1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 26. juli 1971
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om bremseapparater for visse kategorier af
motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil
(71/320/EØF)
(EFT L 202 af 6.9.1971, s. 37)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens direktiv 74/132/EØF af 11. februar 1974 L 74 7 19.3.1974
►M2Kommissionens direktiv 75/524/EØF af 25. juli 1975 L 236 3 8.9.1975
►M3Kommissionens direktiv 79/489/EØF af 18. april 1979 L 128 12 26.5.1979
Ændret ved:
►A1Tiltrædelsesakt for Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige Storbri-
tannien og NordirlandL 73 14 27.3.1972
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelser til retsakter offentliggjort i Specialudgaverne 1952-1972,
s. 47 (71/320/EØF)
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 26. juli 1971
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om bremseappa-
rater for visse kategorier af motordrevne køretøjer og
påhængskøretøjer dertil
(71/320/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økono-
miske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Det europæiske Parlament,(
1)
under henvisning til udtalelse fra det økonomiske og sociale Udvalg(2),
og
ud fra følgende betragtninger:
De tekniske forskrifter, som motordrevne køretøjer skal opfylde i
henhold til de enkelte medlemsstaters lovgivning, omfatter bl. a. ogsåbremseapparaterne for visse kategorier af motordrevne køretøjer ogpåhængskøretøjer dertil;
disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat; derfor
må alle medlemsstater — enten ved siden af eller i stedet for deres
nuværende ordning — gennemføre ensartede bestemmelser, navnligmed henblikpå, at EØF-standardtypegodk endelse i henhold til Rådetsdirektiv af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgiv-ning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjerdertil(
3) kan gennemføres for alle køretøjstyper;
de harmoniserede bestemmelser skal betrygge færdselssikkerheden
inden for hele Fællesskabets område,
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
1. Ved køretøjer forstås i dette direktiv alle motordrevne køretøjer
med eller uden karosseri, med mindst 4 hjul og en konstruktivt bestemtmaksimalhastighed på mere end 25 km/t, bestemt til færdsel på vej ogomfattet af en af de nedenfor nævnte internationale kategorier, samtpåhængskøretøjer dertil, med undtagelse af skinnekøretøjer, landbrugs-
traktorer og -arbejdsredskaber samt andre arbejdsredskaber:
a)Klasse M: Motorkøretøjer til personbefordring med mindst 4 hjul
eller med 3 hjul og en totalvægt på over 1000 kg:
— Klasse M
1: Køretøjer til personbefordring med højst 8 sidde-
pladser foruden førerens plads;
— Klasse M2: Køretøjer til personbefordring med over 8 sidde-
pladser forudens førerens plads og en totalvægt på indtil 5000 kg;
— Klasse M3: Køretøjer til personbefordring med over 8 sidde-
pladser foruden førerens plads og en totalvægt på over 5000 kg;
b)Klasse N: Motorkøretøjer til godsbefordring med mindst 4 hjul eller
med 3 hjul og en totalvægt på over 1000 kg;
— Klasse N1: Køretøjer til godsbefordring med en totalvægt på
indtil 3500 kg;
— Klasse N2: Køretøjer til godsbefordring med en totalvægt på over
3500 kg indtil 12 tons:1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 2
(1) EFT nr. C 160 af 18.12.1969, s. 7.
(2) EFT nr. C 100 af 1.8.1969, s. 13.
(3) EFT nr. L 42 af 23.2.1970, s. 1.
▼B
— Klasse N3: Køretøjer til godsbefordring med en totalvægt over
12 tons:
c)Klasse O: Påhængskøretøjer (herunder sættevogne):
— Klasse O1: Påhængskøretøjer med en totalvægt på indtil 750 kg;
— Klasse O2: Påhængskøretøjer med en totalvægt på over 750 kg
indtil 3500 kg;
— Klasse O3: Påhængskøretøjer med en totalvægt på over 3500 kg
indtil 10 tons;
— Klasse O4: Påhængskøretøjer med totalvægt over 10 tons;
2. Inden for klasse M anses leddelte køretøjer, der består af to ikke-
adskillelige, men bevægeligt sammenføjede dele, som et enkelt køretøj.
3. Inden for klasserne M og N er den totalvægt, der gælder for en
sættevognstraktor ved køretøjets klassificering, den køreklare sætte-vognstraktors vægt og den fra sættevognen til sættevognstraktorenoverførte tilladte belastning samt i givet fald den tilladte vægt af sætte-
vognstraktorens last.
4. For køretøjer i klasse N anses som befordret gods også udrustning
og installationer, som findes på visse specielle køretøjer, der ikke er
bestemt til befordring af personer (kranvogne, værkstedsvogne, rekla-mekøretøjer o.s.v.).
5. For sættevogne i klasse O er den totalvægt, der gælder ved køre-
tøjets klassicifering, akseltrykket eller summen af akseltrykkene forsættevognen, når den er koblet til sættevognstraktoren og belæssetmed den tilladte last.
Artikel 2
Medlemsstaterne kan ikke af grunde, der vedrører bremseapparatet,
nægte EØF-standardtypegodkendelse eller national godkendelse af etkøretøj, når dette køretøj er udstyret med de i bilag I og VIII angivnebremseapparater, og disse opfylder forskrifterne i de nævnte bilag.
Artikel 2 a
Medlemsstaterne kan ikke nægte eller forbyde salg, indregistrering,
ibrugtagning eller brug af køretøjer på grund af deres bremseanord-ninger, såfremt dette køretøj er udstyret med de i bilagene I-VIIInævnte anordninger, og disse er i overensstemmelse med forskrifterne
i disse bilag.
Artikel 3
Den medlemsstat, der har udstedt godkendelsen, træffer de nødvendige
foranstaltninger for at holde sig underrettet om enhver ændring, dervedrører en konstruktionsdel eller en specifikation i henhold til bilag
I, punkt 1.1. De kompetente myndigheder i denne medlemsstat træffer
afgørelse med hensyn til, om den ændrede prototype skal underkastesny afprøvning, og om der skal udarbejdes en ny testrapport. Ændringengodkendes ikke, hvis afprøvningen viser, at bestemmelserne i dettedirektiv ikke er overholdt.
Artikel 4
Indtil et særligt direktiv, som indeholder en definition af »bybusser«,
træder i kraft, er sådanne køretøjer, når deres totalvægt overstiger 10tons, fortsat underkastet type IIa-prøven i henhold til bilag II.
Artikel 5
Ændringer, der er nødvendige for at tilpasse bilagenes bestemmelser til
den tekniske udvikling, gennemføres i overensstemmelse med denfremgandsmåde, der er fastsat i artikel 13 i Rådets direktiv af 6. februar1970 om godkendelse af motrodrevne køretøjer og påhængskøretøjerdertil.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 3
▼A1
▼B
▼B
Artikel 6
1. Medlemsstaterne sætter de bestemmelser, der er nødvendige for at
efterkomme dette direktiv i kraft inden 18 måneder efter dets medde-
lelse og giver straks Kommissionen underretning herom.
2. Bestemmelserne i punkt 2.2.1.4. i bilag I finder fra 1. oktober
1974 også anvendelse på køretøjer, der ikke er omfattet af klasserneM
3og N3.
3. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen ordlyden af de vigtigste
nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattetaf dette direktiv.
Artikel 7
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 4
▼B
BILAG I
DEFINITIONER OG KONSTRUKTIONSFORSKRIFTER
1. DEFINITIONER
1.1.»Køretøjstype efter bremseapparat«
Som »køretøjstype efter bremseapparat« betegnes køretøjer, mellem
hvilke der ikke er væsentlige forskelle; sådanne forskelle kan særligt
være følgende:
1.1.1.for motorkøretøjer
1.1.1.1. køretøjsklasse i henhold til artikel 1 i direktivet
1.1.1.2. ►M3maksimalmasse ◄i henhold til punkt 1.14
1.1.1.3. akseltrykfordeling
1.1.1.4. konstruktivt bestemt maksimalhastighed
1.1.1.5. bremseapparat af anden konstruktion, især tilstedevæ-
relsen af eller mangel på udrustning til bremsning af
et påhængskøretøj
1.1.1.6. antal aksler og deres placering1.1.1.7. motortype
1.1.1.8. antal gear og deres udvekslingsforhold
1.1.1.9. drivakslens udvekslingsforhold
1.1.1.10. dækdimensioner
1.1.2.for påhængskøretøjer
1.1.2.1. køretøjsklasse i henhold til artikel 1 i direktivet
1.1.2.2. ►
M3maksimalmasse ◄i henhold til punkt 1.14
1.1.2.3. akseltrykfordeling
1.1.2.4. bremseapparat af anden konstruktion
1.1.2.5. antal aksler og deres anbringelse
1.1.2.6. dækdimensioner
1.2.»Bremseapparat«
betegner en kombination af dele, hvis funktion er at nedsætte et
kørende køretøjs hastighed eller at bringe det til standsning eller at
holde det standset, når det allerede er standset: denne funktion er
uddybet i nedenstående stk. 2.1.2. Bremseapparatet består af betje-
ningsorganet, transmissionen og selve bremsen.
1.3.»Variabel bremsning«
betegner en bremsning, hvorved inden for bremseapparatets normale
betjeningsområde, både når bremserne tilspændes og slækkes,
— føreren til enhver tid ved påvirkning af betjeningsorganet kan øge
eller mindske bremsekraften,
— bremsekraften virker overensstemmende med påvirkningen af betje-
ningsorganet (overensstemmende virkning),
— det er let at opnå en tilstrækkeligt fin trindeling af bremsekraften.
1.4.»Betjeningsorgan«
betegner den komponent, der betjenes direkte af føreren (eventuelt af
en medhjælper, når der er tale om et påhængskøretøj), for at styre den
fornødne bremseenergi eller overføre den til transmissionen, Denne
energi kan hidrøre fra førerens muskelkraft eller en anden energikilde
styret af føreren eller eventuelt fra et påhængskøretøjs energikraft eller
fra en kombination af disse forskellige former for energifrembringelse.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 5
▼B
1.5.»Transmissionen«
betegner den kombination af dele, der findes mellem betjeningsorganet
og selve bremsen og forbinder disse med hinanden. Transmissionen
kan være mekanisk, hydraulisk, pneumatisk, elektrisk eller blandet.
Hvis bremsekraften helt eller delvis hidrører fra en energikilde, der er
uafhængig af føreren, men styres af ham, anses energibeholderen som
en del af bremsetransmissionen.
1.6.»Bremse«
betegner den del af bremsespparatet, i hvilken de kræfter, der gør
modstand mod køretøjets bevægelse, udvikles. Det kan være en frikti-
onsbremse (når kræfterne skabes ved friktion mellem 2 til køretøjet
hørende dele, der bevæger sig i forhold til hinanden), en elektrisk
bremse (hvor kræfterne udvikles ved elektromagnetisk virkning mellem
2 til køretøjet hørende dele, der bevæger sig i forhold til hinanden, men
uden at være i berøring med hinanden), en væskebremse (hvor kræft-
erne skabes ved virkningen af en væske, placeret mellem 2 til
køretøjet horende dele, der bevæger sig i forhold til hinanden) eller en
motorbremse (hvor kræfterne hidrører fra en kunstig forøgelse af moto-
rens bremsevirkning, der videregives til hjulene).
1.7.»Forskelligartede bremseapparater«
er bremseapparater, mellem hvilke der er grundlæggende forskelle;
sådanne forskelle kan særligt være:
1.7.1. apparater, der afviger fra hinanden på grund af forskelligartede
komponenter;
1.7.2. apparater, ved hvilke en vilkårlig komponent er udført af
forskellige materialer, eller hvis komponenter har en fra
hinanden afvigende form eller størrelse:
1.7.3. apparater, hvis komponenter er forskelligt kombinerede.
1.8.»Komponent af bremseapparat«
er en af de komponenter, der tilsammen udgør hele bremseapparatet.
1.9.»Kontinuert bremsning«
er bremsning af forbundne køretøjer ved hjælp af et apparat med
følgende kendetegn:
1.9.1. et enkelt betjeningsorgan, som aktiveres variabelt fra førersædet
ved en enkelt bevægelse;
1.9.2. energien, der er påkrævet til at bremse køretøjerne, frembringes
af en og samme energikilde (som kan være førerens muskel-
kraft);
1.9.3. bremseapparatet fremkalder samtidig eller korrekt forskudt
bremsning af de enkelte med hinanden forbundne køretøjer
uden hensyn til deres indbyrdes stilling.
1.10.»Semi-kontinuert bremsning«
er bremsning af forbundne køretøjer ved hjælp af et apparat med
følgende kendetegn:
1.10.1. et enkelt betjeningsorgan, som aktiveres variabelt fra føre-
rsædet ved en enkelt bevægelse:
1.10.2. energien, der er påkrævet til at bremse de med hinanden
forbundne køretøjer, hidrører fra to særskilte energikilder
(hvoraf den ene kan være førerens muskelkraft);
1.10.3. bremseapparatet fremkalder samtidig eller korrekt forskudt
bremsning af de enkelte med hinanden forbundne køretøjer
uden hensyn til deres indbyrdes stilling.
