1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 2.august 1972
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emissionen af forure-
nende stoffer fra dieselmotorer til fremdrift af køretøjer
(72/306/EØF)
(EFT L 190 af 20.8.1972, s. 1)
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 215af 6.8.1974, s. 20 (72/306)
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 2
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 2.august 1972
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger
mod emissionen af forurenende stoffer fra dieselmotorer til frem-
drift af køretøjer
(72/306/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økono-
miske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Det europæiske Parlament,under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg, ogud fra følgende betragtninger:De tekniske forskrifter, som motordrevne køretøjer skal opfylde i
henhold til de enkelte staters lovgivning, angår også emissionen afforurenende stoffer fra dieselmotorer til fremdrift af køretøjer;
disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat; det er
derfor nødvendigt, at alle medlemsstater — enten ved siden af eller istedet for deres nuværende ordning — gennemfører ensartede bestem-melser, navnlig med henblik på, at EØF-standardtypegodkendelse ihenhold til Rådets direktiv af 6. februar 1970 om tilnærmelse afmedlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjerog påhængskøretøjer dertil(
1) kan anvendes på enhver køretøjstype;
de tekniske forskrifter, der er godkendt af ECE i regulativ nr. 24 bør
overtages (ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer meddieselmotor med hensyn til emission af luftforurenende luftarter framotoren); dette regulativ er som bilag vedføjet aftalen om gennem-førelse af ensartede betingelser for godkendelse af udrustningsgenstandeog dele af motorkøretøjer og om gensidig anerkendelse af godkendelseaf 20. marts 1958 (
2),
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Ved køretøjer forstås i dette direktiv alle motordrevne køretøjer med
dieselmotor, med eller uden karrosseri, der er bestemt til færdsel på vej,og som har mindst fire hjul og en konstruktivt bestemt maksimalha-stighed på mere end 25km/t, med undtagelse af skinnekøretøjer, land-brugstraktorer og -arbejdsredskaber samt andre arbejdsredskaber.
Artikel 2
Medlemsstaterne kan ikke nægte EØF-standardtypegodkendelse eller
national godkendelse af et køretøj af grunde, der vedrører luftforureningfra udstødningsgas fra køretøjets dieselmotor, såfremt dette opfylderforskrifterne i bilag I, II, III, IV og VI.
Artikel 3
Den medlemsstat, der har meddelt godkendelsen, træffer de nødvendige
foranstaltninger med henblik på at blive underrettet om enhver ændring,der vedrører en konstruktionsdel eller en specifikation i henhold til bilagI, punkt 2.2. De kompetente myndigheder i denne medlemsstat træfferafgørelse med hensyn til, om den ►
C1ændrede køretøjstype ◄skal
underkastes ny afprøvning, og om der skal udarbejdes en ny prøvnings-
(1) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 1.
(2) Dok. E/ECE/324 — E/ECE/TRANS/505. Rev. 1/Add.23 af 23. 8. 1971.
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 3
▼B
rapport. Ændringen godkendes ikke, såfremt afprøvningen viser, atforskrifterne i dette direktiv ikke er overholdt.
Artikel 4
Ændringer, der er nødvendige for at tilpasse bilagenes forskrifter til den
tekniske udvikling, gennemføres i overensstemmelse med den frem-gangsmåde, der er fastsat i artikel 13 i Rådets direktiv af 6. februar1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelseaf motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil.
Artikel 5
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige bestemmelser i kraft for at
efterkomme dette direktiv inden atten måneder efter dets meddelelse oggiver straks Kommissionen underretning herom.
2. Efter meddelelsen af dette direktiv underretter medlemsstaterne
Kommissionen om alle senere forslag til de vigtigste administrativt ellerved lov fastsatte bestemmelser, som de påtænker at udstede på detområde, der er omfattet af dette direktiv, i så god tid, at den kanfremsætte bemærkninger hertil.
Artikel 6
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 4
▼B
BILAG I (1)
DEFINITIONER, ANSØGNING OM EØF-STANDARDTYPEGODKEN-
DELSE, MARKERING AF DEN KORRIGEREDE VÆRDI AF ABSORP-TIONSKOEFFICIENTEN, FORSKRIFTER OG AFPRØVNINGER,
PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
(1.)2. DEFINITIONER
I dette direktiv forstås ved:
(2.1.)2.2. »Køretøjstype med hensyn til begrænsningen af emissionen af forure-
nende stoffer fra motoren« motorkøretøjer, der ikke er væsentligtforskellige fra hinanden; sådanne forskelle kan især vedrøre køretøjetsog motorens specifikationer i henhold til bilag II;
2.3. »Dieselmotor« en motor, der arbejder efter princippet »kompressions-
tænding«;
2.4. »Koldstartanordning« en anordning, der, efter at den er sat i funktion,
midlertidigt øger den brændstofmængde, der tilføres motoren, og tjenertil at lette starten af motoren;
2.5. »Røgtæthedsmåleapparat« et apparat, der tjener til fortsat at måle
absorptionskoefficienten for den udstødsgas, der emitteres fra køretøjet.
