamer og ved salgsfremstød, på billeder eller lignende samt på beholderen, herunder på flasken og lukkeanordningen.

16) Mærkning

Mærkning er alle betegnelser og andre angivelser, symboler, motiver eller varemærker, der kendetegner en spiritus, og som optræder på samme beholder, herunder dens lukkeanordning eller etiket og flaskehalsens beklædning.

17) Emballage

Emballage er den beskyttende indpakning, såsom papir, flaskehylstre af enhver slags, kartoner og kasser, der benyttes ved transport og/eller salg af en eller flere beholdere.









BILAG II

SPIRITUS

Spirituskategorier

1. Rom

a) Rom er:

i) spiritus, der er fremstillet udelukkende ved alkoholgæring og destillation af enten melasse eller sirup, der stammer fra fremstilling af rørsukker, eller af saft af sukkerrør, og som er destilleret til under 96 % vol., således at destillatet i mærkbar grad har de organoleptiske egenskaber, der er karakteristiske for rom, eller

ii) spiritus, der er fremstillet udelukkende ved alkoholgæring og destillation af saft af sukkerrør, og som har roms karakteristiske aromatiske egenskaber og et indhold af flygtige stoffer på 225 g/hl alkohol (100 % vol.) eller derover. Denne spiritus kan bringes i omsætning med ordene »af landbrugsoprindelse« som nærmere beskrivelse af varebetegnelsen »rom«, ledsaget af en hvilken som helst af de geografiske betegnelser fra de franske oversøiske departementer og den selvstyrende region Madeira, jf. bilag III.

b) Rom har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

c) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

d) Rom må ikke tilsættes aromastoffer.

e) Rom må kun indeholde tilsat karamel til farvning.

f) De geografiske betegnelser, der er nævnt i kategori 1 i bilag III, kan suppleres med udtrykket »traditionnel«, når rommen er fremstillet ved destillation til under 90 % vol. efter alkoholgæring af råvarer, der kan omdannes til alkohol og udelukkende har oprindelse på det pågældende produktionssted. Denne rom skal have et indhold af flygtige stoffer på 225 g/hl alkohol (100 % vol.) eller derover og må ikke være sødet. Anvendelsen af udtrykket »traditionnel« udelukker ikke muligheden for at anvende udtryk som »produkt af sukkerfremstilling« eller »af landbrugsoprindelse«, som kan føjes til varebetegnelsen »rom« og til geografiske betegnelser.

Denne bestemmelse er ikke til hinder for, at udtrykket »traditionnel« anvendes om produkter, der ikke er omfattet af denne bestemmelse, i henhold til de særlige kriterier, der gælder for dem.

2. Whisky eller whiskey

a) Whisky eller whiskey er spiritus, der er fremstillet udelukkende ved:

i) destillation af mæsk af maltet korn med eller uden hele korn af andre kornarter

— hvori sukkerdannelse har fundet sted ved hjælp af diastase af den indeholdte malt, med eller uden andre naturlige enzymer

— der er gæret under indvirkning af gærsvampe

ii) destillation en eller flere gange til under 94,8 % vol., således at destillatet får aroma og smag af de anvendte råvarer

iii) lagring af det endelige destillat i mindst tre år på træfade, der højst rummer 700 liter.

Det endelige destillat, der kun må tilsættes vand og almindelig karamel (til farvning), får sin farve, aroma og smag fra den produktionsproces, der er beskrevet i nr. i), ii) og iii).

b) Whisky eller whiskey har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 40 %.

c) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

d) Whisky eller whiskey må ikke være sødet eller aromatiseret eller indeholde andre tilsætningsstoffer end almindelig karamel anvendt til farvning.

3. Kornbrændevin

a) Kornbrændevin er spiritus, der er fremstillet udelukkende ved destillation af gæret mæsk af hele korn, og som har organoleptiske egenskaber, der stammer fra de anvendte råvarer.

b) Bortset fra »Korn« har kornbrændevin et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 35 %.

c) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

d) Kornbrændevin må ikke tilsættes aromastoffer.

e) Kornbrændevin må kun indeholde tilsat karamel til farvning.

f) For at spiritus kan betegnes »kornbrandy«, skal den være fremstillet ved destillation til under 95 % vol. af gæret mæsk af hele korn og have organoleptiske egenskaber, der stammer fra de anvendte råvarer.

4. Vinbrændevin

a) Vinbrændevin er spiritus:

i) der er fremstillet udelukkende ved destillation til under 86 % vol. af vin eller vin tilsat alkohol med henblik på destillation eller ved gendestillation til under 86 % vol. af et vindestillat

ii) der har et indhold af flygtige stoffer på 125 g/hl alkohol (100 % vol.) eller derover

iii) der har et maksimumsindhold af methanol på 200 g/hl alkohol (100 % vol.).

b) Vinbrændevin har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

c) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

d) Vinbrændevin må ikke tilsættes aromastoffer. Dette udelukker ikke traditionelle produktionsmetoder.

e) Vinbrændevin må kun indeholde tilsat karamel til farvning.

f) Efter lagring må vinbrændevin stadig bringes i omsætning som »vinbrændevin«, hvis den er lagret i mindst den periode, der er foreskrevet for den spiritus, der er defineret i kategori 5 i dette bilag.

5. Brandy eller Weinbrand

a) Brandy eller Weinbrand er spiritus:

i) der er fremstillet af vinbrændevin, eventuelt tilsat vindestillat, der er destilleret til under 94,8 % vol., såfremt dette destillat ikke udgør mere end 50 % af alkoholindholdet i færdigvaren

ii) der er lagret i mindst et år i egetræsbeholdere eller i mindst seks måneder i egetræsfade, der rummer under 1 000 liter hver

iii) der har et indhold af flygtige stoffer på 125 g/hl alkohol (100 % vol.) eller derover, der udelukkende hidrører fra destillation eller gendestillation af de anvendte råvarer

iv) der har et maksimumsindhold af methanol på 200 g/hl alkohol (100 % vol.).

b) Brandy eller Weinbrand har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 36 %.

c) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

d) Brandy eller Weinbrand må ikke tilsættes aromastoffer. Dette udelukker ikke traditionelle produktionsmetoder.

e) Brandy eller Weinbrand må kun indeholde tilsat karamel til farvning.

6. Brændevin af presserester af druer eller druemarc

a) Brændevin af presserester af druer eller druemarc er spiritus, der opfylder følgende betingelser:

i) den er fremstillet udelukkende af presserester af druer, der er gæret og destilleret enten direkte med vanddamp eller efter tilsætning af vand

ii) til presseresterne kan der tilsættes en mængde bærme, som ikke overstiger 25 kg bærme pr. 100 kg presserester

iii) den mængde alkohol, der stammer fra bærmen, må ikke overstige 35 % af den samlede alkoholmængde i færdigvaren

iv) destillationen foretages med presseresterne til under 86 % vol.

v) gendestillation til samme alkoholindhold er tilladt

vi) den har et indhold af flygtige stoffer på 140 g/hl alkohol (100 % vol.) eller derover og et maksimumsindhold af methanol på 1 000 g/hl alkohol (100 % vol.).

b) Brændevin af presserester af druer eller druemarc har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

c) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

d) Brændevin af presserester af druer eller druemarc må ikke tilsættes aromastoffer. Dette udelukker ikke traditionelle produktionsmetoder.

e) Brændevin af presserester af druer eller druemarc må kun indeholde tilsat karamel til farvning.