1.11.»Automatisk bremsning«
er bremsning, hvor påhængskøretøjet/påhængskøretøjerne bremses
automatisk, når de forbundne køretøjer skilles, også ved brud på tilkob-
lingen, uden at bremsevirkningen for den resterende del af de med
hinanden forbundne køretøjer ophæves.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 6
▼B
1.12.»Påløbsbremsning«
er bremsning ved udnyttelse af de kræfter, der udvikles ved, at
påhængskøretøjet bevæger sig frem mod det trækkende køretøj.
1.13.»Belæsset køretøj«
er, medmindre andet er angivet, et køretøj der er læsset op til
►M3maksimalmassen ◄.
1.14.»►M3 Maksimalmasse ◄«
er den af fabrikanten angivne teknisk tilladte
►M3maksimalmasse ◄(denne kan være højere end den af de nati-
onale myndigheder fastsatte »tilladte ►M3maksimalmasse ◄«).
2. KONSTRUKTIONSFORSKRIFTER
2.1.Almindelige forhold
2.1.1.Bremseapparat
2.1.1.1. Bremseapparatet skal være således konstrueret og
indbygget, at køretøjet ved normal anvendelse trods de
optrædende vibrationer opfylder forskrifterne i dette
direktiv.
2.1.1.2. I særdeleshed skal bremseapparatet være således konstru-
eret og indbygget, at det er modstandsdygtigt over for de
under driften optrædende korrosions- og ældningsfæno-
mener.
2.1.2.Krav til bremseapparatet
Det i punkt 1.2. beskrevne bremseapparat skal opfylde følgende
krav:
2.1.2.1. Driftsbremse
Driftsbremsen skal tillade kontrol af køretøjets bevægelse
og en sikker, hurtig og effektiv standsning af køretøjet
under alle belæsningsforhold og ved enhver hastighed
samt på en hvilken som helst hældning, hvor køretøjet
anvendes. Bremsningens virkning skal være variabel.
Føreren skal kunne frembringe bremsevirkningen fra
førersædet uden at flytte hænderne fra styreorganet.
2.1.2.2. Hjælpebremse
Hjælpebremsen skal kunne standse køretøjet inden for en
rimelig afstand, hvis driftsbremsen svigter. Dens virkning
skal være variabel. Føreren skal kunne frembringe brem-
sevirkningen fra førersædet og samtidig med mindst en
hånd beholde kontrollenover styreorganet. Med hensyn
til denne bestemmelse gås der ud fra, at der ikke ved
driftsbremsningen kan optræde mere end én mangel
samtidig.
2.1.2.3. Parkeringsbremse
Parkeringsbremsen skal kunne holde køretøjet stationært
på hældende grund, også når føreren er fraværende, idet
de virksomme bremseelementer fastholdes i bremsestil-
ling ved en anordning med rent mekanisk virkning.
Føreren skal under forbehold af de for påhængsvogne
gældende bestemmelser i punkt 2.2.2.10 kunne frem-
bringe bremsevirkningen fra førersædet.
2.2.Bremseapparaternes egenskaber
2.2.1.Køretøjer i klasserne M og N
2.2.1.1 Et køretøjs bremseapparat skal som helhed opfylde de
for driftsbremsen, hjælpebremsen og parkeringsbremsen
gældende betingelser.
2.2.1.2. Driftsbremse, hjælpebremse og parkeringsbremse kan
have fælles komponenter, forudsat at de opfylder
nedenstående forskrifter:
2.2.1.2.1. Der skal være mindst 2 af hinanden uafhæn-
gige betjeningsorganer, der med lethed kan1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 7
▼B
nås fra førersædet, også når føreren benytter
sikkerhedssele.
2.2.1.2.2. Driftsbremsens betjeningsorgan skal være
adskilt fra betjeningsorganet for parkerings-
bremsen.
2.2.1.2.3. Har driftsbremsen og hjælpebremsen fælles
betjeningsorgan, må forbindelsen mellem
dette betjeningsorgan og transmissionens
forskellige dele ikke ændre sig efter en vis
tids brug.
2.2.1.2.4. Har driftsbremsen og hjælpebremsen fælles
betjeningsorgan, skal parkeringsbremsesy-
stemet være således konstrueret, at det kan
anvendes under kørsel. ►M3Denne forskrift
gælder ikke, når et hjælpebetjeningsorgan
muliggør i det mindste en delvis aktivering
af driftsbremsen, som fastsat i pkt. 2.1.3.6 i
bilag II. ◄
2.2.1.2.5. Forekommer der brud på en del, bortset fra
selve bremserne (som defineret i punkt 1.6.)
eller de under punkt 2.2.1.2.7. nævnte dele,
eller en anden fejl i driftsbremseapparatet
(mangelfuld funktion, energibeholdningen
helt eller delvist opbrugt), skal det være
mulig at standse køretøjet under de for hjæl-
pebremsning gældende betingelser ved brug
af hjælpebremsen eller den del af drifts-
bremsen, der ikke er berørt af fejlen.
2.2.1.2.6. Særlig, når hjælpebremsen og driftsbremsen
har fælles betjeningsorgan og fælles transmis-
sion:
2.2.1.2.6.1. Opnås driftsbremsning ved føre-
rens muskelkraft med
hjælpekraft fra en eller flere
energibeholdninger, skal hjælpe-
bremsning, hvis denne
hjælpekraft svigter, kunne fore-
tages ved førerens muskelkraft,
eventuelt med hjælpekraft fra
energibeholdninger, der ikke er
berørt af fejlen. Betjeningskraften
må herunder ikke overskride de
tilladte værdier.
2.2.1.2.6.2. Hidrører driftsbremsekraften og
dens overførsel udelukkende fra
en af føreren styret energibehold-
ning, skal der forefindes mindst
to af hinanden helt aufhængige
energibeholdninger med hver sin
ligeledes uafhængige transmis-
sion; den enkelte
energibeholdning må kun virke
på bremserne på to eller flere
hjul, der er valgt således, at disse
alene kan sikre hjælpebremse-
virkningen under for foreskrevne
betingelser uden at påvirke køre-
tøjets stabilitet under
bremsningen; den enkelte energi-
beholdning skal desuden være
udstyret med en alarmanordning
som angivet i punkt 2.2.1.13.
2.2.1.2.7. ►M3Visse dele anses som sikre mod brud:
dette gælder således pedalen og dens ophæng,
hovedcylinderen og dens stempler (hydrau-
liske apparater), bremseventilen
(pneumatiske apparater), forbindelsen mellem
pedal og hovedcylinder eller bremseventil,
bremsecylindrene og deres stempler (hydrau-
liske og/eller pneumatiske apparater) og
bremsearm og -nøgle under forudsætning af,
at disse dele er tilstrækkeligt dimensionerede,1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 8
▼B
er let tilgængelige for vedligeholdelse og har
sikkerhedskarakteristika, der mindst svarer til
dem, der kræves for de øvrige vigtige køre-
tøjsdele (som f.eks. styreapparatet). ◄Hvis
den omstændighed, at en enkelt af disse dele
svigter, umuliggør køretøjets bremsning med
en virkning, der er mindst lige så stor som
den, der er foreskrevet for hjælpebremsning,
skal denne del være af metal eller et mate-
riale med samme egenskaber, og den må
ikke under bremseapparatets normale funk-
tion, kunne deformeres nævneværdigt.
2.2.1.3. Hvis der er separat betjeningsorgan for driftsbremsen og
hjælpebremsen, må samtidig aktivering af begge
organer ikke medføre, at både driftsbremsen og hjælpe-
bremsen sættes ud af funktion, dette gælder, hvad enten
begge bremseapparater fungerer korrekt, eller der
indtræder en fejl ved et af dem.
2.2.1.4. I tilfælde af fejl ved en af driftsbremsetransmissionens
dele skal følgende betingelser være opfyldt:
2.2.1.4.1. Et tilstrækkeligt antal hjul skal stadig kunne
bremses ved aktivering af driftsbremsen,
uafhængigt af køretøjets belæsningstilstand.
2.2.1.4.2. Disse hjul skal være således valgt, at den
tilbageværende driftsbremsevirkning er
mindst x% af den bremsevirkning, der er
foreskrevet for den pågældende køretøjs-
klasse, idet betjeningskraften ikke må
overstige ►M3700 N◄:
fuldtlæssede køretøjer (alle
klasser) x = 30,
tomme køretøjer:
klasse M1,M2,N1,N2x = 25,
klasse M3og N3x = 30.
2.2.1.4.3. De nævnte forskrifter gælder dog ikke for
sættevognstraktorer, når sættevognens drifts-
bremsetransmission er uafhængig af
sættevognstraktorens driftsbremsetransmis-
sion.
2.2.1.5. Anvendes en anden energikilde end førerens muskel-
kraft, er en enkelt energikilde tilstrækkelig (hydraulisk
pumpe, kompressor osv.), men denne energikildes
drivanordning skal være pålidelig i enhver henseende.
Svigter en del af transmissionen for hele bremseappa-
ratet, skal der fortsat kunne leveres energi til den del,
der ikke er berørt af fejlen, hvis dette er nødvendigt til
bremsning af køretøjet med den for hjælpebremsning
foreskrevne virkning; dette krav skal være opfyldt ved
hjælp af anordninger, der nemt kan aktiveres når køre-
tøjet holder stille, eller ved hjælp af en automatisk
virkende anordning.
2.2.1.6. Kravene i punkterne 2.2.1.2, 2.2.1.4 og 2.2.1.5 skal
være opfyldt uden anvendelse af en automatiskvirk ende
anordning, hvis svigten ville kunne forblive ubemærket,
fordi dele, der normalt er i hvilestilling, først fungerer
ved en fejl i bremsesystemet.
2.2.1.7. Driftsbremsen skal virke på alle køretøjets hjul.2.2.1.8. Driftsbremsens virkning skal være passende fordelt
mellem akslerne.
2.2.1.9. Driftsbremsens virkning skal for den enkelte aksel være
fordelt på hjulene symmetriskmed k øretøjets længde-
midterplan.
2.2.1.10. Driftsbremsen og parkeringsbremsen skal virke på
bremseflader, der er i fast forbindelse med hjulene ved
hjælp af tilstrækkeligt brudsikre dele. Ingen bremseflade
må ved frakobling kunne skilles fra hjulene, for drifts-
bremsen og hjælpebremsen tillades dog en sådan
frakobling af visse bremseflader, forudsat at frakob-1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 9
▼B
lingen kun sker midlertidigt, f. eks. ved gearskifte, og
driftsbremsen eller hjælpebremsen bevarer den krævede
bremsevirkning. Endvidere er frakobling tilladt for
parkeringsbremsen, forudsat at det udelukkende sker
fra førersædet ved hjælp af en anordning, der ikke kan
træde i funktion som følge af en utæthed(1).
2.2.1.11. Slid på bremserne skal kunne udlignes på nem måde
ved hjælp af en manuelt betjent eller automatiskjuste-
ringsanordning. Endvidere skal betjeningsorganet og
transmissionens og bremsernes dele have en sådan
vandringsreserve, at bremsekraften er sikret uden
øjeblikkelig justering, når bremserne bliver varme, og
når bremsebelægningerne har nået en vis grad af slid.
2.2.1.12. I bremseapparater med hydraulisktransmission:
2.2.1.12.1 skal væskebeholderens påfyldningsåbninger
være let tilgængelige; endvidere skal behol-
derne være således beskafne, at
væskestanden nemt kan kontrolleres, uden
at beholderne åbnes; er dette krav ikke
opfyldt, skal der forefindes en alarmanord-
ning, der kan advare føreren ved et
alarmsignal, når væskestanden synker så
langt, at der er fare for, at bremseapparatet
svigter. Føreren skal med lethed kunne
kontrollere, at denne alarmanordning
fungerer pålideligt;
2.2.1.12.2. ►M2skal føreren, hvis en del af den
hydrauliske bremsetransmission svigter,
advares herom ved hjælp af en anordning
med rød kontrollampe, der lyser senest, når
bremseapparatet aktiveres. En anordning
med en rød kontrollampe, der lyser, når
væskeniveauet i beholderne er under en vis
af fabrikanten fastlagt værdi, er dog til ladt.
Kontrollampen skal også kunne ses om
dagen, og føreren skal med lethed kunne
kontrollere, at lampen fungerer fejlfrit. At
en del af denne anordning eventuelt svigter,
må ikke kunne medføre, at bremsevirk-
ningen for det pågældende bremseanlæg
helt ophører. ◄
2.2.1.13. Ethvert køretøj med en driftsbremse, der aktiveres ved
hjælp af en energibeholdning skal — hvis driftsbrems-
ning med den for hjælpebremsning krævede virkning
ikke er mulig uden hjælp fra energibeholdningen —
foruden med et eventuelt manometer, være forsynet
med en optiskeller ak ustiskalarmanordning, der giver
signal, når beholderenergien i nogen del af apparatet er
sunket til en værdi, som uden tilførsel til energibehold-
ningen sikrer, at det under alle belæsningsforhold af
køretøjet er muligt efter fire fulde aktiveringer af drifts-
bremsens betjeningsorgan at opnå endnu en femte
bremsning med den for hjælpebremsen krævede virk-
ning (uden fejl i driftsbremsens transmission og med
tættest muligt justerede bremser). Denne alarmanord-
ning skal være direkte og permanent forbundet med
bremsekredsen. Såfremt motoren går og bremseappa-
ratet ved normale driftsbetingelser for køretøjet er i
korrekt stand, må alarmanordningen ikke give signal
ud over den tid, der er nødvendig til fyldning af energi-
beholder eller energibeholdere efter start af motoren.