3. ANSØGNING OM EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE
3.1. Ansøgning om standardtypegodkendelse indgives af køretøjsfabrikanten
eller dennes befuldmægtigede.
3.2. Ansøgningen skal bilægges følgende i tre eksemplarer:3.2.1. En beskrivelse af motorkonstruktionen, der indeholder alle oplysninger i
henhold til bilag II,
3.2.2. tegninger af forbrændingsrum og stempeltop.3.3. Til indbygning i det køretøj, der søges godkendt stilles en motor og dens
udrustningsdele i henhold til bilag II til rådighed for den myndighed, derer ansvarlig for gennemførelse af afprøvningerne i henhold til punkt 5.Efter ansøgning fra fabrikanten kan prøven dog, når den kompetentemyndighed, der er ansvarlig for gennemførelse af afprøvningerne,tillader det, foretages på et køretøj, der er repræsentativt for den køre-tøjstype, der ønskes godkendt.
3.A. EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE
Blanketten til meddelelse af EØF-standardtypegodkendelse vedføjes en
blanket som eksemplet i bilag X.
4. MARKERING AF DEN KORRIGEREDE VÆRDI AF ABSORPTI-
ONSKOEFFICIENTEN
(4.1.)(4.2.)(4.3.)4.4. På ethvert køretøj, der er i overensstemmelse med en type, der er
godkendt i henhold til dette direktiv, anbringes synligt og på et lettilgængeligt sted, der skal angives i bilaget til EØF-standardtypegodken-delse i henhold til bilag X, en rektangulær markering af den korrigeredeværdi for den absorptionskoefficient, der i forbindelse med standardty-pegodkendelsen opnåedes ved afprøvningen ved fri acceleration, angivetim
−1, og som konstateredes ved godkendelsen i henhold til den frem-
gangsmåde, der er beskrevet i punkt 3.2. i bilag IV.
(1) Ordlyden af bilagene er i overensstemmelse med ECE’s regulativ nr. 24; især er
opdelingen i punkter den samme; er et punkt i regulativ nr. 24 ikke modsvaret af etsådant i dette direktiv, er tallet anført i parentes.
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 5
▼B
4.5. Markeringen skal være tydeligt læselig og må ikke kunne slettes.
4.6. Bilag IX viser et eksempel på denne markering.
5. FORSKRIFTER OG AFPRØVNINGER5.1. Almindelige forhold
De dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende stoffer,
skal være udformet, konstrueret og anbragt således, at køretøjet undernormale kørebetingelser trods de svingninger, det er udsat for, opfylderde tekniske forskrifter i dette direktiv.
5.2. Bestemmelser om koldstartanordningerne
5.2.1. Koldstartanordningen skal være af en sådan beskaffenhed, at den
hverken kan aktiveres eller fortsat fungere, når motoren er i gang undernormale kørebetingelser.
5.2.2. Punkt 5.2.1. gælder ikke, når mindst en af følgende betingelser er
opfyldt:
5.2.2.1. Når udstødningsgassens absorptionskoefficient ved aktiveret koldstartan-
ordning og ved konstante omdrejningstal — målt efter fremgangsmåden,der er nævnt i bilag III — ikke overskrider de i bilag VI angivnegrænser.
5.2.2.2. Når den omstændighed, at koldstartanordningen er aktiveret vedvarende,
inden for en passende frist har til følge, at motoren går i stå.
5.3. Bestemmelser om emissionen af forurenende stoffer
5.3.1. Målingen af emissionen af forurenende stoffer fra et køretøj af den type,
der blev fremvist i forbindelse med tildeling af standardtypegodken-delsen, foretages i overensstemmelse med de to fremgangsmåder, der ernævnt i bilag III og IV, idet det ene bilag vedrører afprøvning vedkonstante omdrejningstal og det andet afprøvning ved fri accelera-tion (
1).
5.3.2. Den værdi for emissionen af forurenende stoffer, der måles efter den
fremgangsmåde, der er angivet i bilag III, må ikke overskride degrænser, der er angivet i bilag VI.
5.3.3. For motorer med turbolader må den værdi for absorptionskoefficienten,
der måles ved fri acceleration, højst være lig med den størrelsesværdi,der i henhold til bilag VI er fastsat for den nominelle værdi for luftgen-nemstrømningen, der svarer til den højeste absorptionskoefficient, der ermålt ved afprøvningen ved konstante omdrejningstal, forhøjet med 0,5m
−1.
5.4. Ligeværdige måleapparater kan benyttes. Anvendes et andet apparat end
et apparat som angivet i bilag VII, skal det dokumenteres, at det er ligeså egnet for den pågældende motor.
(6.)7. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
7.1. Ethvert køretøj i serien skal være i overensstemmelse med den
godkendte køretøjstype med hensyn til konstruktionsdele, der kan haveindflydelse på emissionen af forurenende stoffer fra motoren.