7. Brændevin af presserester af frugter eller frugtmarc

a) Brændevin af presserester af frugter eller frugtmarc er spiritus, der opfylder følgende betingelser:

i) den er fremstillet udelukkende ved gæring og destillation til under 86 % vol. af presserester af frugter undtagen presserester af druer

ii) den har et minimumsindhold af flygtige stoffer på 200 g/hl alkohol (100 % vol.)

iii) den har et maksimumsindhold af methanol på 1 500 g/hl alkohol (100 % vol.)

iv) i brændevin af presserester af stenfrugter må indholdet af cyanbrinte ikke overstige 7 g/hl alkohol (100 % vol.)

v) gendestillation til samme alkoholindhold, jf. punkt i), er tilladt.

b) Brændevin af presserester af frugter eller frugtmarc har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

c) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

d) Brændevin af presserester af frugter eller frugtmarc må ikke tilsættes aromastoffer.

e) Brændevin af presserester af frugter eller frugtmarc må kun indeholde tilsat karamel til farvning.

f) Varebetegnelsen består af frugtnavnet efterfulgt af »brændevin af presserester« eller efterfulgt af »marc«. Anvendes der presserester af flere forskellige frugter, er varebetegnelsen »brændevin af presserester af frugter« eller »frugtmarc«.

8. Brændevin af tørrede druer eller raisin brandy

a) Brændevin af tørrede druer eller raisin brandy er spiritus, der udelukkende fremstilles ved destillation af det produkt, som fremkommer ved alkoholgæring af ekstraktet af tørrede druer af sorterne »noir de Corinthe« eller »muscat de Malaga«, destilleret til under 94,5 % vol., således at destillatet får aroma og smag af de anvendte råvarer.

b) Brændevin af tørrede druer eller raisin brandy har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

c) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

d) Brændevin af tørrede druer eller raisin brandy må ikke tilsættes aromastoffer.

e) Brændevin af tørrede druer eller raisin brandy må kun indeholde tilsat karamel til farvning.

9. Frugtbrændevin

a) Frugtbrændevin er spiritus:

i) der er fremstillet udelukkende ved alkoholgæring og destillation af en kødet frugt eller most af denne frugt, bær eller grøntsager med eller uden sten

ii) der er destilleret til under 86 % vol., således at destillatet får aroma og smag af de destillerede råmaterialer

iii) der har et indhold af flygtige stoffer på 200 g/hl alkohol (100 % vol.) eller derover

iv) hvis indhold af cyanbrinte, for så vidt angår brændevin af stenfrugter, ikke må overstige 7 g/hl alkohol (100 % vol.).

b) Frugtbrændevin har et maksimumsindhold af methanol på 1 000 g/hl alkohol (100 % vol.).

Maksimumsindholdet af methanol for følgende frugtbrændevine er dog:

i) 1 200 g/hl alkohol (100 % vol.), når brændevinen er fremstillet af følgende frugter eller bær:

— blomme (Prunus domestica L.)

— mirabel (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.)

— sveskeblomme (Prunus domestica L.)

— æble (Malus domestica Borkh.)

— pære (Pyrus communis L.) undtagen pære af sorten Williams (Pyrus communis L. cv»Williams«)

— hindbær (Rubus idaeus L.)

— brombær (Rubus fruticosus auct. aggr.)

— abrikos (Prunus armeniaca L.)

— fersken (Prunus persica (L.) Batsch)

ii) 1 350 g/hl alkohol (100 % vol.), når brændevinen er fremstillet af følgende frugter eller bær:

— Williamspære (Pyrus communis L. cv »Williams«)

— ribs (Ribes rubrum L.)

— solbær (Ribes nigrum L.)

— rønnebær (Sorbus aucuparia L.)

— hyldebær (Sambucus nigra L.)

— kvæde (Cydonia oblonga Mill.)

— enebær (Juniperus communis L. og/eller Juniperus oxicedrus L.).

c) Frugtbrændevin har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

d) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

e) Frugtbrændevin må ikke tilsættes aromastoffer.

▼M10

f) Varebetegnelsen på en frugtbrændevin er navnet på frugten, bærret eller grøntsagen efterfulgt af »-brændevin«, f.eks. kirsebærbrændevin, der også kan betegnes kirsch, blommebrændevin, der også kan betegnes slivovits, mirabel-, fersken-, æble-, pære-, abrikos-, figen-, citrusfrugt-, drue- eller anden frugtbrændevin. Denne varebetegnelse kan angives ved frugtnavnet efterfulgt af et suffiks, når betegnelsen angives på tjekkisk, kroatisk, græsk, polsk, slovakisk, slovensk og rumænsk.

Den kan ligeledes betegnes med frugtnavnet efterfulgt af »-wasser«.

Frugtnavnet alene må kun anvendes i stedet for frugtnavnet efterfulgt af »-brændevin«, når det drejer sig om følgende frugter eller bær:

— mirabel (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.)

— blomme (Prunus domestica L.)

— sveskeblomme (Prunus domestica L.)

— jordbærtræ (Arbutus unedo L.)

— æblesorten »Golden Delicious«.

Hvis der er en risiko for, at de endelige forbrugere har svært ved at forstå en af disse varebetegnelser, der ikke indeholder ordet »brændevin«, skal mærkningen og præsentationen desuden indeholde ordet »spiritus«, eventuelt ledsaget af en forklaring.

▼B

g) Varebetegnelsen Williams er forbeholdt pærebrændevin, der udelukkende er fremstillet af pærer af sorten Williams.

h) Hvis to eller flere slags frugter, bær eller grøntsager destilleres sammen, betegnes produktet »frugtbrændevin« eller »grøntsagsbrændevin« alt efter hvad der er relevant. Denne betegnelse kan suppleres med navnet på hver slags frugt, bær eller grøntsag i faldende orden efter anvendt mængde.

▼M10

10. Brændevin af æblecider, pærecider og æble- og pærecider

a) Brændevin af æblecider, pærecider og æble- og pærecider er spiritus, der opfylder følgende betingelser:

i) den er fremstillet udelukkende ved destillation af æble- eller pærecider til under 86 % vol., således at destillatet får aroma og smag af frugten

ii) den har et indhold af flygtige stoffer på 200 g/hl alkohol (100 % vol.) eller derover

iii) den har et maksimumsindhold af methanol på 1 000 g/hl alkohol (100 % vol.).

Den betingelse, der henvises til i nr. i), udelukker ikke brændevin produceret efter traditionelle produktionsmetoder, der tillader, at æble- og pærecider destilleres sammen. I disse tilfælde skal varebetegnelsen være »brændevin af æble- og pærecider«.

b) Brændevin af æblecider, pærecider og æble- og pærecider har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

c) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

d) Hverken brændevin af æblecider, pærecider eller æble- og pærecider må tilsættes aromastoffer.

e) Brændevin af æblecider, pærecider og æble- og pærecider må kun indeholde tilsat karamel til farvning.

▼B

11. Honningbrændevin

a) Honningbrændevin er spiritus:

i) der er fremstillet udelukkende ved gæring og destillation af honningmæsk

ii) der er destilleret til under 86 % vol., således at destillatet har organoleptiske egenskaber, der stammer fra de anvendte råvarer.

b) Honningbrændevin har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 35 %.

c) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

d) Honningbrændevin må ikke tilsættes aromastoffer.

e) Honningbrændevin må kun indeholde tilsat karamel til farvning.

f) Honningbrændevin må kun sødes med honning.