2.2.1.14. Uanset kravene i henhold til punkt 2.1.2.3. skal energi-
beholdningen, når en hjælpekraft er nødvendig for et
bremseapparats funktion, være afpasset således, at
bremsevirkningen,hvis motoren går i stå, er tilstrække-
ligt til at standse køretøjet som foreskrevet; hvis1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 10
(1) Dette punkt skal fortolkes således:
Driftsbremsens og hjælpebremsens bremsevirkning skal - også under den midlertidige
frakobling - ligge inden for de i direktivet foreskrevne grænser.▼M3
▼B
▼B
førerens muskelkraft ved betjening af parkerings-
bremsen også forstærkes af en hjælpekraft, skal
aktiveringen af parkeringsbremsen, når hjælpekraften
svigter, om nødvendigt sikres ved anvendelse af en
energibeholdning, der er uafhængig af den normalt
anvendte hjælpekrafts energibeholdning. Denne energi-
beholdning kan være driftsbremsens energibeholdning.
Udtrykket »aktivering« omfatter også slækning af
bremsen.
2.2.1.15. I de tilfælde, hvor et motorkøretøj er godkendt til at
trække et påhængskøretøj, hvis bremse betjenes af
motorvognens fører, skal det trækkende køretøjs drifts-
bremseapparat være udstyret med en anordning, som —
hvis påhængskøretøjets bremseapparat svigter, eller der
sker brud på den pneumatiske forbindelse (eller anden
forbindelse) mellem det trækkende køretøj og påhæng-
skøretøjet — gør det muligt at bremse det trækkende
køretøj med den før hjælpebremsen foreskrevne virk-
ning; denne anordning skal være anbragt på det
trækkende køretøj(1).
2.2.1.16. Den nødvendige energi til et køretøjs hjælpeudstyr må
kun kunne tages fra energibeholdningen, når bremseap-
paratets energibeholdning ikke herved, selv når
energikilden svigter, kan synke under den i punkt
2.2.1.13. fastsatte værdi.
2.2.1.17. Ved trykluftbremseapparater skal trykluftforbindelsen
med påhængskøretøjet være en toleder- eller flerleder-
forbindelse.
2.2.1.18. Når et køretøj trækker et påhængskøretøj af klasse O3eller O4, skal driftsbremseapparatet være kontinuert
eller semikontinuert.
2.2.1.19. For et køretøj, der er godkendt til at trække et påhæng-
skøretøj, af klasse O3eller O4, skal bremseapparatet
opfylde følgende krav:
2.2.1.19.1. Ved aktivering af det trækkende køretøjs
hjælpebremse skal en variabel bremsning af
påhængskøretøjet ligeledes være sikret;
2.2.1.19.2. svigter det trækkende køretøjs driftsbremse-
apparat, og er dette opdelt i mindst 2
uafhængige kredse, skal den eller de kredse,
der ikke er berørt af fejlen, kunne aktivere
påhængskøretøjets bremser helt eller delvis.
Denne aktivering skal være variabel.
►M3Hvis denne ydelse opnås med en
ventil, som normalt befinder sig i hvilestil-
ling, kan denne ventil benyttes, på
betingelse af, at den let vil kunne kontrol-
leres af føreren uden brug af værktøj, enten
fra førehuset eller uden for køretøjet; ◄
2.2.1.19.3. ved brud eller utæthed på en af de pneuma-
tiske bremseslanger (eller anden type
forbindelse) skal føreren — medmindre
påhængskøretøjet bremses automatisk som
følge af fejlen — kunne aktivere påhæng-
skøretøjets bremser helt eller delvis, entenved hjælp af driftsbremsens betjeningsorgan,
hjælpebremsens betjeningsorgan eller en
særlig betjeningsanordning.
2.2.1.20. Køretøjer, der er bestemt til personbefordring (undtagen
»bybusser«), og som foruden førersædet har mere end 8
siddepladser, og hvis ►
M3maksimalmasse ◄over-
stiger 10 tons, skal i stedet for type II-prøven i
henhold til punkt 1.4. i bilag II underskaste type II a-
prøven i henhold til punkt 1.5. i bilag II.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 11
(1) Dette punkt skal fortolkes således:
Driftsbremsen skal i alle tilfælde være udstyret med en indretning, (f. eks. bremse-ventil), der gør det muligt fortsat at bremse køretøjet ved hjælp af driftsbremsen, men
med samme bremsevirkning som hjælpebremsen.
▼B
2.2.2.Køretøjer af klasse O
2.2.2.1. Påhængskøretøjer af klasse O1behøver ikke at være
udstyret med driftsbremse; hvis de er udstyret med
driftsbremse, skal denne opfylde de samme krav som
driftsbremsen i påhængskøretøjer af klasse O2.
2.2.2.2. Alle påhængskøretøjer af klasse O2skal være udstyret
med en driftsbremse, der enten er en kontinuert bremse,
en semikontinuert bremse eller en påløbsbremse.
Påløbsbremser er kun tilladt for påhængskøretøjer, der
ikke er sættevogne.
2.2.2.3. Alle påhængskøretøjer af klasse O3og O4skal være
udstyret med kontinuert eller semikontinuert drifts-
bremse.
2.2.2.4. Driftsbremsen skal virke på alle påhængskøretøjets hjul.2.2.2.5. Driftsbremsens virkning skal være passende fordelt
mellem akslerne.
2.2.2.6. Driftsbremsens virkning skal for den enkelte aksel være
fordelt på hjulene symmetriskmed k øretøjets længde-
midterplan.
2.2.2.7. De til opndelse af den krævede bremsevirkning nødven-
dige bremseflader skal være i konstant fast forbindelse
med hjulene eller forbundet med disse ved hjælp af
brudsikre dele.
2.2.2.8. Slid på bremserne skal kunne udlignes på nem måde
ved hjælp af en manuelt betjent eller automatiskjuste-
ringsanordning. Endvidere skal betjeningsørganet,
transmissionsdelene og bremserne have en sådan
vandringsreserve, at bremsekraften er sikret uden
ojeblikkelig justering, når bremserne bliver varme, og
når bremsebelægningerne har nået en vis grad af slid.
2.2.2.9. Bremseapparatet skal være således beskaffent, at
påhængskøretøjet bremses automatisk i tilfælde af brud
på tilkoblingen under kørslen. Denne bestemmelse
gælder dog ikke for påhængskøretøjer med en enkelt
aksel, hvis ►
M3maksimalmasse ◄ikke overstiger
1500 kg, forudsat at sådanne påhængskøretøjer foruden
selve tilkoblingen har en sekundær forbindelse (kæde,
wire eller lign.), der i tilfælde af brud på påhængskøre-
tøjskoblingen forhindrer, at påhængskøretøjets
trækstang rører jorden, og som kan opretholde en vis
styring af påhængskøretøjet.
2.2.2.10 For alle påhængskøretøjer, der skal være udstyret med
driftsbremse, skal parkeringsbremsning kunne opnås,
også når påhængskøretøjet er adskilt fra det trækkende
køretøj. Parkeringsbremsen skal kunne aktiveres af en
person, der befinder sig ved siden af køretøjet: på
påhængskøretøjer, der er bestemt til personbefordring,
skal denne bremse dog kunne aktiveres fra køretøjets
indre. Udtrykket »aktivere« omfatter også slækning af
bremsen.
2.2.2.11. For påhængskøretøjer, der er udstyret med en anord-
ning, som tillader pneumatiskfrak obling af bremsen,
skal denne anordning være således indrettet, at den
automatiskog senest, når påhængsk øretøjet på ny
forsynes med trykluft, vender tilbage til slækket stilling.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 12
▼B
BILAG II
BREMSEPRØVER OG BREMSEVIRKNING
1. BREMSEPRØVER
1.1.Almindelige forhold
1.1.1. Den effekt, der foreskrives for bremseapparater, baseres på brem-
selængden. Et apparats bremseevne bedømmes enten ved, at man
måler bremselængden sat i forhold til udgangshastigheden, eller
ved, at man måler apparatets reaktionstid og gennemsnitlige retar-
dation.
1.1.2. Bremselængden er den afstand, køretøjet tilbagelægger fra det
øjeblik, føreren begynder at aktivere betjeningsorganet, og indtil
køretøjet står stille; udgangshastigheden er køretøjets hastighed i
det øjeblik, hvor føreren begynder at aktivere betjeningsorganet. I
nedenstående formler for måling af bremseeffekten er:
v = udgangshastigheden i km/t og
s = bremselængden i m.
1.1.3. Ved typegodkendelse af et køretøj måles bremseeffekten ved
prøver på vej; disse prøver foretages under følgende betingelser:
1.1.3.1. Køretøjet skal være læsset som foreskrevet i forbindelse
med den enkelte prøve; oplysning om belastningstil-
standen skal gives i prøverapporten;
1.1.3.2. afprøvningen skal foretages ved de hastigheder, der er
foreskrevet for de enkelte prøver. Ligger den konstruktivt
bestemte maksimalhastighed for et køretøj under den for
prøven foreskrevne hastighed, skal prøven foretages ved
køretøjets maksimalhastighed;
1.1.3.3. ved prøverne må den kraft, hvormed betjeningsorganet
aktiveres for at opnå den krævede effekt, ikke overskride
den værdi, der er fastlagt for den pågældende køretøjs-
klasse;
1.1.3.4. ►M2med forbehold af bestemmelserne i punkt 1.1.4.2.
neden for, skal prøvestrækningen have en overflade, der
giver god friktion; ◄
1.1.3.5. prøverne må kun finde sted, når vinden ikke kan påvirke
resultaterne;
1.1.3.6. ved prøvens begyndelse skal dækkene være kolde og
oppumpede til det tryk, der er foreskrevet ved den
faktiske belastning af de standsede hjul;
1.1.3.7. den krævede bremseeffekt skal opnås, uden at hjulene
blokeres, uden at køretøjet afviger fra sin kørselsretning
og uden unormale vibrationer.
1.1.4.Køretøjets reaktioner under bremsningen
1.1.4.1. Ved bremseprøverne og i særdeleshed ved høj hastighed
skal køretøjets almindelige reaktioner under bremsningen
kontrolleres.
1.1.4.2. Køretøjer af kategorierne M1,M2,M3,N1,N2,N3,O3og
O4skal, under bremsning på prøvestrækning med en
overflade, der giver en mindre god friktion, opfylde
betingelserne anført i tillæget.
1.2.Type O-prøve
(normal præstationsprøve med kolde bremser)
1.2.1.Almindelige forhold
1.2.1.1. Bremserne skal være kolde; en bremse anses for kold,
når temperaturen, målt ved skiven eller ydersiden af
tromlen, er under 100º C.
1.2.1.1. Prøven foretages under følgende betingelser:1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 13
▼M2
▼B
▼B
1.2.1.2.1. Køretøjet skal være belæsset, idet fordelingen
af dets ►M3masse◄mellem akslerne skal
være den af fabrikanten fastsatte. Hvor der
findes flere belæsningsmuligheder, skal
►M3maksimalmassen ◄fordeles på
akslerne i forhold til de tilladte akseltryk;
1.2.1.2.2. for motorkøretøjer skal hver prøve gentages
med ubelæsset køretøj, idet kun føreren
befinder sig i køretøjet samt eventuelt på
forsædet endnu en person, der skal notere
prøveresultaterne;
1.2.1.2.3. de krævede mindstepræstationer ved prøverne,
der gælder såvel for læsset som for ulæsset
køretøj, er for de enkelte køretøjsklasser anført
i det følgende:
1.2.1.2.4. prøvestrækningen skal være vandret.
1.2.2.Type O-prøve med frakoblet motor
1.2.2.1. Prøven skal foretages med den for den pågældende køre-
tøjsklasse anførte hastighed; der kan tillades mindre
hastighedsafvigelser. Den for hver klasse krævede mind-
steeffekt skal kunne opnås.
1.2.3.Type O-prøve med tilkoblet motor
1.2.3.1. Uafhængigt af de under punkt 1.2.2 anførte prøver fore-
tages prøverne med tilkoblet motor som supplerende
prøver ved forskellige hastigheder, idet den laveste skal
svare til 30% og den højeste til 80% af køretøjets maksi-
malhastighed. De malte effekter og køretøjets reaktioner
anføres i prøverapporten.
1.3.Type I-bremseprøve
(afprøvning af bremseeffektens fald)
1.3.1.Med gentaget bremsning
1.3.1.1. Driftsbremsen for køretøjer horende til klasserne M1,M2,
M3,N1,N2og N3prøves således, at der med belæsset
køretøj foretages et antal bremsninger efter hinanden
under de i følgende tabel anførte vilkår:
Vilkår
Køretøjs-
klassev1
km/tv2
km/t∆t
sekn
M180% vmax-≤120½v145 15
M280% vmax-≤100½v155 15
M380% vmax-≤60½v160 20
N180% vmax-≤120½v155 15
N280% vmax-≤60½v160 20
N380% vmax-≤60½v160 20
hvor tegnene har følgende betydning:
v1= hastighed ved påbegyndelse af bremsning,
v2= hastighed ved afslutning af bremsning,
vmax= køretøjets maksimalhastighed,
n = antal opbremsninger,1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 14
▼B
∆t = varigheden af den enkelte bremsecyklus; tids-
rummet mellem påbegyndelsen af en
opbremsning og påbegyndelsen af den
følgende opbremsning.