(7.2.)7.3. I almindelighed skal produktionens overensstemmelse med hensyn til
begrænsningen af emissionen af forurenende stoffer fra dieselmotorenkontrolleres på grundlag af beskrivelsen i bilaget til EØF-standardtype-godkendelsen i henhold til bilag X.
7.3.1. Ved kontrol af et køretøj, der er udtaget af en serie, er fremgangsmåden
således:
7.3.1.1. Et endnu ikke tilkørt køretøj underkastes afprøvningen ved fri accelera-
tion i henhold til bilag IV. Køretøjet anses som værende i overensstem-melse med den godkendte type, når den konstaterede værdi af absorpti-
(1) Afprøvningen ved fri acceleration foretages især, for at der kan tilvejebringes en refe-
renceværdi for de myndigheder, der benytter denne fremgangsmåde til kontrol af dekøretøjer, der allerede er i brug.
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 6
▼B
onskoefficienten ikke overskrider den i markeringen angivne værdi med
mere end 0,5m−1.
7.3.1.2. Når den værdi, der er konstateret ved afprøvningen efter punkt 7.3.1 1.,
overskrider den i markeringen angivne værdi med mere end 0,5m−1,
skal et køretøj af den pågældende type eller dettes motor underkastes enafprøvning ved forskellige konstante omdrejningstal under fuld last ihenhold til bilag III. Emissionsværdien må ikke overskride grænseværdi-erne i henhold til bilag VI.
(8.)(9.)
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 7
▼B
BILAG II

1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 8
▼B

1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 9
▼B

1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 10
▼B
BILAG III
AFPRØVNING VED DE FORSKELLIGE KONSTANTE OMDREJ-
NINGSTAL UNDER FULD BELASTNING
1. INDLEDNING
1.1. Dette bilag beskriver fremgangsmåden ved gennemførelse af motorafprøv-
ningen ved forskellige konstante omdrejningstal under fuld belastning.
1.2. Afprøvningen kan enten foretages på et kørtetøj eller på en motor.
2. MÅLEMETODE
2.1. Udstødningsgassens forurening måles ved konstante omdrejningstal under
fuld belastning af motoren. Der foretages 6 målinger, der fordeles ensartetmellem motorens omdrejningstal ved maksimal ydelse og det største affølgende motoromdrejningstal:
— 45% omdrejningstallet ved maksimal ydelse
— 1 000 omdr./min.
De yderste målepunkter skal ligge ved yderpunkterne af det foran angivne
måleområde.
2.2. For dieselmotorer med turbolader, der kan indskydes, når det ønskes, og
for hvilke anvendelsen af turboladeren automatisk medfører en forøgelseaf indsprøjtningsmængden, foretages målingerne med og uden turbolad-ning.
For hvert omdrejningstal anses den største værdi, der fås, som måleværdi.
3. AFPRØVNINGSBETINGELSER3.1. Køretøj eller motor
3.1.1. Motoren eller køretøjet skal foreføres i god mekanisk tilstand.
Motoren skal være tilkørt.
3.1.2. Motoren afprøves med udrustning i henhold til bilag II.3.1.3. Motoren skal være indstillet efter fabrikantens oplysninger og i henhold til
bilag II.
3.1.4. Udstødningsanlægget må ikke have nogen læk, der kan medføre, at
udstødningsgassen fortyndes.
3.1.5. Motoren skal have de normale kørebetingelser, der er angivet af fabri-
kanten. Specielt skal kølevandet og olien have den normale temperatur,der er angivet af fabrikanten.
3.2. Brændstof
Som brændstof skal benyttes det referencebrændstof, der opfylder de
tekniske data i bilag V.
3.3. Afprøvningsrum
3.3.1. Afprøvningsrummets absolutte temperatu r T i grader kelvin og det atmo-
sfæriske try k H i torr konstateres. Derefter udledes faktoren F, der
bestemmes som følger:
F=750
H0,65
×T
2980,5
3.3.2. En afprøvning godkendes kun, når 0,98 ≤F≤1,02.
3.4. Opsamlings- og måleapparater
Udstødningsgassens absorptionskoefficient bestemmes ved hjælp af et
røgtæthedsmåleapparat, der opfylder forskrifterne i bilag VII og erkonstrueret i henhold til bilag VIII.
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 11
▼B
4. GRÆNSEVÆRDIER
4.1. For hvert af de 6 omdrejningstal, ved hvilke der foretages målinger af
absorptionskoefficienten i henhold til punt 2.1, beregnes den nominelleværdi for luftgennemstrømningen G i liter/sekund efter følgende formler
— for totaktmotorer G=Vn
60
— for firetaktmotorer G=Vn
120
V slagvolumen i liter,
n omdrejningstal i omdr./min.
4.2. For hvert omdrejningstal, må udstødningsgassens absorptionskoefficient
ikke overskride grænseværdien efter tabellen i bilag VI. Er luftgennem-strømningsværdien ikke i overensstemmelse med nogen af de i dennetabel angivne værdier, gælder den grænseværdi, der konstateres ved linearinterpolation.