12. Hefebrand eller spiritus af bærme

a) Hefebrand eller spiritus af bærme er spiritus, der er fremstillet udelukkende ved destillation af vinbærme eller gæret frugt til under 86 % vol.

b) Hefebrand eller spiritus af bærme har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 38 %.

c) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

d) Hefebrand eller spiritus af bærme må ikke tilsættes aromastoffer.

e) Hefebrand eller spiritus af bærme må kun indeholde tilsat karamel til farvning.

f) Varebetegnelsen Hefebrand eller spiritus af bærme skal suppleres med den anvendte råvares navn.

13. Bierbrand eller eau de vie de bière

a) Bierbrand eller eau de vie de bière er spiritus, der er fremstillet udelukkende ved direkte destillation under normalt tryk af frisk øl på en sådan måde, at destillatet får et alkoholindhold på under 86 % vol. samt øllets organoleptiske egenskaber.

b) Bierbrand eller eau de vie de bière har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 38 %.

c) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

d) Bierbrand eller eau de vie de bière må ikke tilsættes aromastoffer.

e) Bierbrand eller eau de vie de bière må kun indeholde tilsat karamel til farvning.

14. Topinambur eller jordskokbrændevin

a) Topinambur eller jordskokbrændevin er spiritus, der er fremstillet udelukkende ved gæring og destillation af jordskokker (Helianthus tuberosus L.) til under 86 % vol.

b) Topinambur eller jordskokbrændevin har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 38 %.

c) Der må ikke tilsættes hverken fortyndet eller ufortyndet alkohol som defineret i bilag I, punkt 5.

d) Topinambur eller jordskokbrændevin må ikke tilsættes aromastoffer.

e) Topinambur eller jordskokbrændevin må kun indeholde tilsat karamel til farvning.

15. Vodka

a) Vodka er spiritus, der er fremstillet af landbrugsethanol fremstillet ved forgæring med gær af enten:

i) kartofler og/eller korn, eller

ii) andre landbrugsråvarer,

der er destilleret og/eller rektificeret med det formål selektivt at svække råvarernes og gæringsbiprodukternes organoleptiske egenskaber.

Denne proces kan efterfølges af gendestillation og/eller behandling med passende hjælpestoffer, herunder behandling med aktivt kul, for at bibringe produktet dets særlige organoleptiske egenskaber.

Maksimumsindholdet af reststoffer for landbrugsethanol skal være i overensstemmelse med det maksimumsindhold, der fastsat i bilag I, dog må methanolindholdet ikke overstige 10 g/hl alkohol (100 % vol.).

b) Vodka har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

c) De eneste aromastoffer, der må tilsættes, er naturlige aromaforbindelser, der findes i destillatet af de forgærede råvarer. Derudover kan produktet bibringes særlige organoleptiske egenskaber, dog ikke en fremherskende aroma.

d) Betegnelsen, præsentationen eller mærkningen af vodka, der ikke udelukkende er fremstillet af råvarerne i litra a), nr. i), skal være påført betegnelsen »fremstillet af …« suppleret med navnet på den eller de råvarer, der er anvendt til fremstilling af landbrugsethanolen. Etiketten skal være i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, i direktiv 2000/13/EF.

16. Brændevin (med frugtnavnet foranstillet) fremstillet ved udblødning og destillation

a) Brændevin (med frugtnavnet foranstillet) fremstillet ved udblødning og destillation er spiritus:

i) der er fremstillet ved udblødning af de frugter eller bær, der er nævnt i punkt ii), delvis gærede eller ugærede, og eventuelt tilsat højst 20 liter landbrugsethanol, brændevin og/eller destillat, der stammer fra den samme frugt, pr. 100 kg gærede frugter eller bær, efterfulgt af destillation til under 86 % vol.

▼M6

ii) der er fremstillet af følgende frugter eller bær:

— brombær (Rubus fruticosus auct. aggr.)

— jordbær (Fragaria spp.)

— blåbær (Vaccinium myrtillus L.)

— hindbær (Rubus idaeus L.)

— ribs (Ribes rubrum L.)

— hvid ribs (Ribes niveum Lindl.)

— solbær (Ribes nigrum L.)

— slåen (Prunus spinosa L.)

— almindelig røn (Sorbus aucuparia L.)

— storfrugtet røn (Sorbus domestica L.)

— kristtjørn (Ilex aquifolium and Ilex cassine L.)

— tarmvridrøn (Sorbus torminalis (L.)

— hyldebær (Sambucus nigra L.)

— stikkelsbær (Ribes uva-crispa L. syn., Ribes grossularia)

— tranebær (Vaccinium L. subgenus Oxycoccus)

— tyttebær (Vaccinium vitis-idaea L.)

— amerikanske blåbær (Vaccinium corymbosum L.)

— havtorn (Hippophae rhamnoides L.)

— hyben af hunderose (Rosa canina L.)

— multebær (Rubus chamaemorus L.)

— almindelig revling (Empetrum nigrum L.)

— agerbær (Rubus arcticus L.)

— mosepors (Myrtus communis L.)

— banan (Musa spp.)

— passionsfrugt (Passiflora edulis Sims)

— stor mombin (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson)

— gul mombin (Spondias mombin L.)

— valnød (Juglans regia L.)

— hasselnød (Corylus avellana L.)

— kastanje (Castanea sativa L.)

— citrusfrugter (Citrus spp. L.)

— kaktuspære (Opuntia ficus-indica).

▼B

b) Brændevin (med frugtnavnet foranstillet) fremstillet ved udblødning og destillation har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

c) Brændevin (med frugtnavnet foranstillet) fremstillet ved udblødning og destillation må ikke tilsættes aromastoffer.

d) Ved mærkningen og præsentationen af brændevin (med frugtnavnet foranstillet) fremstillet ved udblødning og destillation skal betegnelsen »fremstillet ved udblødning og destillation« anføres i betegnelsen, præsentationen eller mærkningen med bogstaver af samme skrifttype, størrelse og farve og i samme synsfelt som angivelsen »brændevin (med frugt- eller bærnavnet foranstillet)« og for flaskers vedkommende på forsideetiketten.

17. Geist (sammen med frugtnavnet eller den anvendte råvare)

a) Geist (sammen med frugtnavnet eller den anvendte råvare) er spiritus, der er fremstillet ved udblødning af ugærede frugter og bær, der er nævnt i kategori 16, punkt a), nr. ii), i dette bilag, eller grøntsager, nødder eller andre plantematerialer, f.eks. urter eller rosenkronblade, i landbrugsethanol efterfulgt af destillation til under 86 % vol.

b) Geist (sammen med frugtnavnet eller den anvendte råvare) har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

c) Geist (sammen med frugtnavnet eller den anvendte råvare) må ikke tilsættes aromastoffer.

18. Ensian

a) Ensian er spiritus, der er fremstillet på basis af et destillat af ensian, der selv er fremstillet ved gæring af ensianrødder med eller uden tilsætning af landbrugsethanol.

b) Ensian har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

c) Ensian må ikke tilsættes aromastoffer.

19. Spiritus med enebærsmag

a) Spiritus med enebærsmag er spiritus, der er fremstillet ved aromatisering af landbrugsethanol og/eller kornbrændevin og/eller korndestillat med enebær (Juniperus communis L. og/eller juniperus oxicedrus L.).

b) Spiritus med enebærsmag har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 30 %.