1.3.1.2. Tillader et køretøjs egenskaber ikke, at den for ∆t fore-
skrevne varighed overholdes, kan denne øges; der skal i
alle tilfælde udover den tid, der kræves til bremsning og
acceleration af køretøjet, være 10 sekunder til rådighed
under hver bremsecyklus til stabilisering af hastigheden
v1.
1.3.1.3. Ved disse prøver skal betjeningskraften svare til, at der
ved den første bremsning opnås en gennemsnitlig retar-
dation på 3 m/s2; denne kraft skal være den samme
under alle følgende bremsninger.
1.3.1.4. Under bremsningerne skal motoren være tilkoblet med
højeste gear (undtagen overgear og lign.) i indgreb.
1.3.1.5. Ved den fornyede acceleration efter bremsningen skal
gearkassen anvendes på en sådan måde, at hastigheden
v1opnås på kortest mulig tid (maksimal acceleration
betinget af motor og gearkasse).
1.3.2.Med konstant bremsning
1.3.2.1. ►M3Driftsbremserne for påhængskøretøjer af klasserne
O2,O3og O4afprøves således, at ◄energiomsætningen
i bremserne ved belæsset køretøj svarer til den, der ville
fremkomme for det pågældende køretøj i samme tidsrum,
såfremt det med en konstant hastighed på 40 km/t korte
ned ad en bakke med 7% hældning over en strækning på
1,7 km.
1.3.2.2. Prøven kan alternativt udføres på en vandret strækning,
idet påhængskøretøjet trækkes af et motorkøretøj Under
prøven skal kraften på betjeningsorganet afpasses
således, at der opretholdes en konstant trækmodstand fra
påhængskøretøjet (7% af påhængskøretøjets►
M3masse◄). Er det trækkende køretøjs trækkraft
utilstrækkelig, kan prøven foretages ved en lavere
hastighed over en tilsvarende længere strækning som
følger:
Hastighed
(km/t)Strækning
(i m)
40 1 700
30 1 950
20 2 500
15 3 100
1.3.3.Resterende bremseeffekt
1.3.3.1. Ved afslutningen af type I-bremseprøven (prøven i
henhold til punkt 1.3.1 eller prøven i henhold til punkt
1.3.2 i dette bilag) måles driftsbremsens restbremseeffekt
under samme betingelser som ved type O-prøven med
frakoblet motor (idet der dog kan optræde andre tempe-
raturbetingelser); restbremseeffekten må ikke ligge under
80% af den bremseeffekt, der kræves for den pågældende
klasse, og ikke under 60% af den værdi, der er målt ved
type O-bremseprøven med frakoblet motor.
1.4.Type II-bremseprøve
(prøve af køretøjets reaktion på lange strækninger ned ad bakke)
1.4.1. Det belæssede køretøj prøves på en sådan måde, at energiomsæt-
ningen svarer til den, der ville fremkomme i samme tidsrum ved
et belæsset køretøj, der med en gennemsnitshastighed af 30 km/t
kører ned ad en bakke med 6% fald over en strækning på 6 km
med benyttelse af det passende gear (kun motorkøretøjer) og
eventuel retarder. Gearet skal vælges således, at motoromdrej-
ningstallet ikke overskrider den af fabrikanten foreskrevne
maksimalværdi.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 15
▼B
1.4.2. For køretøjer, hvor energien kun omsættes i en motorbremse, er
en tolerance på ± 5 km/t tilladt for gennemsnitshastigheden;
herved skal det gear benyttes, der giver en jævn hastighed så
nær ved 30 km/t som muligt ved 6% fald. Bestemmes motor-
bremseeffekten ved retardationsmåling, er det tilstrækkeligt, når
den gennemsnitlige retardation udgør mindst 0,5 m/s2.
1.4.3. Ved prøvens afslutning måles under samme betingelser som type
O-bremseprøven (omend ved andre temperaturer) driftsbremsens
restbremseeffekt med motoren frakoblet; restbremseeffekten må
ikke ligge under 75% af den for den pågældende klasse fore-
skrevne bremseeffekt ved type O-bremseprøven med motorenfrakoblet.
1.5.Type IIa-bremseprøve
(kræves for køretøjer til personbefordring (undtagen »bybusser«) med
over 8 siddepladser foruden førerens plads og en
►
M3maksimalmasse ◄på over 10 tons)
1.5.1. De belæssede køretøjer prøves på en sådan måde, at energio-
msætningen svarer til den, der ville fremkømme i samme
tidsrum ved et belæsset køretøj, der med en gennemsnitshasighed
af 30 km/t kører ned ad en bakke med 7% fald over en strækning
på 6 km. Under prøven må drifts-, hjælpe- og parkeringsbremsen
ikke benyttes. Gearet skal vælges således, at motoromdrejnings-
tallet ikke overskrider den af fabrikanten foreskrevne
maksimalværdi.
1.5.2. For køretøjer, hvor energien kun omsættes i en motorbremse, er
en tolerance på ± 5 km/t tilladt i forhold til gennemsnitshastig-
heden; herved skal det gear benyttes, der giver en jævn
hastighed så nær ved 30 km/t som muligt ved 7% fald.
Bestemmes motorbremseeffekten ved retardationsmåling, er det
tilstrækkeligt, når den gennemsnitlige retardation udgør mindst
0,6 m/s2.
2. BREMSEEFFEKTKRAV
2.1.Køretøjer af klasserne M og N
2.1.1.Driftsbremsen
2.1.1.1. Prøvebestemmelser
2.1.1.1.1. Driftsbremsen for køretøjer i klasserne M1,M2,
M3,N1,N2og N3afprøves under de i følgende
tabel anførte betingelser:
M1M2M3N1N2N3
Prøvetype 0-I 0-I 0-I-II 0-I 0-I 0-I-II
v 80 km/t 60 km/t 60 km/t 70 km/t 50 km/t 40 km/t
s≤0;1vþv2
1500;15 vþv2
1300;15 vþv2
115
dm≥ 5,8 m/s25 m/s24,4 m/s2
f≤►M3
500 N
◄►M3
700 N
◄►M3
700 N
◄►M3
700 N
◄►M3
700 N
◄►M3
700 N
◄
Tegnene betyder:
v = prøvehastighed,
s = bremselængde,
dm = gennemsnitlig retardation,f = betjeningskraft på pedalen.
2.1.2.Hjælpebremse
2.1.2.1. Ved anvendelse af hjælpebremsen skal der, også når
hjælpebremsen er bestemt til andre bremsefunktioner,
kunne opnås en bremselængde, der højst er lig med det
første led plus den dobbelte værdi af det andet led i bino-1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 16
▼B
mialformlen for driftsbremsens bremselængde for den
pågældende køretøjsklasse.
2.1.2.2 Betjenes hjælpebremsen manuelt, skal den krævede
bremseeffekt kunne opnås med en betjeningskraft, der
ikke overstiger ►M3400 N ◄for køretøjer i klasse
M1og►M3600 N ◄for de øvrige køretøjer; betje-
ningsorganet skal være placeret således, at det nemt og
hurtigt kan nås af føreren.
2.1.2.3. Betjenes hjælpebremsen med foden, skal den krævede
bremseeffekt kunne opnås med en betjeningskraft, derikke overstiger ►
M3500 N ◄for køretøjer i klasse
M1og►M3700 N ◄for de øvrige køretøjer; betje-
ningsorganet skal være placeret således, at det nemt og
hurtigt kan aktiveres af føreren.
2.1.2.4. Hjælpebremsens effekt måles ved type O-prøven.
2.1.3.Parkeringsbremse
2.1.3.1. Parkeringsbremsen skal, også når den er kombineret med
en af de andre bremser, kunne holde det belæssede
køretøj stationært på en skråning med en hældning på
18%.
2.1.3.2. For køretøjer, der er godkendt til at medføre et påhæng-
skøretøj, skal det trækkende køretøjs parkeringsbremse
kunne holde vogntoget stationært på en skråning med en
hældning på 12%.
2.1.3.3. Ved håndbetjening må betjeningskraften ikke overstige
►M3400 N ◄for køretøjer i klasse M1og
►M3600 N◄for alle andre køretøjer.
2.1.3.4. Ved fodbetjening må betjeningskraften ikke overstige
►M3500 N ◄for køretøjer i klasse M1og
►M3700 N◄for alle andre køretøjer.
2.1.3.5. En parkeringsbremse, der skal betjenes flere gange, før
den krævede bremseeffekt opnås, kan tillades.
2.1.3.6. For at verificere overensstemmelsen med kravene i pkt.
2.2.1.2.4 i bilag I skal der gennemføres en prøve af type
O, med frakoblet motor, med den i pkt. 2.1.1 foreskrevne
prøvehastighed for den pågældende køretøjsklasse. Den
ved aktivering af parkeringsbremsesystemet eller hjælpe-
betjeningsorganet for driftsbremsesystemet opnåede
gennemsnitlige fuldt udviklede retardation, og retardati-
onen umiddelbart før køretøjets standsning, må ikke
være under 1,5 m/s2. Prøven udføres med belastet
køretøj, idet forskrifterne anses for opfyldt, hvis bremse-
virkningen er opnået en gang. Den på bremsebetjeningen
udøvede kraft må ikke overskride de foreskrevne
værdier. For de køretøjer af klasse M1og N1, der er
udstyret med parkeringsbremse, hvortil der benyttes en
anden bremsebelægning end den til driftsbremsen
hørende, kan afprøvningen efter fabrikantens anmodning
udføres med en hastighed på 60 km/h som udgangspunkt.
Under disse omstændigheder skal den gennemsnitlige
fuldt udviklede retardation mindst være 2,0 m/s2, idet
retardationen umiddelbart før køretøjets standsning ikke
må være mindre end 1,5 m/s2.
2.2.Køretøjer af kategori O
2.2.1.Driftsbremse
2.2.1.1 Prøvebestemmelser for køretøjer i klasse O1
2.2.1.1.1. Kræves der driftsbremse, skal dennes bremse-
effekt opfylde forskrifterne for køretøjsklasse
O2.
2.2.1.2. Prøvebestemmelser for køretøjer i klasse O2
2.2.1.2.1. Er påhængskøretøjets driftsbremse kontinuert
eller semikontinuert, skal den samlede bremse-
kraft, der virker langs de bremsende hjuls
omkreds, andrage mindst 45% af den på1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 17
▼M3
▼B
▼B
hjulene i stationær tilstand hvilende
►M3maksimalmasse ◄. For påhængskøre-
tøjer med trykluftbremseapparat foretages
prøven med et tryki bremsecylindrene på
ikke over 6,5 bar(1).
2.2.1.2.2. Er bremseapparatet udført som påløbsbremse
skal det opfylde betingelserne i bilag VIII.
2.2.1.2.3. Desuden skal køretøjerne underkastes type I-
prøven.
2.2.1.2.4. Ved afprøvning af en sættevogn i henhold til
type I-prøven skal den af dens aksler afbrem-
sede ►M3masse◄svare til den
►M3masse◄, der hviler på den belæssede
sættevogns aksel eller aksler.
2.2.1.3. Prøvebestemmelser for køretøjer i klasse O3. Der gælder
de samme bestemmelser som for klasse O2.
2.2.1.4. Prøvebestemmelser for køretøjer i klasse O4
2.2.1.4.1. Der gælder samme bestemmelser som for
klasse O2, desuden skal køretøjerne underka-
stes type II-prøven.
2.2.1.4.2. Ved type I- og type II-prøverne for sættevogne
skal den af sættevognens aksler afbremsede
►M3masse◄svare til den
►M3masse◄, der hviler på den belæssede
sættevogns aksel eller aksler.
2.2.2.Parkeringsbremse
2.2.2.1. En påhængsvogns eller en sættevogns parkeringsbremse
skal, når køretøjet er frakoblet det trækkende køretøj,
kunne holde det belæssede påhængskøretøj stationært på
en skråning med en hældning på 18%. Kraften på betje-
ningsorganet må ikke overstige ►M3600 N◄.
2.3.Aktiveringstid.
For alle køretøjer, hvor driftsbremsen helt eller delvis er afhængig af en
anden energikilde end førerens muskelkraft, skal følgende betingelser
være opfyldt:
2.3.1. Ved katastrofeopbremsning må der ikke forløbe mere end 0,6
sekunder fra det øjeblik, hvor aktivering af betjeningsorganet
påbegyndes, til det øjeblik, hvor bremsekraften ved den mestugunstigt placerede aksel når den værdi, der er nødvendig til den
foreskrevne bremseeffekt.
2.3.2. For så vidt angår køretøjer udstyret med trykluftbremser anses
forskrifterne i pkt. 2.3.1. for opfyldte, hvis køretøjet svarer til
bestemmelserne i bilag III.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 18
(1) Det her og i de følgende bilag anførte tryker det i bar målte relative tryk .▼C1
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼M3
▼M1
Tillæg til punkt 1.1.4.2.