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 12
▼B
BILAG IV
AFPRØVNING VED FRI ACCELERATION
1. AFPRØVNINGSBETINGELSER
1.1. Afprøvningen foretages på et køretøj eller på en motor, der har været
underkastet afprøvning efter bilag III.
1.1.1. Foretages afprøvningen på en motor på prøvestanden, skal den finde sted
hurtigst muligt efter forureningsprøven under fuld belastning og vedkonstante omdrejningstal. Specielt skal kølevandet og olien have dennormale temperatur, der er angivet af fabrikanten.
1.1.2. Foretages prøven på et køretøj, der står stille, skal motoren forinden ved
kørsel på gade eller vej bringes op på normale kørebetingelser. Prøvenskal foretages hurtigst muligt efter afslutningen af denne kørsel.
1.2. Forbrændingsrummet må ikke afkøles eller tilsmudses før prøven som
følge af tomgang af længere varighed.
1.3. Afprøvningsbetingelserne i henhold til punkterne 3.1, 3.2 og 3.3 i bilag III
er gældende.
1.4. På opsamlings- og måleapparaterne finder betingelserne i henhold til
punkt 3.4 i bilag III anvendelse.
2. AFPRØVNINGENS GENNEMFØRELSE
2.1. Foretages prøven på en prøvestand, skal motoren frigøres fra bremsen;
denne skal enten erstattes af de dele af gearkassen, der drejer sig ifrigearstilling, eller af en svingmasse, der svarer så nøjagtigt som muligttil disse dele.
2.2. Foretages afprøvningen på et køretøj, skal gearkassen være i frigearstilling
og motoren være tilkoblet.
2.3. Med motoren i tomgang skal speederen hurtigt og uden stød trædes helt
ned, således at der opnås den største leveringsmængde til indsprøjtnings-pumpen. Denne stilling fastholdes, indtil motorens højeste omdrejningstaler nået og regulatoren træder i funktion. Så snart dette omdrejningstal ernået, slippes speederen, indtil motoren igen går i tomgang og røgtætheds-måleapparatet igen befinder sig i tilvarende stilling.
2.4. Fremgangsmåden i henhold til punkt 2.3 gentages mindst seks gange, for
at udstødningsanlægget kan blive renset og apparaterne eventuelt blivejusteret. De maksimale forureningsværdier fastholdes ved hver af de påhinanden følgende accelerationer, indtil man får konstante værdier. Deværdier, der forekommer under motorens tomgang efter den enkelte acce-leration, tages ikke i betragtning. De aflæste værdier anses som konstante,når 4 på hinanden følgende værdier ligger inden for en margin af 0,25
−1,
og der ikke herved kan konstateres noget varigt fald. Den absorptionskoef-ficient X
M, der skal fastholdes, er det aritmetiske gennemsnit af disse 4
værdier.
2.5. For motorer med turbolader, gælder følgende særlige bestemmelser:2.5.1. For motorer med turbolader, der er mekanisk tilkoblet motoren eller drives
mekanisk af denne, og som kan frakobles, gennemføres der 2 fuldstændigemåleserier med forudgående accelerationer, således at turboladeren førstegang er tilkoblet og anden gang frakoblet. Det måleresultat, der skalfastholdes, er det højeste fra de to måleserier.
2.5.2. For motorer med turbolader, der ved shunt (By-pass) kan frakobles fra
førersædet, foretages prøven med og uden shunt. Det måleresultat, derskal fastholdes, er det højeste fra de to måleserier.
3. KONSTATERING AF DEN KORRIGEREDE VÆRDI AF ABSORPTI-
ONSKOEFFICIENTEN
3.1. Betegnelser
X
Mværdien af absorptionskoefficienten, målt ved fri acceleration i
henhold til punt 2.4;
XLden korrigerede værdi af absorptionskoefficienten ved fri accelera-
tion;
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 13
▼B
SMværdien af absorptionskoefficienten, målt ved konstante omdrej-
ningstal (punkt 2.1 i bilag III), der kommer den grænseværdi nærmest,der er foreskrevet ved samme luftgennemstrømning;
S
Lden værdi af absorptionskoefficienten, der i henhold til punkt 4.2 i
bilag III er foreskrevet for den luftgennemstrømning, der svarer til detmålepunkt, der førte til værdien SM;
L den effektive længde af lysstrålen i røgtæthedsmåleapparatet.