▼M1

c) Der kan tillige anvendes andre aromastoffer som defineret i artikel 3, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1334/2008 og/eller aromapræparater som defineret i artikel 3, stk. 2, litra d), i samme forordning, og/eller aromatiske planter eller plantedele, men enebærrets organoleptiske egenskaber skal være mærkbare, selv om de undertiden svækkes.

▼B

d) Spiritus med enebærsmag kan forsynes med varebetegnelserne »Wacholder« eller »genebra«.

20. Gin

a) Gin er spiritus med enebærsmag, der er fremstillet ved aromatisering af organoleptisk egnet landbrugsethanol med enebær (Juniperus communis L.).

b) Gin har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

▼M1

c) Der må kun anvendes aromastoffer som defineret i artikel 3, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1334/2008 og/eller aromapræparater som defineret i artikel 3, stk. 2, litra d), i samme forordning, til fremstilling af gin, således at enebærsmagen er fremherskende.

▼M5

d) Betegnelsen »gin« kan suppleres med betegnelsen »dry«, hvis den ikke har et indhold af tilsat sødestof på mere end 0,1 gram sukker pr. liter færdigvare.

▼B

21. Destilleret gin

a) Destilleret gin er:

i) spiritus med enebærsmag, der er fremstillet udelukkende ved gendestillation af organoleptisk egnet landbrugsethanol af passende kvalitet med et oprindeligt alkoholindhold på mindst 96 % vol. i traditionelle gin-klarepander, idet der tilsættes enebær (Juniperus communis L.) og andre naturlige planteprodukter, forudsat at enebærsmagen er den fremherskende, eller

▼M1

ii) en blanding af et produkt, der er fremstillet ved ovennævnte destillation, og landbrugsethanol med samme sammensætning, renhed og alkoholindhold; til aromatisering af destilleret gin kan tillige anvendes aromastoffer og/eller aromapræparater som præciseret i kategori 20, litra c).

▼B

b) Destilleret gin har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

c) Gin, der fremstilles ved blot at tilsætte essenser eller aromastoffer til landbrugsethanol, er ikke destilleret gin.

▼M5

d) Betegnelsen »destilleret gin« kan suppleres med betegnelsen »dry«, hvis den ikke har et indhold af tilsat sødestof på mere end 0,1 gram sukker pr. liter færdigvare.

▼B

22. London gin

a) London gin er en type destilleret gin:

i) der er fremstillet udelukkende af landbrugsethanol med et maksimumsindhold af methanol på højst 5 g/hl alkohol (100 % vol.), og hvis aroma opstår ved gendestillation af ethanol i traditionelle klarepander sammen med alle de naturlige plantematerialer, der anvendes

ii) hvis destillat har et alkoholindhold på mindst 70 % vol.

iii) hvor eventuelt ekstra tilsat landbrugsethanol skal være i overensstemmelse med egenskaberne i punkt 1 i bilag I, men med et maksimumsindhold af methanol på højst 5 g/hl alkohol (100 % vol.)

iv) der ikke har et indhold af tilsat sødestof på mere end 0,1 gram sukker pr. liter færdigvare og ikke indeholder farvestoffer

v) der ikke har et indhold af andre tilsatte ingredienser end vand.

b) London gins minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen er 37,5 %.

c) Betegnelsen »London gin« kan suppleres med betegnelsen »dry«.

23. Spiritus med kommensmag

a) Spiritus med kommensmag er spiritus, der er fremstillet ved aromatisering af landbrugsethanol med kommen (Carum carvi L.).

b) Spiritus med kommensmag har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 30 %.

▼M1

c) Andre aromastoffer som defineret i artikel 3, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1334/2008 og/eller aromapræparater som defineret i artikel 3, stk. 2, litra d), i samme forordning kan tillige anvendes, men kommensmagen skal være fremherskende.

▼B

24. Akvavit eller aquavit

▼M6

a) Akvavit eller aquavit er spiritus med kommen- og/eller dilsmag fremstillet ved hjælp af landbrugsethanol, der er aromatiseret ved hjælp af et urte- eller krydderidestillat.

▼B

b) Akvavit eller aquavit har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

▼M1

c) Andre naturlige aromastoffer som defineret i artikel 3, stk. 2, litra c), i forordning (EF) nr. 1334/2008 og/eller aromapræparater som defineret i artikel 3, stk. 2, litra d), i samme forordning kan tillige anvendes, men de pågældende drikkevarers aroma skal for en stor dels vedkommende hidrøre fra destillater af kommen (Carum carvi L.) og/eller frø af dild (Anethum graveolens L.), idet tilsætning af essensolier er forbudt.

▼B

d) Bitterstoffer må ikke påvirke smagen afgørende; tørstofindholdet må ikke overstige 1,5 g/100 ml.

25. Spiritus med anissmag

a) Spiritus med anissmag er spiritus, der er fremstillet ved aromatisering af landbrugsethanol med naturlige ekstrakter af stjerneanis (Illicium verum Hook f.), grøn anis (Pimpinella anisum L.), fennikel (Foeniculum vulgare Mill.) eller enhver anden plante, der indeholder den samme aromatiske hovedbestanddel, efter en af følgende metoder eller en kombination deraf:

i) udblødning og/eller destillation

ii) gendestillation af alkohol under samtidig anvendelse af frø eller andre dele af ovennævnte planter

iii) tilsætning af naturlige destillerede ekstrakter af anisholdige planter.

b) Spiritus med anissmag har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 15 %.

c) Ved fremstillingen af spiritus med anissmag må der kun anvendes naturlige aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i), og artikel 1, stk. 2, litra c), i direktiv 88/388/EØF.

d) Der kan derudover anvendes andre naturlige vegetabilske ekstrakter eller aromatiske frø, men anissmagen skal være fremherskende.

26. Pastis

a) Pastis er spiritus med anissmag, der også indeholder naturlige ekstrakter af lakridsrod (Glycyrrhiza spp.), hvilket medfører tilstedeværelse af de såkaldte »chalkone« farvestoffer samt et indhold af glycyrrhizinsyre på mindst 0,05 og højst 0,5 g pr. liter.

b) Pastis har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 40 %.

c) Ved fremstillingen af pastis må der kun anvendes naturlige aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i), og artikel 1, stk. 2, litra c), i direktiv 88/388/EØF.

d) Pastis har et indhold af sukker, udtrykt i invertsukker, på under 100 g pr. liter og et indhold af anethol på mindst 1,5 og højst 2 g pr. liter.

27. Pastis de Marseille

a) Pastis de Marseille er pastis med et anetholindhold på 2 g pr. liter.

b) Pastis de Marseille har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 45 %.

c) Ved fremstillingen af pastis de Marseille må der kun anvendes naturlige aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i), og artikel 1, stk. 2, litra c), i direktiv 88/388/EØF.

28. Anis

a) Anis er spiritus med anissmag, hvis karakteristiske aroma udelukkende stammer fra grøn anis (Pimpinella anisum L.) og/eller stjerneanis (Illicium verum Hook f.) og/eller fennikel (Foeniculum vulgare Mill.).

b) Anis har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 35 %.

c) Ved fremstillingen af anis må der kun anvendes naturlige aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i), og artikel 1, stk. 2, litra c), i direktiv 88/388/EØF.

29. Destilleret anis

a) Destilleret anis er anis, der indeholder alkohol, som er destilleret med de frø, der er nævnt i kategori 28, litra a), samt, i tilfælde af geografiske betegnelser, mastiks og andre aromatiske frø, planter eller frugter, forudsat at denne alkohol udgør mindst 20 % af den destillerede anis’ alkoholindhold.

b) Destilleret anis har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 35 %.

c) Ved fremstillingen af destilleret anis må der kun anvendes naturlige aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i), og artikel 1, stk. 2, litra c), i direktiv 88/388/EØF.