BREMSEKRAFTENS FORDELING PÅ KØRETØJERNES AKSLER
BREMSEKRAFTENS FORDELING PÅ KØRETØJERNES AKSLER:
1. ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Køretøjer af kategorierne M1,M2,M3,N1,N2,N3,O3og O4skal
opfylde betingelserne i dette tillæg. Anvendes dertil en speciel anord-
ning, skal denne fungere automatisk.
2. BETEGNELSER
i = akselangivelse (i = 1, foraksel; i = 2, anden aksel etc.),
Pi= statiskak seltrykpå ak sel i,
Ni= dynamisk akseltryk på aksel i under bremsning,
Ti= den samlede afgivne bremsekraft på aksel i ved bremsning
på vej
fi=Ti/Ni= den udnyttede friktionskoefficient ved aksel i(1)
J = køretøjets retardationg = tyngdeaccelerationen: g = 10 m/s
2
z = køretøjets retardationstal = J/g(2)
P = køretøjets ►M3masse◄
h = tyngdepunktets højde over vejbanen
E = køretøjets akselafstandk = den opnåelige friktionskoefficient mellem dæk og vejbane
K
c= korrektionsfaktor — sættevogn belæsset
Kv= korrektionsfaktor — sættevogn ubelæsset
TM = sum af de afgivne bremsekræfter på trækkende køretøj for
påhængsvogn eller sættevogn ved hjulenes periferi
PM = samlet statisk tryk mellem hjul og vej af trækkende
køretøj for påhængsvogn eller sættevogn som henholdsvis
i punkterne 3.1.4 og 3.1.5.
pm= tryki styreledningen målt ved slangek oblingen,
TR = sum af de afgivne bremsekræfter på sættevogn eller
påhængsvogn ved hjulenes periferi,
PR = samlet statisktrykmellem vej og hjul for alle hjul på
sættevogne eller påhængsvogne
PRmax= værdi af PR ved sættevognens ►M3maksimalmasse ◄,
ER= afstand mellem hovedbolt og centerlinie for sættevognens
aksel eller aksler,
hR= højde over vejbanen for sættevognens tyngdepunkt.
3. FORSKRIFTER FOR MOTORDREVNE KØRETØJER
3.1.Toakslede køretøjer
3.1.1.(3) For alle kategorier af køretøjer gælder, at
z/C210;1þ0;85 k /C00;2 ðÞ :1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 19
(1) Køretøjets bremsekraftfordeling vises med kurver, der angiver den udnyttede friktions-
koefficient for hver aksel i under specifikke belastningsforhold som funktion afkøretøjets retardationstal.
(
2) For sættevogne er retardationstallet z lig med den afgivne bremsekraft på akslen
(akslerne) divideret med det (de) statiske akseltryk.
(3) Det i pkt. 3.1.1 foreskrevne vedrører ikke bestemmelserne i bilag II om foreskreven
bremseeffekt. Hvis der imidlertid ved afprøvninger med henblik på at kontrollere, omforskrifterne i pkt. 3.1.1 er opfyldt, opnås en bremseeffekt, der er større end de i bilagII foreskrevne, finder bestemmelserne med hensyn til kurverne for de udnyttede frikti-onskoefficienter avendelse inden for det område på diagrammerne 1 A og 1 B, der er
afgrænset af de rette linier k= 0,8 og z = 0,8.▼M2
▼M2
Under alle køretøjets belastningsforhold skal kurven for den udnyttede
friktionskoefficient på forakslen ligge højere end kurven for den
udnyttede friktionskoefficient på bagakslen:
— for køretøjer af kategori M1ved retardationstal mellem 0,15 og 0,8.
Dog kan det for køretøjer af denne kategori for rækken af z
værdier tillades, at kurven for den udnyttede friktionskoefficient
på bagakslen ligger over kurven for den udnyttede friktionskoeffi-
cient på forakslen ved retardationstal mellem 0,3 og 0,45, under
forudsætning af, at kurven for den udnyttede friktionskoefficient
på bagakslen ikke ligger mere end 0,05 over den rette linie k = z
(linjen for ideel bremsekraftfordeling) (se diagram 1A);
— for andre kategorier af køretøjer ved retardationstal mellem 0,15 og
0,3. Dog kan denne betingelse også anses at være opfyldt, hvis, for
retardationstal mellem 0,15 og 0,30, kurverne for de udnyttede
friktionskoefficienter ligger mellem 2 rette linier, parallelle med
den rette linie for ideel bremsekraftfordeling, givet ved ligningen
k= z ± 0,08, (se diagram 1B), og hvis tillige k urven for den udnyt-
tede friktionskoefficient på bagakslen ved retardationstal z ≥0,3
opfylder betingelsen:
z/C210;3þ0;74 k /C00;38 ðÞ
3.1.2. For et motodrevet køretøj som er indrettet til at trække et påhængskø-
retøj, der er forsynet med trykluftbremser, må trykket ved styre- og
fødeledningens tilkobling ikke påvirkes af det motordrevne køretøjs
automatiske bremsekraftregulering.
3.1.3. Til kontrol af det under punkt 3.1.1 foreskrevne skal køretøjsfabrik-
anten fremlægge kurverne for de udnyttede friktionskoefficienter, som
funktion af køretøjets retardationstal, beregnet på grundlag af følgende
formler:
f1¼T1
N1¼T1
P1þzh
EPf2¼T2
N2¼T2
P2/C0zh
EP
3.1.4. Andre køretøjer end sættevognstraktorer.
3.1.4.1. For andre køretøjer end sættevognstraktorer skal kurverne optegnes for
følgende to belastningstilstande:
— ubelæsset; i køreklar stand og føreren medregnet,
— belæsset; er der flere muligheder for fordeling af lasten, regnes
med den lastfordeling, der giver det største statiske akseltryk på
forakslen.
For tyngdepunktshøjden h anvendes de af køretøjsfabrikanten opgivne
værdier.
For køretøjer forsynet med trykluftbremser, hvad enten det drejer sig
om en påhængsvogn eller om et motordrevet køretøj, der er indrettet
til at trække en påhængsvogn, skal kurven, der viser retardationstallet
TR/PR eller TM/PM som funkton af trykket pm, ligge inden for de
arealer, der er vist på diagram 2.
3.1.5. Sættevognstraktorer.
3.1.5.1. Sættevognstraktor med udbelæsset sættevogn.
Et ubelæsset sættevogntog består af en sættevognstraktor, i køreklar
stand og føreren medregnet, tilkoblet en ubelæsset sættevogn. Sætte-
vognens dynamiske belastning på sættevognstraktoren skal
repræsenteres af en ►M3masse◄anbragt på drejeskamlen i center-
linien for hovedbolt og lig med 15 % af den maksimalt tilladte
belastning på drejeskamlen.
Som tyngdepunktshøjden h for sættevognstraktoren anvendes den af
køretøjsfabrikanten opgivne værdi. Fra tilstanden »sættevognstraktor
med ubelæsset sættevogn« til tilstanden »sættevognstraktor alene«
skal bremsekræfterne ved anordningen kunne reguleres kontinuerligt;
kun de afgivne bremsekræfter for tilstanden »sættevognstraktor alene«
skal kontrolleres.
3 1.5.2. Sættevognstraktor med belæsset sættevogn.
Et belæsset sættevognstog består af en sættevognstraktor, i køreklar
stand og føreren medregnet, tilkoblet en belæsset sættevogn. Sættevog-1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 20
▼M2
nens dynamiske belastning på sættevognstraktoren skal repræsenteres
af en►M3masse◄Psanbragt på drejeskamlen i centerlinien for
hovedbolt og lig med:
Ps¼Pso1þ0;45 z ðÞ
hvor Psoer lig med forskellen mellem sættevognstraktorens
►M3maksimalmasse ◄og►M3massen ◄af det ubelæssede
køretøj.
For tyngdepunktshøjden h anvendes værdien: h ¼hoPoþhsPs
P
hvor
hoer sættevognstraktorens tyngdepunktshøjde.
hser højden over vejbanen af drejeskamlens bæreflade,
Poer►M3massen ◄af sættevognstraktoren alene,
P¼PoþPs¼P1þP2:
3.1.5.3. For køretøjer forsynet med trykluftbremser skal kurven, der viser retar-
dationstallet TM/PM som funktion af trykket pmligge inden for de på
diagram 3 viste arealer.
3.2.Køretøjer med flere end 2 aksler.
Forskrifterne i pkt. 3.1 gælder også for køretøjer med flere end 2
aksler. Forskrifterne i pkt. 3.1.1, med hensyn til rækkefølgen for bloke-ring af akslerne, anses for opfyldt, hvis, ved retardationstal mellem
0,15 og 0,30, den udnyttede friktionskoefficient på mindst én af
forakslerne er større end den udnyttede friktionskoefficient på mindst
én af bagakslerne.
4. FORSKRIFTER FOR SÆTTEVOGNE
For sættevogne, forsynet med trykluftbremser gælder:det tilladte forhold mellem retardationstallet TR/PR som funktion af
trykket p
mskal ligge inden for de af de af diagrammerne 4A og 4B
udledte to arealer, såvel for belæsset køretøj. Denne betingelse skal
opfyldes under alle de belastningsforhold, der er tilladt for sættevog-
nens aksler.
5. FORSKRIFTER FOR PÅHÆNGSVOGNE
5.1. De følgende forskrifter gælder kun for påhængsvogne, forsynet med
trykluftbremser De gælder hverken for en -akslede påhængsvogne eller
for to-akslede påhængsvogne med en akselafstand, der er mindre end 2
meter.
5.2. For to-akslede påhængsvogne, der ikke er undtaget i henhold til punkt
5.1, gælder forskrifterne i punkt 3. 1.
5.3. For påhængsvogne med flere end to aksler gælder forskrifterne i punkt
3.2.
6. BETINGELSER, DER SKAL OPFYLDES SÅFREMT DEN AUTO-
MATISKE BREMSEKRAFTREGULERING SVIGTER
Såfremt forskrifterne i dette tillæg opfyldes ved anvendelse af en
særlige automatisk bremsekraftregulering (f. eks. mekanisk aktiveret
fra køretøjets affjedringssystem), skal det, hvis denne anordning eller
dens aktiveringsmekanisme svigter, være muligt at standse køretøjet
med mindst den for hjælpebremsen foreskrevne bremseeffekt, når det
drejer sig om et motorkøretøj; med hensyn til anhængere og påhæng-
svogne skal, hvis denne særlige anordning svigter, endnu 30 % af den
foreskrevne driftbremseeffekt kunne opnåes.
7. MÆRKNING
7.1. Køretøjer, undtaget køretøjer af kategori M1, der opfylder forskrifterne
i dette tillæg ved anvendelse af automatiskbremsek raftregulering, der
aktiveres mekanisk fra køretøjets affjedringssystem, skal være forsynet
med en mærkning, der angiver aktiveringsmekanismens indstilling, når
køretøjet er henholdsvis ubelæsset og læsset til
►M3maksimalmasse ◄.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 21
▼M2
7.2. Hvor forskrifterne i dette tillæg opfyldes ved anvendelse af automatisk
bremsekraftregulering, der regulerer lufttrykket i bremsetransmissi-
onen, gælder, at køretøjet skal være forsynet med en mærkning, der
angiver reguleringsanordningens afgangstrykved fuld bremsning, når
køretøjet er henholdsvis ubelæsset og læsset til
►M3maksimalmasse ◄.
7.3. De under punkt 7.1 og 7.2 foreskrevne mærkninger skal på uudslettelig
måde anbringes på synligt sted på køretøjet.
8. KONTROL AF KØRETØJER
Ved EF-standardtypegodkendelse af et koretøj skal den tekniske
tjeneste, der forestår prøverne, foretage den kontrol og sådanne even-
tuelle supplerende prøver, der skønnes nødvendige for konstatering af,
at forskrifterne i dette tillæg er opfyldt, Rapport for sådanne eventuelle
supplerende prøver skal vedføjes meddelelse om EF-standardtypegod-
kendelse.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 22
▼M2
DIAGRAM 1 A
KØRETØJER AF KATEGORI M1
(Se punkt 3.1.1.)
1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 23
▼M2
DIAGRAM 1 B
ANDRE KATEGORIER AF KØRETØJER END KATEGORI M1
(Se punkt 3.1.1.)
1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 24
▼M2
DIAGRAM 2
TRÆKKENDE KØRETØJER OG PÅHÆNGSVOGNE
(Se punkt 3.1.4.1.)
Note:Det bemærkes, at i området fra
TM
PM¼0 tilTM
PM¼0;1 ellerTR
PR¼0 tilTR
PR¼0;1 er det ikke påkrævet,
at der er proportionalitet mellem retardationstalletTM
PMellerTR
PRog trykket i styreledningen målt ved
koblingshovedet.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 25
▼M2
DIAGRAM 3
SÆTTEVOGNSTRAKTORER
(Se punkt 3.1.5.)
Noter:I området
TM
PM¼0 tilTM
PM¼0;1 er det ikke påkrævet, at der er proportionalitet mellem retardations-
talletTM
PMog trykket i styreledninger målt ved koblingshovedet.