3.2. Er absorptionskoefficienterne udtrykt i m
−1og lysstrålens effektive længde
i meter, er den korrigerede værdi XLdet mindste af de to følgende udtryk:
X/prime1L=SL
SM·XMou XL=XM+ 0,5
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 14
▼B
BILAG V
TEKNISKE SPECIFIKATIONER FOR BRÆNDSTOFFET TIL AFPRØVNING I FORBIN-
DELSE MED MEDDELELSE AF STANDARDTYPEGODKENDELSE OG TIL KONTROL AF
PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
Grænseværdier og enheder Fremgangsmåde
Tæthed 15/4 °C 0,830 ± 0,005 ASTM D 1298-67
Destillation ASTM D 86-67
50% min. 246 °C
90 % 3 3 0±1 0 °C
Slutpunkt maks. 370 °C
Cetantal 54±3 ASTM X 976/66
Kinematisk viskositet ved 100 °F 3 ± 0,5cst ASTM D 445-65
Svovlindhold 0,4 ± 0,1 vægt % ASTM D 129-64
Flammepunkt min. 55 °C ASTM D 93-71
Forureningspunkt maks. −7 °C ASTM D 2500-66
Anilinpunkt 6 9±5 °C ASTM D 611-64
Kulstofindhold, når der er 10 % rest maks. 0,2 vægt % ASTM D 524-64
Askeindhold maks. 0,01 vægt % ASTM D 482-63
Vandindhold maks. 0,05vægt % ASTM D 95-70
Kobberlamelkorrosion ved 100 °C maks 1. ASTM D 130-68
Laveste brændværdi 10250 ± 100 kcal/kg ASTM D 2-68
18450 ± 180 BTU/1b (ap. VI)
Syretal nul mg KOH/g ASTM D 974-64
Anmærkning: Brændstoffet må kun være udvundet ved direkte destillation; det behøver ikke at være
afsvovlet; det må ikke indeholde additiver.
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 15
▼B
BILAG VI
GRÆNSEVÆRDI FOR AFPRØVNINGEN VED KONSTANTE OMDREJNINGSTAL
Nominelle værdier for luftgennemstrømningen G
liter/sekundAbsorptionskoefficient k
m−1
≤42 2,26
452,19
50 2,08
55 1,985
60 1,90651,84
70 1,775
751,72
80 1,665
85 1,62
90 1,575
951,5 35
100 1,495
1051,465
110 1,425
115 1,395
120 1,37
1251,345
130 1,32
1351,30
140 1,27
145 1,25
150 1,225
155 1,205
160 1,19
1651,17
170 1,155
175 1,14
180 1,125
1851,11
190 1,095
≥1951,08
200 1,065
Anmærkning: Foranstående værdier er afrundet til 0.01 eller 0,005; dette betyder dog ikke, at målin-
gerne skal gennemføres med denne nøjagtighed.
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 16
▼B
BILAG VII
RØGTÆTHEDSMÅLEAPPARATERNES KARAKTERISTIKA
1. ANVENDELSESOMRÅDE
I dette bilag er fastlagt de betingelser, som røgtæthedsmåleapparaterne,
der benyttes til afprøvning i henhold til bilag III og IV, skal opfylde.
2. GRUNDSPECIFIKATIONER FOR RØGTÆTHEDSMÅLEAPPARA-
TERNE
2.1. Gassen, der skal måles, skal befinde sig i et kammer, hvis inderflader
ikke er reflekterende.
2.2. Den effektive længde for lysabsorptionsvejen bestemmes under hensyn-
tagen til eventuel indflydelse fra beskyttelsesanordninger for lyskildenog for fotocellen. Denne effektive længde angives på apparatet.
2.3. Røgtæthedsmåleapparatet skal have to skalaer. Den ene skal vise abso-
lutte enheder for lysabsorptionen fra 0 til (m
−1), og den anden skal være
inddelt lineært fra 0 til 100; begge skalaer skal strække sig fra værdien 0for total lysgennemgang til skalaernes maksimale værdi for totallysspærre.
3. KONSTRUKTIONSFORSKRIFTER3.1. Almindelige forhold
Røgtæthedsmåleapparater skal være af en sådan beskaffenhed, at
røgkammeret er fyldt med røg af ens forurening, når de anvendes vedkonstante omdrejningstal.
3.2. Røgtæthedsmåleapparatets røgkammer og hus
3.2.1. Den utilsigtede lysstråling, der falder på fotocellen, og som stammer fra
den indre reflektion eller fra lysspredning, skal være begrænset til etminimum (f.eks. ved, at inderfladerne har en matsort overflade, og veden almindeligt egnet anordning).
3.2.2. De optiske egenskaber skal sikre, at sprednings- og reflektionsværdien
tilsammen ikke overskrider en enhed på den lineære skala, når røgkam-meret er fyldt med røg med en absorptionskoefficient på 1,7 m
−1.
3.3. Lyskilde
Lyskilden skal bestå af en glødelampe, hvis farvetemperatur ligger
mellem 2 800 og 3 250 °K.
3.4. Modtager
3.4.1. Modtageren skal bestå af en fotocelle, hvis spektrale følsomhed er
tilpasset det menneskelige øjes lysfølsomhedskurve. (Maksimalefølsomhed inden for området 550/570 nm, mindre en d4%a f denne
maksimale følsomhed under 430 nm og over 680 nm).
3.4.2. Det elektriske kredsløb inklusive viseranordningen skal være af en sådan
art, at fotocellens udgangsstrøm er en linear funktion af intensiteten afdet modtagne lys inden for fotocellens arbejds-temperaturområde.