30. Spiritus med bitter smag eller bitter

▼M1

a) Spiritus med bitter smag eller bitter er spiritus med en fremherskende bitter smag, der er fremstillet ved aromatisering af landbrugsethanol med aromastoffer som defineret i artikel 3, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1334/2008 og/eller aromapræparater som defineret i artikel 3, stk. 2, litra d), i samme forordning.

▼B

b) Spiritus med bitter smag eller bitter har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 15 %.

c) Spiritus med bitter smag eller bitter kan også betegnes »amer« eller »bitter«, eventuelt kombineret med et andet udtryk.

31. Aromatiseret vodka

a) Aromatiseret vodka er vodka, der har fået tilført en fremherskende smag, der ikke stammer fra råvarerne.

b) Aromatiseret vodka har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 37,5 %.

c) Aromatiseret vodka kan være sødet, sammenstukket, aromatiseret, modnet eller tilsat farve.

d) Varebetegnelsen for aromatiseret vodka kan indeholde betegnelsen på en fremherskende aroma i forbindelse med ordet »vodka«.

32. Likør

a) Likør er spiritus:

i) der har et minimumsindhold af sukker, udtrykt i invertsukker, på:

— 70 g/liter, når det gælder kirsebærlikør, hvori ethanolen udelukkende består af kirsebærbrændevin

— 80 g/liter, når det gælder ensianlikør eller lignende likører, der er fremstillet med ensian eller lignende planter som eneste aromastof

— 100 g/liter i alle andre tilfælde

▼M8

ii) der er fremstillet af landbrugsethanol eller et landbrugsdestillat eller en eller flere former for spiritus eller en blanding deraf, som er sødet og tilsat en eller flere aromatiseringer, landbrugsprodukter eller fødevarer.

▼B

b) Likør har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 15 %.

c) Ved fremstillingen af likør må der anvendes aromastoffer som defineret i artikel 3, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1334/2008 og aromapræparater som defineret i artikel 3, stk. 2, litra d), i samme forordning. Der må dog kun anvendes naturlige aromastoffer som defineret i artikel 3, stk. 2, litra c), i forordning (EF) nr. 1334/2008 og aromapræparater som defineret i artikel 3, stk. 2, litra d), i samme forordning ved fremstilling af følgende likører:

▼M1

▼B

i) frugtlikører af følgende frugter:

— solbær

— kirsebær

— hindbær

— brombær

— blåbær

— citrusfrugter

— multebær

— agerbær

— tranebær

— tyttebær

— havtorn

— ananas

ii) plantelikører af følgende planter:

— pebermynte

— ensian

— anis

— génépi

— rundbælg.

d) Følgende sammensatte udtryk kan anvendes ved præsentation af likører, der er fremstillet i Fællesskabet, for at henvise til etablerede produktionsmetoder med brug af landbrugsethanol:

— prune brandy

— orange brandy

— apricot brandy

— cherry brandy

— solbærrom, også benævnt »blackcurrant rum«.

Ved mærkning og præsentation af disse likører skal det sammensatte udtryk i mærkningen stå på én linje med ensartede bogstaver af samme skrifttype og farve, og ordet »likør« skal stå i umiddelbar nærhed heraf med mindst lige så store bogstavtyper. Hvis alkoholen ikke stammer fra den angivne spiritus, skal dens oprindelse angives i mærkningen i samme synsfelt som det sammensatte udtryk og betegnelsen »likør«, enten ved angivelse af, hvilken type landbrugsalkohol der er anvendt, eller med ordene »fremstillet af« eller »på basis af« efterfulgt af udtrykket »landbrugsalkohol«.

33. Crème de (efterfulgt af navnet på frugten eller den anvendte råvare)

a) Spiritus betegnet som Crème de (efterfulgt af navnet på frugten eller den anvendte råvare), bortset fra mejeriprodukter, er likør med et minimumsindhold af sukker på 250 g pr. liter udtrykt i invertsukker.

b) Crème de (efterfulgt af navnet på frugten eller den anvendte råvare) har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 15 %.

c) Reglerne om aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ til fremstilling af likør i kategori 32 gælder for denne spiritus.

d) Varebetegnelsen kan suppleres med udtrykket »likør«.

34. Crème de cassis

a) Crème de cassis er en solbærlikør, der indeholder mindst 400 g sukker pr. liter udtrykt i invertsukker.

b) Crème de cassis har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 15 %.

c) Reglerne om aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ til fremstilling af likør i kategori 32 gælder for crème de cassis.

d) Varebetegnelsen kan suppleres med udtrykket »likør«.

35. Guignolet

a) Guignolet er en likør, der er fremstillet ved udblødning af kirsebær i landbrugsethanol.

b) Guignolet har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 15 %.

c) Reglerne om aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ til fremstilling af likør i kategori 32 gælder for Guignolet.

d) Varebetegnelsen kan suppleres med udtrykket »likør«.

36. Punch au rhum

a) Punch au rhum er en likør, hvis alkoholindhold udelukkende stammer fra rom.

b) Punch au rhum har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 15 %.

c) Reglerne om aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ til fremstilling af likør i kategori 32 gælder for punch au rhum.

d) Varebetegnelsen kan suppleres med udtrykket »likør«.

37. Sloe gin

a) Sloe gin er en likør, der er fremstillet ved udblødning af slåen i gin med eventuel tilsætning af slåensaft.

b) Sloe gin har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 25 %.

c) Ved fremstillingen af sloe gin må der kun anvendes naturlige aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i), og artikel 1, stk. 2, litra c), i direktiv 88/388/EØF.

d) Varebetegnelsen kan suppleres med udtrykket »likør«.

▼M7

37a. »Spiritus med slåenaroma eller Pacharán«

Spiritus med slåenaroma eller Pacharán er spiritus:

a) som har en fremherskende smag af slåen og fremstilles ved udblødning af slåen (Prunus spinosa) i landbrugsethanol med naturlige ekstrakter af anis og/eller destillater af grøn anis,

b) som har et minimumalkoholindhold udtrykt i volumen på 25 %,

c) hvor der til produktionen som minimummængde er anvendt 125 g slåenfrugter pr. liter færdigt produkt,

d) der har et sukkerindhold udtrykt i invertsukker på mellem 80 og 250 gram pr. liter færdigt produkt,

e) hvor de organoleptiske kendetegn, farve og smag, udelukkende stammer fra den anvendte frugt og anis.

Udtrykket »Pacharán« må kun benyttes som varebetegnelse, når produktet er fremstillet i Spanien. Såfremt produktet er fremstillet uden for Spanien, må navnet »Pacharán« kun benyttes som supplement til varebetegnelsen »Spiritus med slåenaroma«, såfremt det ledsages af ordene: »fremstillet i …« efterfulgt af navnet på den medlemsstat eller det tredjeland, hvor fremstillingen har fundet sted.

▼B

38. Sambuca

a) Sambuca er en farveløs likør med anissmag:

i) der indeholder destillater af grøn anis (Pimpinella anisum L.), stjerneanis (Illicium verum L.) eller andre krydderurter

ii) der har et minimumssukkerindhold på 350 g pr. liter udtrykt i invertsukker

iii) der har et naturligt anetholindhold på mindst 1 g og højst 2 g pr. liter.

b) Sambuca har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 38 %.

c) Reglerne om aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ til fremstilling af likør i kategori 32 gælder for sambuca.

d) Varebetegnelsen kan suppleres med udtrykket »likør«.