For belastningstilstande mellem ubelæsset og belæsset køretøj anvendes de i diagrammet angivne
grænser ligefremproportionalt med belastningstilstanden, og sådan bremsekraftregulering skal ske
automatisk.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 26
▼M2
DIAGRAM 4 A
SÆTTEVOGNE
(Se punkt 4)
De i diagrammet angivne grænser for retardationstalletTR
PR ;som funktion af trykket i styreledningen,
bestemmes i det aktuelle tilfælde således forhen holdsvis belæsset og ubelæsset køretøj:
Korrektionsfaktorerne Kc— sættevogn belæsset og Kv— sættevogn ubelæsset bestemmes af diagram
4B .
Øvre og grænse for det skraverede område i diagrammet bestemmes herefter ved multiplikation med
de aktuelle korrektionsfaktorer Kcog Kv, henholdsvis for belæsset og ubelæsset køretøj.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 27
▼M2
DIAGRAM 4 B
(Se punkt 4)
1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 28
▼M2
Forklarende note vedrørende brugen af diagram 4 B
1. Diagram 4B er udledt af følgende formel:
K¼1;7/C00;7P R
PRmax/C20/C21
1;35/C00;96
ER1;0þhR/C01;2 ðÞP
PR/C18/C19 /C20/C21
/C01;0/C0PR
PRmax/C20/C21hR/C01;0
2;5/C20/C21
2. Beskrivelse af brugen af diagram 4 B ved hjælp af et praktisk eksempel.
2.1. De punkterede linier med pile, der er vist på diagram 4B, vedrører bestemmelsen af korrek-
tionsfaktorer Kcog Kvfor følgende køretøj:
Belæsset Ubelæsset
P 24 t 4,2 t
PR15 t 3 t
PRmax15 t 15 t
hR1,8 m 1,6 m
ER6,0 m 6,0 m
De i det følgende i parantes anførte tal henviser alene til det ovenfor nævnte køretøj, der
benyttes til at illustrere brugen af diagram 4B.
2.2. Udregning af forholdene:
(a)P
PR/C20/C21
belæsset (= 1,6)
(b)P
PR/C20/C21
ubelæsset (= 1,4)
(c)PR
PRmax/C20/C21
ubelæsset (= 0,2)
2.3. Bestemmelse af Kc= korrektionsfaktor — sættevogn belæsset:
(a) Begynd ved den aktuelle værdi for hR(hR= 1,8 m),
(b) Gå vandret mod højre i diagrammet til linjen for den aktuelle værdi for P/PR (P/
PR = 1,6).
(c) Gå lodret til linjen for den aktuelle værdi for ER(ER= 6,0 m).
(d) Gå vandret mod venstre i diagrammet til den lodrette Kc-skala og aflæs den aktuelle
værdi for Kc(Kc= 1,04).
2.4. Bestemmelse af Kv= korrektionsfaktor — sættevogn ubelæsset.
2.4.1. Bestemmelse af K2.
(a) Begynd ved den aktuelle værdi for hR(hR= 1,4m)
(b) Gå vandret mod venstre i diagrammet til linjen for den aktuelle værdi for PR/PRmaxi
kurveskaren nærmest ved den lodrette akse (PR/PRmax= 0,2)
(c) Gå lodret ned til den vandrette skala og aflæs den aktuelle værdi af K2(K2= 0,13).
2.4.2. Bestemmelse af K1.
(a) Begynd ved den aktuelle værdi for hR(hR= 1,4 m)
(b) Gå vandret mod højre i diagrammet til linjen for den aktuelle værdi for P/PR (P/
PR = 1,4).
(c) Gå lodret op til linjen for den aktuelle værdi for ER(ER= 6,0 m).
(d) Gå vandret mod venstre i diagrammet til linjen for den aktuelle værdi for PR/PRmaxi
kurveskaren fjernest fra den lodrette akse (PR/PRmax= 0,2)
(e) Gå lodret ned til den vandrette skala og aflæs den aktuelle værdi af K1(K1= 1,79).
2.4.3. Bestemmelse af Kv.
Kv= korrektionsfaktor — sættevogn ubelæsset bestemmes af følgende ligning:
Kv¼K1/C0K2Kv¼1;66 ðÞ :1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 29
▼B
BILAG III
METODE TIL MÅLING AF AKTIVERINGSTIDEN FOR KØRETØJER
MED TRYKLUFTSBREMSESYSTEM
1. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
1.1. Aktiveringstiden for bremseapparatet måles ved standset køretøj, og
trykket måles ved indgangen til den ugunstigst beliggende hjulcylinder.
1.2. Ved prøven skal hver hjulcylinders stempelvandring svare til, at
bremsen er justeret så tæt som muligt,
1.3. De tider, som konstateres med det formål at kontrollere overensstem-
melse med forskrifterne i dette bilag, afrundes til nærmeste tiendedel af
et sekund. Hvis det tal, der repræsenterer hundrededele er 5 eller
derover, afrundes aktiveringstiden til højere tiendedel.
2. MOTORKØRETØJER
2.1. Ved begyndelsen af hver prøve skal trykket i beholdererne være lig det
tryk, ved hvilket trykregulatoren på- ny tilslutter tryklufttilførslen. Ved
anlæg uden trykregulator (f. eks. med grænsetrykkompressor), skal
trykket i beholderne ved begyndelsen af hver prøve andrage 90% af det
af fabrikanten angivne og i punkt 1.2.2.1. i bilag IV definerede tryk, der
anvendes ved de i bilag III foreskrevne prøver.
2.2. Aktiveringstiden måles ved et antal bremsninger med fuldt betjenings-
tryk, hvor betjeningstiden (tf) varieres fra den kortest mulige og op til
0,4 sek. Målingsresultaterne afbildes i et diagram.
2.3. Afgørende ved prøven er den ved en betjeningstid på 0,2 sek. målte
aktiveringstid. Denne værdi kan om nødvendigt udledes af diagrammet
ved grafiskinterpolation.
2.4. Ved en betjeningstid på 0,2 sek. må den tid, der forløber fra det øjeblik,
aktiveringen af betjeningsorganet påbegyndes, og indtil trykket målt ved
hjulbremsecylinderen når 75% af den asymptotiske slutværdi, ikke over-
stige 0,6 sek. ►M3 ◄
2.5. For motorkøretøjer, der er forsynet med bremstilslutninger til påhæng-
skøretøj, skal aktiveringstiden foruden som foreskrevet i pkt. 1.1 målesfor enden af en 2,5 m lang bremsledning med 13 mm lysning, som
tilsluttes motorkøretøjets kobling for bremseledning. Under denne prøve
skal et volumen på 385 ± 5 cm
3, hvilket svarer til volumen for en slange
på 2,5 m længde og indvendig diameter på 13 mm under et trykpå 6,5
bar være tilsluttet fødeledningens kobling.
Trækkende enheder i sættevognstog skal være udstyret med fleksible
ledninger til etablering af forbindelsen til sættevogne. Koblingen
monteres derfor for enden af sådanne fleksible ledninger. Længde og
lysning for disse ledninger skal være anført under pkt. 14.6 i den
formular, der svarer til eksemplet i bilag IX.
2.6. Den tid, der forløber fra det øjeblik, aktiveringen af betjeningsorganet
påbegyndes, og indtil trykket - målt ved bremseledningens slangekob-
ling - når x% af den asymptotiske slutværdi, må ikke overstige de i
nedenstående tabel anførte værdier:
x (i %) t (i sek.)
10 0,2
75 0,41971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 30
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼B
3. PÅHÆNGSVOGNE (INKL. SÆTTEVOGNE)
3.1. Aktiveringstiden for et påhængskøretøj prøves uden trækkende motorkø-
retøj. Som erstatning for det trækkende køretøj må man disponere over
en simulator, på hvilken man tilslutter slangekoblingerne, der horer til
påhængskøretøjets fødeledning og bremseledning.
3.2. Trykket i fødeledningen skal andrage 6,5 bar. ►M3 ◄
3.3. Simulatoren skal opfylde følgende krav:
3.3.1. Den skal have en 30 l trykluftbeholder, der fyldes op med et tryk
på 6,5 bar før hver afprøvning, og den må ikke fyldes op igen
under afprøvningerne. Simulatoren skal ved betjeningsindretnin-
gens udgang have en blende på 4,0 til 4,3 mm. Ledningens
volumen målt fra blenden til bremseledningens kobling iberegnet
skal være på 385 ± 5 cm3, hvilket svarer til volumen for en slange
på 2,5 m længde og indvendig diameter på 13 mm under et tryk
på 6,5 bar. De i pkt. 3.3.3 omtalte tryk skal måles tæt efter
blenden.
3.3.2. Betjeningsindretningen skal være således beskaffen, at dens funk-
tion under drift ikke påvirkes af den, der foretager afprøvningen.
3.3.3. Simulatoren skal, f.eks. med valg af blende i henhold til pkt.
3.3.1 være således indstillet, at tiden til at hæve trykket, når en
beholder på 385 ± 5 cm3tilsluttes, fra 0,65 bar til 4,9 bar (hvilket
er 10 og 75 % af det nominelle trykpå 6,5 bar) er 0,2 ± 0,01 sek .
Ved tilslutning af en beholder på 1 155 ± 15 cm3i stedet for den
ovenfor nævnte, uden fornyet justering skal tiden for trykstig-
ningen fra 0,65 bar til 4,9 bar være 0,38 ± 0,02 sek. Mellem
disse to værdier skal trykket tilnærmelsesvis stige lineært med
tiden. Disse beholdere skal være tilsluttet koblingen uden brug
af fleksible ledninger og må ikke have en lysning på under
10 mm.
3.3.4. Diagrammet i tillægget til dette bilag indeholder et eksempel på
korrekt udførelse og brug af simulatoren.
3.4. Den tid, der forløber fra det øjeblik, hvor det af simulatoren i bremse-
ledningen fremkaldte tryk når 0,65 bar, og til det øjeblik hvor trykket
målt ved påhængskøretøjets bremsecylinder når 75 % af sin asympto-
tiske værdi, må ikke overstige 0,4 sek.
4. PRØVETILSLUTNINGER
4.1. På hver af de uafhængige kredse i bremseapparatet monteres en tilslut-
ning så tæt som muligt ved den, hvad aktiveringstiden angår, ugunstigst
beliggende bremsecylinder.
4.2. Prøvetilslutningerne skal være i overensstemmelse med ISO-standard
3583/1975.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 31
▼M3
▼M3
TILLÆG
til pkt. 3 i bilag III
EKSEMPEL PÅ SIMULATOR
1. Simulatorindstilling
2. Afprøvning af påhængskøretøjet
A = Påfyldningsindretning med spærreventil
C1 = Trykstyret kontakt på simulatoren, indstillet til 0,65 bar og til 4,9 barC2 = Trykstyret kontakt på påhængskøretøjets bremsecylinder, indstillet til 75 % af det asymp-
totiske tryk i bremsecylinderen CF
CF = BremsecylinderL = Ledning fra blenden O frem til og med dets kobling TC med et volumen på 385 ± 5 cm
3
ved et trykpå 6,5 bar
M = TrykmålerO = Blende med diameter mellem 4,0 mm og 4,3 mmPP = Prøvetilslutning
R1 = 30 l trykluftbeholder med aftapningsventil1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 32
▼M3
R2 = Kalibreringsbeholder på 385 ± 5 cm3, iberegnet dets kobling TC
R3 = Kalibreringsbeholder på 1 155 ± 15 cm3iberegnet dets kobling TC
RA = SpærreventilTA = Fødeledningens kobling
TC = Bremseledningens kobling
V = BetjeningsindretningenVRU = Påhængskøretøjets bremseventil1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 33
▼B
BILAG IV
BEHOLDERSTØRRELSE OG KOMPRESSORKAPACITET FOR TRYK-
LUFTSYSTEMER
1. BEHOLDERSTØRRELSE
1.1.Almindelige forskrifter
1.1.1. Køretøjer med trykluftbremseapparat skal være forsynet med
trykluftbeholdere, hvis størrelse opfylder kravene i punkterne 1.2
og 1.3.
1.1.2. Hvis et bremseapparat er sådan indrettet, at der ved fuldstændigt
bortfald af trykluftenergien fortsat kan bremses med en virkning,
der svarer mindst til den for hjælpebremsen foreskrevne, er der
ingen forskrifter om trykluftbeholdernes størrelse.
1.1.3. Ved afprøvning i henhold til punkterne 1.2 og 1.3 skal bremserne
være justerede så tæt som muligt.
1.2.Motorkøretøjer
1.2.1. Et motorkøretøjs trykluftbeholder skal være af en sådan beskaf-
fenhed, at der efter otte gange fuld aktivering og slækning af
driftsbremsens betjeningsorgan, i luftbeholderen stadig er et tryk,
der ikke er lavere end det tryk, som er påkrævet for at opnå den
for hjælpebremsen foreskrevne bremsevirkning.
1.2.2. Ved afprøvningen skal følgende betingelser være overholdt:
1.2.2.1. Trykket i beholderne ved begyndelsen af prøverne skal
svare til den af fabrikanten opgivne værdi. Ved dette
tryk skal den for driftsbremsen foreskrevne virkning
kunne opnås.
1.2.2.2. Beholderen eller beholderne må ikke fødes med trykluft,
og beholdere beregnet til andre formål end bremsning
skal være frakoblede.