3.5. Skalaer
3.5.1. Absorptionskoefficienten k beregnes efter formlen Φ=Φ
o·e−kL, hvori L
er den effektive længde af lysabsorptionsstrækningen, Φoden incidente
lysstrøm og Φden emergente lysstrøm. Kan den effektive længde for en
røgtæthedsmåleapparat-type ikke umiddelbart bestemmes udfra dennesgeometri, bestemmes den effektive længde L
— enten efter den i punkt 4 beskrevne fremgangsmåde
— eller ved sammenligning med en anden røgtæthedsmåleapparat-type,
hvis effektive længde er kendt.
3.5.2. Sammenhængen mellem den lineære skala med inddelingen 0 til 100 og
absorptionskoefficienten k er givet af formlen
K=−1
Lloge(1−N
100)
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 17
▼B
Her betyder N en aflæsningsværdi på den lineære skala og k den
tilsvarende værdi af absorptionskoefficienten.
3.5.3. Røgtæthedsmåleapparatets viseranordning skal gøre det muligt at aflæse
en absorptionskoefficent på 1,7 m−1med en nøjagtighed af 0,025m−1.
3.6. Indstilling og afprøvning af måleapparatet
3.6.1. Det elektriske kredsløb, der omfatter fotocellen og viserinstrumentet,
skal være justerbart, for at viseren kan nulstilles, når lysstrømmen gårgennem det med ren luft fyldte røgkammer eller et kammer med desamme egenskaber.
3.6.2. Med slukket lampe og åben eller kortsluttet elektrisk kredsløb skal
angivelsen på skalaen for absorptionskoefficienten være , og når kreds-løbet sluttes igen, skal viseren blive stående ved .
3.6.3. Der foretages følgende kontrol: I røgkammeret indføres et filter, der
indeholder en gas med en kendt absorptionskoefficient k, der, målt ihenhold til punkt 3.5.1., udgør mellem 1,6 m
−1og 1,8 m−1. Værdien k
skal være kendt med en nøjagtighed af 0,025m−1. Kontrollen går ud på
at konstatere, at denne værdi ikke afgiver mere end 0,05m−1fra den på
viserinstrumentet aflæste værdi, når filtret anbringes mellem lyskilde ogfotocelle.
3.7. Røgtæthedsmåleapparatets reaktionstid
3.7.1. Reaktionstiden for det elektriske målekredsløb, angivet som den tid,
inden for hvilken viseren når 90 % af skalaslutværdien, når en fuld-stændig lystæt skærm anbringes foran fotocellen, skal ligge mellem 0,9og 1,1 sekund.
3.7.2. Dæmpningen af det elektriske målekredsløb skal være således, at den
første oversvingning over den endelige konstante angivelse efter hverpludselig ændring i indgangsværdien (f.eks. indsætning af prøvefiltret)ikke udgør mere en d4%a f denne værdi i enheder af den lineære skala.
3.7.3. Røgtæthedsmåleapparatets reaktionstid, betinget af fysiske tilstande i
røgkammeret, er den tid, der går mellem begyndelsen af gassensindtræden i måleapparatet, og den fuldstændige fyldning af røgkam-meret; den må ikke overskride 0,4 sekunder.
3.7.4. Disse bestemmelser gælder kun for røgtæthedsmåleapparater, der
benyttes til forureningsmålinger ved fri acceleration.
3.8. Trykket af den gas, der skal måles, og af skylleluften
3.8.1. Udstødningsgassens tryk i røgkammeret må ikke afvige mere end 75
mm vandsøjle fra omgivelsestrykket.
3.8.2. Tryksvingningerne for den gas, der skal måles, og for skylleluften må
ikke fremkalde større ændring i absorptionskoefficienten end 0,05m
−1
ved en gas, som skal måles, og som har en absorptionskoefficient på 1,7m
−1
3.8.3. Røgtæthedsmåleapparatet skal være forsynet med egnede anordninger til
måling af trykket i røgkammeret.
3.8.4. Grænserne for de tilladte tryksvingninger for gassen og skylleluften i
røgkammeret skal angives af apparatets fabrikant.
3.9. Gassens temperatur
3.9.1. Gassens temperatur skal på ethvert punkt i røgkammeret ligge mellem
70°C og en maksimal temperatur, der er angivet af røgtæthedsmålea-
pparatets fabrikant, således at aflæsningerne inden for dette temperatu-rområde ikke svinger mere end 0,1 m
−1, når kammeret er fyldt med en
gas, der har en absorptionskoefficient på 1,7 m−1.
3.9.2. Røgtæthedsmåleapparatet skal være forsynet med egnede anordninger til
temperaturmåling i røgkammeret.
4. DEN EFFEKTIVE LÆNGDE »L« FOR RØGTÆTHEDSMÅLEAPPA-
RATET
4.1. Almindelige forhold
4.1.1. I nogle typer røgtæthedsmåleapparater har gassen mellem lyskilden og
fotocellen eller mellem de transparente dele, der beskytter lyskilden ogfotocellen, ikke nogen jævn forurening. I sådanne tilfælde er denfaktiske længde L længden for en gassøjle med jævn forurening, der
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 18
▼B
medflører samme lysabsorption som den, der konstateres, når gassen går
normalt gennem røgtæthedsmåleapparatet.