39. Maraschino, marrasquino eller maraskino

a) Maraschino, marrasquino eller maraskino er en farveløs likør, der er aromatiseret hovedsagelig ved anvendelse af et destillat af maraska eller det produkt, der fremkommer ved udblødning af kirsebær eller dele af kirsebær i landbrugsethanol, og som har et minimumssukkerindhold på 250 g pr. liter udtrykt i invertsukker.

b) Maraschino, marrasquino eller maraskino har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 24 %.

c) Reglerne om aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ til fremstilling af likør i kategori 32 gælder for maraschino, marrasquino eller maraskino.

d) Varebetegnelsen kan suppleres med udtrykket »likør«.

40. Nocino

a) Nocino er en likør, der er aromatiseret hovedsagelig ved udblødning og/eller destillation af hele grønne valnødder (Juglans regia L.), og som har et minimumssukkerindhold på 100 g pr. liter udtrykt i invertsukker.

b) Nocino har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 30 %.

c) Reglerne om aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ til fremstilling af likør i kategori 32 gælder for nocino.

d) Varebetegnelsen kan suppleres med udtrykket »likør«.

41. Æggelikør eller advocaat eller avocat eller advokat

a) Æggelikør eller advocaat eller avocat eller advokat er spiritus, eventuelt aromatiseret, der er fremstillet af landbrugsethanol, destillat og/eller brændevin, og hvis ingredienser er kvalitetsæggeblommer, æggehvider og sukker eller honning. Minimumsindholdet af sukker eller honning er på 150 g pr. liter udtrykt i invertsukker. Minimumsindholdet af rene æggeblommer er på 140 g pr. liter af færdigvaren.

b) Uanset artikel 2, stk. 1, litra c), har æggelikør eller advocaat eller avocat eller advokat et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 14 %.

▼M1

c) Ved fremstillingen af æggelikør eller advocaat eller avocat eller advokat må der kun anvendes aromastoffer som defineret i artikel 3, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1334/2008 og aromapræparater som defineret i artikel 3, stk. 2, litra d), i samme forordning.

▼B

42. Likør med æg

a) Likør med æg er spiritus, eventuelt aromatiseret, der er fremstillet af landbrugsethanol, destillat og/eller brændevin, og hvis karakteristiske ingredienser er kvalitetsæggeblommer, æggehvider og sukker eller honning. Minimumsindholdet af sukker eller honning er på 150 g pr. liter udtrykt i invertsukker. Minimumsindholdet af æggeblommer er på 70 g pr. liter af færdigvaren.

b) Likør med æg har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 15 %.

c) Ved fremstillingen af likør med æg må der kun anvendes naturlige aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i), og artikel 1, stk. 2, litra c), i direktiv 88/388/EØF.

43. Mistrà

a) Mistrà er en farveløs spiritus, der er aromatiseret med anis eller naturlig anethol:

i) der har et naturligt anetholindhold på mindst 1 g og højst 2 g pr. liter.

ii) der også kan indeholde et destillat af krydderurter

iii) der ikke indeholder tilsat sukker.

b) Mistrà har et alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 40 % og højst 47 %.

c) Ved fremstillingen af mistrà må der kun anvendes naturlige aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i), og artikel 1, stk. 2, litra c), i direktiv 88/388/EØF.

44. Väkevä glögi eller spritglögg

▼M1

a) Väkevä glögi eller spritglögg er spiritus, der er fremstillet ved aromatisering af landbrugsethanol med aromastoffer af nelliker og/eller kanel ved hjælp af en af følgende processer: udblødning og/eller destillation, gendestillation af alkoholen, som er tilsat dele af ovennævnte planter, tilsætning af naturlige aromastoffer som defineret i artikel 3, stk. 2, litra c) i forordning (EF) nr. 1334/2008 af nelliker eller kanel eller en kombination af disse metoder.

▼B

b) Väkevä glögi eller spritglögg har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 15 %.

▼M1

c) Andre aromaer, aromastoffer og/eller aromapræparater som defineret i artikel 3, stk. 2, litra b), d) og h) i forordning (EF) nr. 1334/2008 kan tillige anvendes, men aromaen af de anførte krydderier skal være fremherskende.

▼B

d) Indholdet af vin eller vinprodukter i færdigvaren må ikke overstige 50 %.

45. Berenburg eller Beerenburg

a) Berenburg eller Beerenburg er spiritus:

i) der er fremstillet af landbrugsethanol

ii) ved udblødning af frugt eller planter eller dele deraf

iii) der som specifik aroma indeholder destillat af ensianrødder (Gentiana lutea L.), enebær (Juniperus communis L.) og laurbærblade (Laurus nobilis L.)

iv) der har lysebrun til mørkebrun farve

v) der eventuelt er sødet og har et maksimumsindhold af sukker på 20 g pr. liter udtrykt i invertsukker

b) Berenburg eller Beerenburg har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 30 %.

c) Ved fremstillingen af Berenburg eller Beerenburg må der kun anvendes naturlige aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i), og artikel 1, stk. 2, litra c), i direktiv 88/388/EØF.

46. Honning- eller mjødnektar

a) Honning- eller mjødnektar er spiritus, der er fremstillet ved aromatisering af en blanding af gæret honningmæsk og honningdestillat og/eller landbrugsethanol, og som indeholder mindst 30 % gæret honningmæsk udtrykt i volumen.

b) Honning- eller mjødnektar har et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen på 22 %.

c) Ved fremstillingen af honning- eller mjødnektar må der kun anvendes naturlige aromastoffer og ►M1 aromapræparater ◄ som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i), og artikel 1, stk. 2, litra c), i direktiv 88/388/EØF, og honningsmagen skal være fremherskende.

d) Honning- eller mjødnektar må kun sødes med honning.

Anden spiritus

1. Rum-Verschnitt fremstilles i Tyskland ved sammenstikning af rom og alkohol, hvor mindst 5 % af alkoholen i færdigvaren skal hidrøre fra rom. Rum-Verschnitt har et minimumsalkoholindhold på 37,5 %. Ved betegnelsen, præsentationen og mærkningen af Rum-Verschnitt skal udtrykket Verschnitt angives med bogstaver af samme skrifttype, størrelse og farve som »Rum« på samme linje som dette ord og for flaskers vedkommende være anbragt på forsideetiketten. I tilfælde af salg uden for det tyske marked skal produktets alkoholsammensætning anføres på etiketten.

2. Slivovice fremstilles i Den Tjekkiske Republik ved tilsætning af højst 30 % vol. landbrugsethanol til blommedestillat før den endelige destillation. Dette produkt betegnes som »spiritus«, og betegnelsen slivovice kan også anføres i samme synsfelt på forsideetiketten. Hvis denne tjekkiske slivovice bringes i omsætning i Fællesskabet, skal dens alkoholsammensætning angives på etiketten. Denne bestemmelse berører ikke anvendelsen af betegnelsen slivovice om frugtbrændevin i henhold til kategori 9.