1.2.2.3. Hvad angår motorkøretøjer, der er godkendt til at trække
påhængs- eller sættevogn, skal fødeledningen lukkes, og
der forbindes en særlig beholder med et indhold på 0,5
liter til bremseledningen. Før hver enkelt bremsning skal
overtrykket i denne beholder bringes ned på nul. Efter
afslutning af den i punkt 1.2.1. foreskrevne prøve må
trykket til bremseledningen ikke ligge under det halve
af den værdi, der blev målt efter første bremsning.
1.3.Påhængskøretøjer (inkl. sættevogne)
1.3.1. Et påhængskøretøjs trykluftbeholdere skal være af en sådan
beskaffenhed, at trykket til aktivering af hjulcylindrene efter 8
fuldbremsninger med det trækkende motorkøretøjs driftsbremse
ikke ligger under det halve af den værdi, der blev målt efter
første bremsning.
1.3.2. Ved afprøvningen skal følgende betingelser være overholdt:
1.3.2.1. Beholdertrykket skal ved prøvens begyndelse være lig
den af fabrikanten opgivne maksimalværdi.
1.3.2.2. Fødeledningen skal være lukket, og trykluftbeholdere
beregnet til andre formål end bremsning skal være
frakoblede.
1.3.2.3. Under prøven må der ikke i nævneværdig grad tilføres
beholderen trykluft.
1.3.2.4. Ved hver bremsning skal trykket i bremseledningen svare
til den af fabrikanten opgivne maksimalværdi.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 34
▼M3
▼B
▼B
2. KOMPRESSORKAPACITET
2.1.Almindelige bestemmelser
Kompressoren skal opfylde de nedenfor anførte betingelser:
2.2.Definitioner
2.2.1. Ved trykket p1førstås det tryk, der andrager 65% af det i punkt
2.2.2. nævnte trykp2.
2.2.2. Ved trykket p2førstås det i punkt 1.2.2.1 nævnte af fabrikanten
opgivne overtryk.
2.2.3. Ved T1forstås den tid, der medgår til overtrykkets stigning fra
værdien 0 til værdien p1. Ved T2forstås den tid, der medgar til
trykstigningen fra værdien 0 til værdien p2.
2.3.Målebetingelser
2.3.1. Kompressorens omdrejningstal skal i alle tilfælde svare til motor-
omdrejningstallet ved maksimalydelse henholdvis til det af
regulatoren bestemte største motoromdrejningstal.
2.3.2. Ved den prøve, der tjener til bestemmelse af tiden T1og T2, skal
trykluftbeholdere, der er beregnet til andet formål end bremsning,
være frakoblede.
2.3.3. Ved motorkøretøjer, der er indrettet til at trække påhængskøretøj,
repræsenteres dette af en særlig trykbeholder, hvis overtryk p (i
bar) svarer til trykket i motorkøretøjets fødeledning, og hvis
volumen V (i liter) er givet ved formlen pxV = 20R, hvor R er
påhængskøretøjets samlede tilladte akseltryk (i ton).
2.4.Bedømmelse af resultaterne
2.4.1. Målt ved den ugunstigst beliggende beholder må tiden T1ikke
overstige følgende værdier:
— 3 minutter for motorkøretøjer, der ikke er indrettet til at
trække påhængskøretøj,
— 6 minutter for motorkøretøjer, der er indrettet til at trække
påhængskøretøj,
2.4.2. Målt ved den ugunstigst beliggende beholder må tiden T2ikke
overstige følgende værdier:
— 6 minutter for motorkøretøjer, der ikke er indrettet til at
trække påhængskøretøj,
— 9 minutter for motorkøretøjer, der er indrettet til at trække
påhængskøretøj.
2.5.Tillægsprøve
2.5.1. Med motorkøretøjer, hvis trykluftbeholder(e) til andet formål end
bremsning har et samlet volumen på over 20% af bremsebehol-
dernes samlede volumen, skal der foretages en tillægsprøve,
under hvilken funktionen af fødeventilerne til de førstnævnte
beholdere ikke påvirkes. Det kontrolleres, at tiden T3for trykstig-
ningen fra værdien 0 til værdien p2er mindre end:
— 8 minutter for motorkøretøjer, der ikke er indrettet til at
trække påhængskøretøj,
— 11 minutter for motorkøretøjer, der er indrettet til at trække
påhængskøretøj.
3. PRØVETILSLUTNINGER
3.1. En prøvetilslutning monteres tæt ved den ugunstigst beliggende trykluft-
beholder, jf. dette bilags pkt. 2.4.
3.2. Prøvetilslutningerne skal være i overensstemmelse med ISO-standard
3583/1975.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 35
▼M3
▼B
BILAG V
FJEDERBREMSER
1. DEFINITION
Ved »fjederbremser« forstås anordninger, ved hvilke den til bremsningen
nødvendige energi leveres af en eller flere fjedre, der fungerer som energibe-
holdninger.
2. ALMINDELIGE BESTEMMELSER
2.1. Fjederbremser må ikke anvendes til driftsbremseformål.
2.2. Inden for det trykinterval, der kan optræde i fødeledningen til fjeder-
kompressionsrummet, må mindre svingninger i trykket ikke fremkaldestore ændringer af bremsekraften.
2.3. Fødeledningen til fjederkompressionsrummet skal have en energireserve,
hvortil der ikke må være sluttet nogen anden indretning eller anordning.
Denne bestemmelse gælder ikke, hvis fjedrene i fjederbremserne kan
holdes sammentrykt af mindst to af hinanden uafhængige anordninger.
►
M3Dette punkt gælder ikke for påhængskøretøjer. ◄
2.4. For motorkøretøjer skal fjederbremsesystemet være således indrettet, at
bremserne kan tilspændes og slækkes mindst tre gange, når trykket i
fjedrenes kompressionsrum ved prøvens begyndelse er oppe på den
korrekte maksimalværdi. For påhængskøretøjer skal det være muligt at
slække bremserne på det frakoblede påhængskøretøj mindst tre gange,
når trykket i fødeledningen før påhængskøretøjets frakobling er 6,5 bar.
Disse krav skal være opfyldt ved tætjusterede bremser. Herudover skal
tilspænding og slækning af parkeringsbremser i henhold til bilag I, pkt.
2.2.2.10, være mulig, når påhængskøretøjet er tilkoblet det trækkende
køretøj.
2.5. Det tryk i fjederkompressionsrummet, ved hvilket der ved tætjusterede
bremser begynder en bremseaktivering ved fjedrene, må ikke være
højere end 80% af det minimumstryk(pm), der er til rådighed for
normal aktivering. ►M3For påhængskøretøjer er dette tryk (pm) det
tryk, som indstiller sig efter fire fulde aktiveringer af driftsbremseappa-
ratet i henhold til pkt. 1.3 i bilag IV. Det oprindelige tryk fastsættes til
6,5 bar. ◄
2.6.►C1I forbindelse med fjederbremsesystemer skal forefindes en optisk
eller akustisk advarselsanordning, der træder i funktion, når trykket i
fjedrenes kompressionsrum synker ned til eller under den værdi, ved
hvilken begyndende bremseaktivering optræder. Advarselsanordningen
kan, såfremt de fornødne betingelser derfor er til stede, være den samme
som den i tillæg l, stk. 2.2.1.13. foreskrevne. ◄►M3Denne bestem-
melse gælder ikke for påhængskøretøjer. ◄
2.7. Når et motorkøretøj, der er indrettet til at trække påhængskøretøj med
kontinuert eller semikontinuert bremse, er udstyret med fjederbremser,
skal automatisk aktivering af fjederbremserne medføre aktivering af
bremserne på panængskøretøjet.
3. SLÆKKEANORDNING
3.1. Et fjederbremseapparat skal være konstrueret således, at bremserne ved
funktionsfejl i apparatet kan slækkes uden brug af det normale betje-
ningsorgan. Dette krav kan opfyldes ved hjælp af en mekanisk eller
pneumatiskhjælpeanordning.
3.2. Hvis betjeningen af den i punkt 3.1 nævnte hjælpeanordning kræver
værktøj eller nøgle, skal disse medføres i køretøjet.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 36
▼M3
▼B
▼B
BILAG VI
PARKERINGSBREMSEAPPARAT MED MEKANISK FASTLÅSNING
AF BREMSECYLINDRENE
1. DEFINITION
Ved »parkeringsbremse med mekanisk fastlåsning af bremsecylindrene«
forstås en anordning, som sikrer parkeringsbremsning ved, at bremsecylinde-
rens stempelstang fastklemmes mekanisk.
Den mekaniske låsning sker ved, at trykluften lukkes ud af låsekammeret;
låsemekanismen løsnes, når der på ny skabes tryk i låsekammeret.
2. SÆRLIGE FORSKRIFTER
2.1. Der skal forefindes en (optisk eller akustisk) advarselsanordning, som
træder i funktion, når trykket i låsekammeret nærmer sig den værdi,
hvor fastlåsning indtræder. ►M3Denne bestemmelse gælder ikke for
påhængskøretøjer. Ved sådanne køretøjer må det tryk, hvor mekanisk
fastlåsning indtræder, ikke overstige 4 bar. Det skal være muligt at
opfylde de forskriftsmæssige -krav til parkeringsbremsen efter et enkelt
svigt i påhængskøretøjets driftsbremsesystem. Herudover skal det være
muligt at tilspænde og slække bremserne mindst tre gange, efter at
påhængskøretøjet er koblet fra, når trykket i fødeledningen før frakob-
lingen er 6,5 bar. Dette krav skal være opfyldt ved tæt justerede
bremser. Det skal endvidere være muligt at tilspænde og slække parke-
ringsbremsen, således som foreskrevet i pkt. 2.2.2.10 i bilag I, når
påhængskøretøjet er tilkoblet det trækkende køretøj. ◄
2.2. Aktivering af stemplet i bremsecylindre med anordning for mekanisk
fastlåsning skal kunne ske fra to separate energikilder.
2.3. En fastlåst bremsecylinder må kun kunne løsnes, når der er sikkerhed
for, at ny bremsning kan ske umiddelbart efter.
2.4. Med henblikpå muligheden for svigten af energitilførslen til låsek am-
meret, skal der forefindes en supplerende slækkeanordning, som kan
være mekanisk eller fungere ved hjælp af trykluft eller lign.; den
nødvendige luft kan tages fra et oppumpet hjul.
2.5. Betjeningsanordningen skal være således indrettet, at der sker følgende i
den givne rækkefølge, når den aktiveres: bremserne træder i funktion for
at opnå den foreskrevne effektivitet ved parkeringsbremsning, bremserne
fastlåses i den givne stilling, og den kraft, hvormed bremserne er blevet
påvirket, fjernes.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 37
▼M3
▼B
BILAG VII
TILFÆLDE, HVOR TYPE I- OG/ELLER TYPE II (RESP. II a)-
PRØVERNE IKKE ER NØDVENDIGE FOR KØRETØJER, FOR
HVILKE DER SØGES GODKENDELSE
1. Type I- og/eller type II (resp. II a)-prøverne er i følgende tre tilfælde ikke
nødvendige for køretøjer, for hvilke der søges godkendelse:
1.1. Når det pågældende køretøj er et motorkøretøj, en påhængsvogn eller en
sættevogn, der, set ud fra et bremsesynspunkt, hvad angår dækmonte-
ring, den for hver aksel omsatte bremseenergi samt dæk- og
bremsearrangement er identiskmed et k øretøj, der:
1.1.1. med tilfredsstillende resultat har været underkastet en type I- og/
eller type II (resp. II a)-prøve;
1.1.2. med hensyn til den omsatte bremseenergi er godkendt for aksel-
tryk, der er lig med eller større end det pågældende køretøjs.
1.2. Når det pågældende køretøj er et motorkøretøj, en påhængsvogn eller en
sættevogn, hvis aksler, set ud fra et bremsesynspunkt, hvad angår
dækmontering, den for hver aksel omsatte bremseenergi samt dæk- og
bremsearrangement er identiske med aksler, der enkeltvis og med
tilfredsstillende resultat har været underkastet type I- og/eller type II-
prøverne ved akseltryk, der er lig med eller større end det pågældende
køretøjs akseltryk. Herved foradsættes tillige, at den for hver aksel
omsatte bremseenergi ikke er større end den bremseenergi, der blev
omsat under den enkeltvise afprøvning af den tilsvarende aksel.
1.3. Når det pågældende køretøj er udstyret med en retarder, der ikke er en
motorbremse, og som er identiskmed en under nedenstående betingelser
allerede afprøvet retarder:
1.3.1. Retarderen alene har på en strækning med mindst 6% fald (type
II-prøve), resp. med mindst 7% fald (type II a-prøve) kunnet
stabilisere farten for et køretøj, hvis ►M3maksimalmasse ◄
under prøven mindst var lig med det køretøjs
►M3maksimalmasse ◄, der ønskes godkendt.
1.3.2. Hvad angår forannævnte prøve skal det kontrolleres, at omdrej-
ningstallet for retarderens roterende dele, når det pågældende
køretøjs hastighed er 30 km/t, svarer til et retardationsmoment,
der mindst modsvarer det moment, der er fundet ved prøven efter
punkt 1.3.1.