4.1.2. Den effektive længde af lysabsorptionsstrækningen får man ved, at man
sammenligner angivelsen N for det normalt arbejdende røgtæthedsmåle-apparat med angivelsen N
o, der er opnået med røgtæthedsmåleapparatet
ændret således, at prøvegassen fylder en nøjagtigt defineret længde Lo.
4.1.3. Til korrektion af nulpunktet benyttes hurtigt på hinanden følgende
sammenligningsangivelser.
4.2. Fremgangsmåde til bestemmelse af den effektive længde L
4.2.1. Prøvegassen skal være udstødningsgas med konstant forurening eller
absorberende gas, hvis tæthed næsten svarer til udstødningsgassens.
4.2.2. For røgtæthedsmåleapparatet bestemmes med nøjagtighed en søjle med
længde Lo, der kan fyldes samlet med prøvegas, og hvis grundflader er
næsten vinkelret på lysstrålernes retning. Denne længde Lobør ikke
afvige væsentligt fra den antagne effektive længde for rørtæthedsmålea-pparatet.
4.2.3. Prøvegassens gennemsnitstemperatur i røgkammeret skal måles.4.2.4. Om nødvendigt kan der til dæmpning af svingningerne indbygges en
tilstrækkelig stor, kompakt opbygget ekspansionsbeholder i opsamlings-ledningerne, så nær opsamlingssonden som muligt. Også en køleanord-ning kan indbygges. Ved indbygningen af ekspansionsbeholderen ogkøleren må udstødningsgassens sammensætning ikke påvirkes ivæsentlig grad.
4.2.5. Afprøvningen til bestemmelse af den effektive længde består i, at man
først fører en prøve af prøvegassen gennem det normalt arbejdenderøgtæthedsmåleapparat og derefter gennem det samme apparat, der erblevet ændret som angivet i punkt 4.1.2.
4.2.5.1. De af røgtæthedsmåleapparatet angivne værdier noteres under prøven
ved hjælp af en skriver, hvis reaktionstid højst er lig med reaktionstidenfor røgtæthedsmåleapparatet.
4.2.5.2. Ved normalt arbejdende røgtæthedsmåleapparater angiver den lineære
skala værdien N, og angivelsen af gassens gennemsnitstemperatur er T igrader kelvin.
4.2.5.3. Ved kendt længde L
o, fyldt med samme prøvegas, angiver den lineære
skala værdien No, og angivelsen af gassens gennemsnitstemperatur er Toi grader kelvin.
4.2.6. Den effektive længde bliver derefter
4.2.7. Prøven skal gentages med mindst 4 prøvegasser, således at den fører til
værdier, der på den lineære skala med regelmæssige afstande liggermellem 20 og 80.
4.2.8. Den effektive længde L for røgtæthedsmåleapparatet er den aritmetiske
middelværdi af de effektive længder, der fås med hver enkelt af prøve-gasserne i henhold til punkt 4.2.6.
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 19
▼B
BILAG VIII
RØGTÆTHEDSMÅLEAPPARATETS KONSTRUKTION OG ANVEN-
DELSE
1. ANVENDELSESOMRÅDE
I dette bilag er fastlagt konstruktion og anvendelse af de røgtæthedsmålea-
pparater, der benyttes til afprøvning i henhold til bilag III og IV.
2. DELSTRØMS-RØGTÆTHEDSMÅLEAPPARAT2.1. Opbygning til afprøvning ved konstante omdrejningstal
2.1.1. Forholdet mellem sondens tværsnit og udstødningsrørets tværsnit skal
udgøre mindst 0,05. Det målte modtryk i udstødningsrøret ved sondeind-gangen må ikke udgøre mere end 75mm vandsøjle.
2.1.2. Sonden skal bestå af et rør, hvis forreste ende er åben, og som ligger i
udstødningsrørets eller det eventuelt nødvendige forlængelsesrørs akse.Den skal befinde sig på et sted, hvor røgens fordeling er tilnærmelsesvisjævn. Desuden skal den placeres så nær udstødningsrørets ende sommuligt eller eventuelt i et forlængelsesrør, således at sondens ende ligger ien retlinjet del, der — når D er udstødningsrørets diameter ved dets ende— har en længde af minds t6Distrømningsretningen foran opsamlings-
punktet og 3 D bag dette punkt. Beynttes et forlængelsesrør, må der ikkeindtrænge fremmedluft på forbindelsesstedet.
2.1.3. Trykket i udstødningsrøret og trykfaldet i opsamlingsledningerne skal
være således, at sonden opsamler en prøve, der i det væsentlige er lige-værdig med en prøve ved isokinetisk opsamling.