▼M9









BILAG III

GEOGRAFISKE BETEGNELSER







Produktkategori Geografisk betegnelse Oprindelsesland (den nøjagtige geografiske oprindelse er beskrevet i den tekniske dokumentation) 1. Rom Rhum de la Martinique Frankrig Rhum de la Guadeloupe Frankrig Rhum de la Réunion Frankrig Rhum de la Guyane Frankrig Rhum de sucrerie de la Baie du Galion Frankrig Rhum des Antilles françaises Frankrig Rhum des départements français d'outre-mer Frankrig Rum da Madeira Portugal Ron de Guatemala Guatemala 2. Whisky/Whiskey Scotch Whisky Det Forenede Kongerige (Skotland) Irish Whiskey/Uisce Beatha Eireannach/Irish Whisky (1) Irland Whisky breton/Whisky de Bretagne Frankrig Whisky alsacien/Whisky d'Alsace Frankrig 3. Kornbrændevin Korn/Kornbrand Tyskland, Østrig og Belgien (det tysksprogede fællesskab) Münsterländer Korn/Kornbrand Tyskland Sendenhorster Korn/Kornbrand Tyskland Emsländer Korn/Kornbrand Tyskland Haselünner Korn/Kornbrand Tyskland Hasetaler Korn/Kornbrand Tyskland Samanė Litauen 4. Vinbrændevin ►M11 Eau-de-vie de Cognac/Eau-de-vie des Charentes/Cognac ◄ (Betegnelsen »Cognac« kan suppleres med følgende udtryk: — Fine — Grande Fine Champagne — Grande Champagne — Petite Fine Champagne — Petite Champagne — Fine Champagne — Borderies — Fins Bois — Bons Bois) Frankrig Fine Bordeaux Frankrig Fine de Bourgogne Frankrig Armagnac (Betegnelsen »Armagnac« kan suppleres med følgende udtryk: — Bas-Armagnac — Haut-Armagnac — Armagnac-Ténarèze — Blanche Armagnac) Frankrig Eau-de-vie de vin de la Marne Frankrig Eau-de-vie de vin originaire du Bugey Frankrig Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône Frankrig ►M11 Eau-de-vie de Faugères ◄ Frankrig Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc Frankrig Aguardente de Vinho Douro Portugal Aguardente de Vinho Ribatejo Portugal Aguardente de Vinho Alentejo Portugal Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes Portugal Aguardente de Vinho Lourinhã Portugal Сунгурларска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сунгурларе/Sungurlarska grozdova rakya/Grozdova rakya fra Sungurlare Bulgarien Сливенска перла (Сливенска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сливен)/Slivenska perla (Slivenska grozdova rakya/Grozdova rakya fra Sliven) Bulgarien Стралджанска Мускатова ракия/Мускатова ракия от Стралджа/Straldjanska Muscatova rakya/Muscatova rakya fra Straldja Bulgarien Поморийска гроздова ракия/Гроздова ракия от Поморие/Pomoriyska grozdova rakya/Grozdova rakya fra Pomorie Bulgarien Бургаска Мускатова ракия/Мускатова ракия от Бургас/Bourgaska Muscatova rakya/Muscatova rakya fra Bourgas Bulgarien Сухиндолска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сухиндол/Suhindolska grozdova rakya/Grozdova rakya fra Suhindol Bulgarien Карловска гроздова ракия/Гроздова Ракия от Карлово/Karlovska grozdova rakya/Grozdova Rakya fra Karlovo Bulgarien ►M13 Гроздова ракия от Търговище/Grozdova rakya ot Targovishte Bulgarien ◄ ►M14 »Карнобатска гроздова ракия«/»Гроздова ракия от Карнобат«/»Karnobatska grozdova rakya«/»Grozdova rakya ot Karnobat« Bulgarien ◄ Vinars Târnave Rumænien Vinars Vaslui Rumænien Vinars Murfatlar Rumænien Vinars Vrancea Rumænien Vinars Segarcea Rumænien 5. Brandy/Weinbrand Brandy de Jerez Spanien Brandy del Penedés Spanien Brandy italiano Italien Deutscher Weinbrand Tyskland Wachauer Weinbrand Østrig Pfälzer Weinbrand Tyskland 6. Brændevin af presserester af druer Marc de Champagne/Eau-de-vie de marc de Champagne Frankrig Marc de Bourgogne/Eau-de-vie de marc de Bourgogne Frankrig ►M11 Marc du Bugey ◄ Frankrig ►M11 Marc de Savoie ◄ Frankrig Marc des Côtes-du-Rhône/Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône Frankrig ►M11 Marc de Provence ◄ Frankrig ►M11 Marc du Languedoc ◄ Frankrig ►M11 Marc d'Alsace Gewurztraminer ◄ Frankrig Marc d'Auvergne Frankrig Marc du Jura Frankrig Aguardente Bagaceira Bairrada Portugal Aguardente Bagaceira Alentejo Portugal Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes Portugal Orujo de Galicia Spanien Grappa Italien Grappa di Barolo Italien Grappa piemontese/Grappa del Piemonte Italien ►M11 Grappa lombarda/Grappa della Lombardia ◄ Italien Grappa trentina/Grappa del Trentino Italien Grappa friulana/Grappa del Friuli Italien Grappa veneta/Grappa del Veneto Italien Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige Italien Grappa siciliana/Grappa di Sicilia Italien Grappa di Marsala Italien ►M11 Τσικουδιά/Tsikoudia/Τσίπουρο/Tsipouro ◄ Grækenland Τσικουδιά Κρήτης/Tsikoudia fra Kreta Grækenland Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro fra Makedonien Grækenland Τσίπουρο Θεσσαλίας/Tsipouro fra Thessalien Grækenland Τσίπουρο Τυρνάβου/Tsipouro fra Tyrnavos Grækenland Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania Cypern Törkölypálinka Ungarn 9. Frugtbrændevin Schwarzwälder Kirschwasser Tyskland Schwarzwälder Mirabellenwasser Tyskland Schwarzwälder Williamsbirne Tyskland Schwarzwälder Zwetschgenwasser Tyskland Fränkisches Zwetschgenwasser Tyskland Fränkisches Kirschwasser Tyskland Fränkischer Obstler Tyskland Mirabelle de Lorraine Frankrig Kirsch d'Alsace Frankrig Quetsch d'Alsace Frankrig Framboise d'Alsace Frankrig Mirabelle d'Alsace Frankrig Kirsch de Fougerolles Frankrig Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige Italien Südtiroler Marille/Marille dell'Alto Adige Italien Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige Italien Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige Italien Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige Italien Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige Italien Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto Adige Italien Williams friulano/Williams del Friuli Italien Sliwovitz del Veneto Italien Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia Italien Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino Italien Williams trentino/Williams del Trentino Italien Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino Italien Aprikot trentino/Aprikot del Trentino Italien Medronho do Algarve Portugal Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano Italien Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino Italien Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto Italien Wachauer Marillenbrand Østrig Szatmári Szilvapálinka Ungarn Kecskeméti Barackpálinka Ungarn Békési Szilvapálinka Ungarn Szabolcsi Almapálinka Ungarn Gönci Barackpálinka Ungarn Pálinka Ungarn, Østrig (kun abrikosspiritus, er fremstillet i delstaterne Niederösterreich, Burgenland, Steiermark, Wien) Újfehértói meggypálinka Ungarn Brinjevec Slovenien Dolenjski sadjevec Slovenien Троянска сливова ракия/Сливова ракия от Троян/Troyanska slivova rakya/Slivova rakya fra Troyan Bulgarien Ловешка сливова ракия/Сливова ракия от Ловеч/Loveshka slivova rakya/Slivova rakya fra Lovech Bulgarien Pălincă Rumænien Țuică Zetea de Medieșu Aurit Rumænien Țuică de Argeș Rumænien Horincă de Cămârzana Rumænien Hrvatska loza Kroatien Hrvatska stara šljivovica Kroatien Slavonska šljivovica Kroatien Pisco (2) Peru 10. Brændevin af æble- eller pærecider Calvados Frankrig Calvados Pays d'Auge Frankrig Calvados Domfrontais Frankrig Eau-de-vie de cidre de Bretagne Frankrig Eau-de-vie de cidre de Normandie Frankrig Eau-de-vie de poiré de Normandie Frankrig Eau-de-vie de cidre du Maine Frankrig Aguardiente de sidra de Asturias Spanien Somerset Cider Brandy (3) Det Forenede Kongerige 15. Vodka Svensk Vodka/Swedish Vodka Sverige Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland Finland Polska Wódka/Polish Vodka Polen Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka Litauen Estonian vodka Estland 17. Geist Schwarzwälder Himbeergeist Tyskland 18. Ensian Bayerischer Gebirgsenzian Tyskland Südtiroler Enzian/Genziana dell'Alto Adige Italien Genziana trentina/Genziana del Trentino Italien 19. Spiritus med enebærsmag Genièvre/Jenever/Genever Belgien, Nederlandene, Frankrig (departementerne Nord (59) og Pas-de-Calais (62)), Tyskland (delstaterne Nordrhein-Westfalen og Niedersachsen) Genièvre de grains/Graanjenever/Graangenever Belgien, Nederlandene, Frankrig (departementerne Nord (59) og Pas-de-Calais (62)) Jonge jenever/jonge genever Belgien, Nederlandene Oude jenever/oude genever Belgien, Nederlandene Hasseltse jenever/Hasselt Belgien (Hasselt, Zonhoven, Diepenbeek) Balegemse jenever Belgien (Balegem) O' de Flander-Oost-Vlaamse Graanjenever Belgien (Oost-Vlaanderen) Peket-Pekêt/Pèket-Pèkèt de Wallonie Belgien (Région wallonne) ►M11 Genièvre Flandre Artois ◄ Frankrig (departementerne Nord (59) og Pas-de-Calais (62)) Ostfriesischer Korngenever Tyskland Steinhäger Tyskland Gin de Mahón Spanien Vilniaus Džinas/Vilnius Gin Litauen Spišská borovička Slovakiet 24. Akvavit/aquavit Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit Sverige 25. Spiritus med anissmag Anís Paloma Monforte del Cid Spanien Hierbas de Mallorca Spanien Hierbas Ibicencas Spanien Chinchón Spanien Janeževec Slovenien 29. Destilleret Anis Ouzo/Ούζο Cypern, Grækenland Ούζο Μυτιλήνης/Ouzo fra Mitilini Grækenland Ούζο Πλωμαρίου/Ouzo fra Plomari Grækenland Ούζο Καλαμάτας/Ouzo fra Kalamata Grækenland Ούζο Θράκης/Ouzo fra Thrakien Grækenland Ούζο Μακεδονίας/Ouzo fra Makedonien Grækenland 30. Spiritus med bitter smag/bitter Rheinberger Kräuter Tyskland Trejos devynerios Litauen Slovenska travarica Slovenien 31. Aromatiseret vodka Kryddervodka fra den nordlige del af Podlasiesletten aromatiseret med ekstrakt af festgræs/Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej Polen Polska Wódka/Polish Vodka (4) Polen Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka (4) Litauen 32. Likør Berliner Kümmel Tyskland Hamburger Kümmel Tyskland Münchener Kümmel Tyskland Chiemseer Klosterlikör Tyskland Bayerischer Kräuterlikör Tyskland Irish Cream (5) Irland Palo de Mallorca Spanien Mirto di Sardegna Italien Liquore di limone di Sorrento Italien Liquore di limone della Costa d'Amalfi Italien Genepì del Piemonte Italien Genepì della Valle d'Aosta Italien Benediktbeurer Klosterlikör Tyskland Ettaler Klosterlikör Tyskland Ratafia de Champagne Frankrig Ratafia catalana Spanien Suomalainen Marjalikööri/Suomalainen Hedelmälikööri/Finsk Bärlikör/Finsk Fruktlikör/Finnish berry liqueur/Finnish fruit liqueur Finland Mariazeller Magenlikör Østrig Steinfelder Magenbitter Østrig Wachauer Marillenlikör Østrig Jägertee/Jagertee/Jagatee Østrig Hüttentee Tyskland Polish Cherry Polen Karlovarská Hořká Den Tjekkiske Republik Pelinkovec Slovenien Blutwurz Tyskland Cantueso Alicantino Spanien Licor café de Galicia Spanien Licor de hierbas de Galicia Spanien ►M11 Génépi des Alpes/Genepì delle Alpi ◄ Frankrig, Italien Μαστίχα Χίου/Masticha fra Chios Grækenland Κίτρο Νάξου/Kitro fra Naxos Grækenland Κουμκουάτ Κέρκυρας/Koum Kouat fra Korfu Grækenland Τεντούρα/Tentoura Grækenland Poncha da Madeira Portugal Hrvatski pelinkovac Kroatien 34. Crème de cassis Cassis de Bourgogne Frankrig Cassis de Dijon Frankrig Cassis de Saintonge Frankrig 37a. Spiritus med slåenaroma eller Pacharán Pacharán navarro Spanien 39. Maraschino/Marrasquino/Maraskino Zadarski maraschino Kroatien 40. Nocino Nocino di Modena Italien Orehovec Slovenien Anden spiritus Pommeau de Bretagne Frankrig Pommeau du Maine Frankrig Pommeau de Normandie Frankrig Svensk Punsch/Swedish Punch Sverige Inländerrum Østrig Bärwurz Tyskland Aguardiente de hierbas de Galicia Spanien Aperitivo Café de Alcoy Spanien Herbero de la Sierra de Mariola Spanien Königsberger Bärenfang Tyskland Ostpreußischer Bärenfang Tyskland Ronmiel de Canarias Spanien Genièvre aux fruits/Vruchtenjenever/Jenever met vruchten/Fruchtgenever Belgien, Nederlandene, Tyskland (delstaterne Nordrhein-Westfalen og Niedersachsen) Domači rum Slovenien Irish Poteen/Irish Poitín ►M11 Irland (6) ◄ Trauktinė Litauen Trauktinė Palanga Litauen Trauktinė Dainava Litauen Hrvatska travarica Kroatien (1) Den geografiske betegnelse Irish Whiskey/Uisce Beatha Eireannach/Irish Whisky omfatter whisky/whiskey fremstillet i Irland og Nordirland. (2) Beskyttelsen af den geografiske betegnelse Pisco i henhold til denne forordning forhindrer ikke anvendelsen af betegnelsen Pisco for produkter med oprindelse i Chile, som er beskyttet i henhold til associeringsaftalen mellem Unionen og Chile fra 2002. (3) Den geografiske betegnelse Somerset Cider Brandy skal ledsages af varebetegnelsen »brændevin af æblecider«. (4) Produktets etiket skal være forsynet med varebetegnelsen »aromatiseret vodka«. Betegnelsen »aromatiseret« kan erstattes af navnet på den fremherskende aroma. (5) Den geografiske betegnelse Irish Cream omfatter den tilsvarende likør fremstillet i Irland og Nordirland. (6) Den geografiske betegnelse »Irish Poteen/Irish Poitín« omfatter tilsvarende spiritusprodukter, der fremstilles i henholdsvis Irland og Nordirland.