2.1.4. Om nødvendigt kan der til dæmpning af svingningerne indbygges en
tilstrækkelig stor, kompakt opbygget ekspansionsbeholder i opsamlings-ledningen, så nær opsamlingssonden som muligt. Også en køleanordningkan indbygges. Udstødningsgassens sammensætning må ikke påvirkes ivæsentlig grad som følge af ekspansionsbeholderens og kølerens karakter.
2.1.5. Et spjæld eller et andet middel til forøgelse af trykket for den opsamlede
gas kan indbygges i udstødningsrøret bag opsamlingssonden i en afstandfra denne på minds t3Di strømningsretningen.
2.1.6. Ledningerne mellem sonde, køleanordning, ekspansionsbeholder (om
nødvendigt) og røgtæthedsmåleapparat skal være så korte som muligt ogopfylde betingelserne med hensyn til tryk og temperatur i henhold tilpunkt 3.8. og punkt 3.9. i bilag VII. Ledningen skal have stigning fraopsamlingspunktet til røgtæthedsmåleapparatet; skarpe knæk, hvor derkunne samle sig sod, skal undgås. Har røgtæthedsmåleapparatet ikkenogen shunt (By-pass-ventil), skal en sådan indbygges foran dette.
2.1.7. Under prøven skal det sikres, at forskrifterne i bilag VII, punkt 3.8. om
trykket og forskrifterne i bilag VII, punkt 3.9. om temperaturen i måle-kammeret er opfyldt.
2.2. Opbygning til afprøvning ved fri acceleration
2.2.1. Forholdet mellem sondens tværsnit og udstødningsrørets tværsnit skal
udgøre mindst 0,05. Det målte modtryk i udstødningsrøret ved sondeind-gangen må ikke udgøre mere end 75mm vandsøjle.
2.2.2. Sonden skal bestå af et rør, hvis forreste ende er åben, og som ligger i
udstødningsrørets eller det eventuelt nødvendige forlængelsesrørs akse.Den skal befinde sig på et sted, hvor røgens fordeling er tilnærmelsesvisjævn. Desuden skal den være placeret så nær udstødningsrørets ende sommuligt eller eventuelt i et forlængelsesrør, således at sondens ende ligger ien retlinjet del, der — når D er udstødningsrørets diameter ved dets ende— har en længde af mindst 6 D i strømningsretingen foran opsamlings-punktet og 3 D bag dette punkt. Benyttes et forlængelsesrør, må der ikkeindtrænge fremmedluft på forbindelsesstedet.
2.2.3. Ved prøveopsamlingen skal prøvetrykket i røgtæthedsmåleapparatet ved
alle motoromdrejningstal ligge inden for grænserne, som er angivet ipunkt 3.8.2. i bilag VII. Dette skal kontrolleres ved konstatering af prøve-trykket ved tomgang og ved det maksimale omdrejningstal i ubelastettilstand. Alt efter røgtæthedsmåleapparatets karakteristika kan prøve-trykket reguleres ved en trykformindsker eller et spjæld i udstødningsrøreteller i forlængelsesrøret. Uafhængigt af fremgangsmåden må det måltemodtryk i udstødningsrøret ved sonde-indgangen ikke udgøre mere end 75mm vandsøjle.
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 20
▼B
2.2.4. Forbindelsesledningerne til røgtæthedsmåleapparatet skal være så korte
som muligt. Ledningen skal fra opsamlingspunktet til røgtæthedsmålea-pparatet være stigende; skarpe knæk, hvor der kunne samle sig sod, skalundgås. Der kan foran røgtæthedsmåleapparatet være indbygget en shunt(By-pass-ventil), for at det kan frigøres fra udstødningsstrømmen, når derikke foretages måling.
3. FULDSTRØMS-RØGTÆTHEDSMÅLEAPPARAT
For afprøvning både ved konstante omdrejningstal og ved fri acceleration
gælder:
3.1. Forbindelsesledningerne mellem udstødningen og røgtæthedsmåleappa-
ratet må ikke give adgang for fremmedluft.
3.2. Forbindelsesledningerne til røgtæthedsmåleapparatet skal, som ved
delstrøms-måleapparaterne, være så korte som muligt. Ledningerne skalhave stigning fra udstødningen til måleapparatet; skarpe knæk, hvor derkunne samle sig sod, skal undgås. Der kan foran røgtæthedsmåleapparatetvære indbygget en shunt (By-pass-ventil), for at det kan frigøres fraudstødningsstrømmen, når der ikke foretages måling.
3.3. Der kan foran røgtæthedsmåleapparatet benyttes en køleanordning.
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 21
▼B
BILAG IX
EKSEMPEL PÅ MARKERING AF DEN KORRIGEREDE VÆRDI AF
ABSORPTIONSKOEFFICIENTEN
Mindstemål fo rb=5, 6m m
Den viste markering betyder, at den korrigerede værdi af absorptionskoeffi-
cienten udgør 1,30 m−1.
1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 22
▼B
BILAG X

1972L0306 — DA — 10.08.1972 — 000.001 — 23
▼B