2. Med det i punkterne 1.1, 1.2 og 1.3 benyttede udtryk »identisk« menes, at de
i disse punkter nævnte køretøjsdele med hensyn til deres geometriske og
mekaniske kendetegn og de anvendte materialers kendetegn er indbyrdes
overensstemmende.
3. Ved anvendelsen af foranstående bestemmelser udfyldes formularen for
meddelelsen om godkendelse af bremseapparatet (bilag IX) som følger:
3.1. Ved køretøjer hørende under punkt 1.1 anføres godkendelsesnummeret
for det køretøj, med hvilket den pågældende type I- og/eller type II
(resp. II a)-prøve er foretaget, i rubrik14.7.1.
3.2. Ved køretøjer hørende under punkt 1.2 udfyldes tabellen i rubrik 14.7.2.3.3. Ved køretøjer hørende under punkt 1.3 udfyldes tabellen i rubrik 14.7.3.
4. Den, der ansøger om godkendelse i en medlemsstat og i forbindelse hermed
henviser til en i en anden medlemsstat udstedt godkendelse, skal fremlægge
dokumentationen vedrørende sidstnævnte godkendelse.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 38
▼B
BILAG VIII
PRØVEFORSKRIFTER FOR KØRETØJER MED PÅLØBSBREMSE
1. ALMINDELIGE BESTEMMELSER
1.1. Påløbsbremseapparater til påhængsvogne sammensættes af påløbsin-
dretningen, transmissionen og hjulbremserne, i det følgende benævnt
bremserne.
1.2. Til påløbsindretningen henregnes alle de med trækanordningen leve-
rede dele.
1.3. Transmissionen omfatter alle dele placeret mellem påløbsindretningens
tilslutning og bremsernes tilslutning.
1.4. Som bremse betegnes de dele, i hvilke de kræfter, der virker mod køre-
tøjets bevægelse, udvikles. Som bremsens tilslutning regnes enten
armen, som bevæger bremsenøglen eller de tilsvarende konstruktions-
elementer (påløbsbremseapparat med mekanisk transmission), eller
hjulcylinderen (påløbsbremseapparat med hydraulisktransmission).
1.5. Som påløbsbremseapparat i dette direktivs forstand anses ikke sådanne
systemer, hvor der fra en oplagret energibeholdning (elektrisk, pneuma-
tisk eller hydraulisk) i det trækkende køretøj kan overføres energi til
bremsning af påhængsvognen, og hvor påløbskraften kun tjener til at
regulere (styre) denne energitilførsel.
1.6. Som en aksel anses i dette bilags forstand også to aksler, hvis hjul-
midter ligger mindre end en meter fra hinanden (tandem-aksel).
1.7.Undersøgelser
1.7.1. Undersøgelse af bremsens væsentlige egenskaber.
1.7.2. Undersøgelse af påløbsindretningens væsentlige egenskaber og
kontrol af dens overensstemmelse med dette direktivs bestem-
melser.
1.7.3. Kontrol på køretøjet:
— af påløbsindretningens samvirken med bremserne og
— af transmissionen.
2. TEGN OG DEFINITIONER
2.1.Anvendte måleenheder
2.1.1.►M3Masse◄og
kræfter : ►M3Newton (N) ◄
2.1.2. Kraftpar og momenter : ►M3Newtonmeter (Nm) ◄
2.1.3. Overflader : cm2
2.1.4. Tryk: ►M3Bar (bar) ◄
2.1.5. Længde : måleenheden er angivet i det
enkelte tilfælde
2.2.Symboler der gælder for alle konstruktioner
(jfr. illustration i tillæg 1, side 62).2.2.1. G
A: den tekniske tilladte ►M3maksimalmasse ◄for
påhængskøretøjet ifølge fabrikantens oplysning;
2.2.2. G1
A: den » ►M3maksimalmasse ◄«, som kan afbremses
af påløbsindretningen ifølge fabrikantens oplysning;
2.2.3. GB: den » ►M3maksimalmasse ◄«, som alle påhæng-
skøretøjets bremser i fællesskab kan afbremse
GB¼n:GBo
2.2.4. GBo: den del af pågængskøretøjets » ►M3maksimal-
masse◄«, som kan afbremses af en bremse ifølge
fabrikantens oplysning;
2.2.5. B*: nødvendig bremsekraft;1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 39
▼B
2.2.6. B: nødvendig bremsekraft under hensyntagen til rulle-
modstanden;
2.2.7. D*: tilladelig stangkraft;2.2.8. D: stangkraft;2.2.9. P
1: kraft ved enden af påløbsindretningen;
2.2.10. K: påløbsindretningens komplementærkraft;
denne kraft svarer normalt til værdien af kraften D i
det ved extrapolation fundne skæringspunkt med
abscisseaksen af karakteristikken P1som funtion af D
(jfr. diagram i tillæg 1, side 63); værdien måles ved
halv påløbsvej;
2.2.11. KA: påløbsindretningens reaktionstærskel; denne er den
maksimale kortvarige trykkraft virkende på koblings-
hovedet, som ingen virkning fremkalder ved
påløbsindretningens tilslutning;
normalt bestemmes kraften KAsom den værdi, der
med frakoblet transmission måles ved begyndelsen af
koblingshovedets indtrykning med en hastighed på 10
til 15 mm/s;
2.2.12. D1: største trykkraft på koblingshovedet ved indtrykningen
af dette med hastigheden s mm/s ± 10%, målt med
frakoblet transmission;
2.2.13. D2: største trakkraft ved koblingshovedets udtrækning med
hastigheden s mm/s ± 10% fra fuldstændig indtrykket
stilling, målt med frakoblet transmission;
2.2.14. ηHo: påløbsindretningens virkningsgrad;
2.2.15. ηH1: transmissionens virkningsgrad;
2.2.16. ηH: påløbsindretningens og transmissionens samlede virk-
ningsgrad
ηH¼ηHo:ηH1
2.2.17. s: påløbsvej i millimeter;
2.2.18. s ′: effektiv påløbsvej i millimeter, bestemt i henhold til
punkt 9.4.1;
2.2.19. s ″: frigang i hovedcylinderen målt i millimeter ved
trækanordningen (koblinsghovedet);
2.2.20. s0: tabsvej; den vej som koblingshovedet forskyder sig,
når transmissionen gøres immobil, og trækanordningen
svinges fra 300 mm over til 300 mm under vandret;
2.2.21. 2SB: en bremses samlede bakkemidtevandring målt i milli-
meter) langs den med tilspændingsanordningen
parallelle tromlediameter uden justering af bremserne;
2.2.22. 2SB*: mindste samlede bakkemidtevandring (i millimeter)
2SB/C3¼2;4þ4
1000:2r
hvor 2 r er bremsetromlens diameter i millimeter (jfr.
illistration i tillæg 1, side 64);
2.2.23. M: bremsemoment;
2.2.24. R: belastet dækradius i meter målt på køretøjet, der
afprøves, og afrundet til nærmeste hele cemtimeter;
2.2.25. n: antal bremser.
2.3.Symboler for påløbsbremseapparater med mekanisk transmission
(jfr. illustration i tillæg 1, side 65)2.3.1. i
Ho: Udveksling mellem påløbsvejen på trækanordningen
og armvandringen for enden af påløbsindretningen;
2.3.2. iH1: udveksling mellem armvandringen for enden af påløb-
sindretningen og bremsearmens vandring (transmissio-
nens vejudveksling);1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 40
▼B
2.3.3. iH: påløbsindretningens vejudveksling fra koblingshoved
til bremsearm
iH¼iHo:iH1
2.3.4. ig: vejudveksling fra bremsearmen til midten af en brem-
sebakke (jfr. tillæg 1, side 64);
2.3.5. P: kraft på bremsearmen;
2.3.6. Po: bremsens tilbageføringskraft; i diagrammet M = f(P)
findes kraften som P ′s værdi i den forlængede karakte-
ristiks skæringspunkt med abscisseaksen (jfr. tillæg 1,
side 66);
2.3.7. ρ:bremsens karakteristik bestemt ved følgende formel:
M¼ρP/C0Po ðÞ :
2.4.Symboler for påløbsbremseapparater med hydraulisk transmission
(jfr. illustration i tillæg 1, side 67)2.4.1. i
h: Udvekslingsforhold mellem påløbsvejen på koblings-
hovedet og hovedcylinderens stempelvandring;
2.4.2. ig′: udvekslingsforhold mellem vandringen ved hjulcylin-
drenes angrebspunkt og en bremsebakkes
midtevandring;
2.4.3. FRZ: en hjulcylinders stempelareal;
2.4.4. FHZ: hovedcylinderens stempelareal;
2.4.5. p: væsketrykket i hjulcylinderen;
2.4.6. po: tilbageføringstrykket i hjulcylinderen:
Findes i diagrammet M = f(p), som trykket p ′s værdi i
den forlængede karakteristiks skæringspunkt med
abscisseaksen (jfr. illustration i tillæg 1, side 66);
2.4.7. ρ:bremsens karakteristik bestemt ved følgende formel:
M¼ρp/C0po ðÞ :
3. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
3.1. Overførslen af kraften fra koblinsghovedet til påhængskøretøjsbrem-
serne skal ske enten ved hjælp af stangforbindelser eller ved hjælp af
et eller flere transmissionsmedier. Ved mekaniske transmissioner kan
en del af transmissionen bestå af et kabeltræk (bowdentræk). Denne
del skal være så kort som mulig.
3.2. Alle bolte i ledforbindelserne skal være tilstrækkeligt sikrede. Desuden
skal ledforbindelserne være udført selvsmørende eller være let tilgæn-
gelige for smøring.
3.3. Påløbsbremseapparater med hydraulisktransmission sk al være således
indrettet, at der ikke selv ved fuldt udnyttet påløbsvej, kan ske beskadi-
gelse i tilfælde af, at der optræder unormalt store kræfter i transmission
eller bremser. Hertil anvendte anordninger (bremsekraftbegrænsere) må
dog ikke formindske bremsekræfterne mere, end at den foreskrevne
bremsevirkning opretholdes.
3.3.1. For påløbsbremseapparater med mekanisk transmission og brem-
sekraftbegrænser finder punkt 3.3. tilsvarende anvendelse.
3.3.2. Påløbsbremseapparater med mekanisk transmission, som ikke
har bremsekraftbegrænser, skal være således indrettet, at ingen
del af transmissionen kan sætte sig i klemme eller blive udsat
for varig deformation eller brud, når den maksimale påløbsvej
udnyttes. Afprøvning i henhold til denne forskrift sker med
transmissionen skilt fra bremsens tilslutning.
4. FORSKRIFTER FOR PÅLØBSINDRETNINGEN
4.1. Påløbsindretningens glidende dele skal være så lange, at påløbsvejen
også ved tilkoblet påhængskørets kan udnyttes fuldt ud.
4.2. De mod hinanden glidende dele skal være beskyttet ved hjælp af en
harmonikabælg eller lignende indretning. Delene skal smøres eller
være bygget af selvsmørende materialer. Glidefladerne skal bestå af
materialer, som ikke danner elektrokemiske elementer og skal meka-
nisk set være således indbyrdes afstemt, at der ikke kan optræde
klemning eller rivning.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 41
▼B
4.3. Bremsekraftbegrænsere (jfr. punkt 3.3.) må først træde i funktion, når
stangkraften har nået værdien O, 12 G ′Afor enakslede, henholdsvis
værdien 0,08 G ′Afor flerakslede påhængskøretøjer. De skal forhindre,
at der overføres en større bremsekraft til hjulene end svarende til en
stangkraft på 0,18 GBfor enakslede, henholdsvis en stangkraft på
0,12 GBfor flerakslede påhængskøretøjer.
4.4. Påløbsindretningens reaktionstærskel (KA) skal andrage mindst 0,02 G ′Aog må højst andrage 0,04 G ′A.
4.5. Den største trykkraft D1i stangen må ikke overstige 0,09 G ′Afor enak-
slede og 0,06 G ′Afor flerakslede påhængskøretøjer.
4.6. Den største trækkraft D2skal ligge mellem 0,1 G ′Aog 0,5 G ′A.
5. UNDERSØGELSER OG MÅLINGER: SOM SKAL FORETAGES PÅ
PÅLØBSINDRETNINGEN
5.1. Påløbsindretninger, der stilles til rådighed for en autoriseret prøvean-
stalt med henblik på godkendelse, skal undersøges for
overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3 og 4.
5.2. For alle konstruktionsarter måles:
5.2.1. Påløbsvejen s og den effektive påløbsvejs ′.
5.2.2. Komplementærkraften K.5.2.3. Reaktionstærsklen K
A.
5.2.4. Trykkraften D1.
5.2.5. Trækkraften D2.
5.3. For påløbsbremseapparater med mekanisk transmission bestemmes:
5.3.1. Vejudvekslingen i Hoved den halve påløbsvej.
5.3.2. Kraften P ′for enden af påløbsindretningen som funktion af
stangkraften D.
Ud fra måleresultaternes diagram får man komplementærkraften
K og virkningsgraden
ηHo¼1
iHo/C1P0
D/C0K
(se diagram i tillæg 1, side 63)
5.4. For påløbsbremseapparater med hydraulisktransmission bestemmes:
5.4.1. Vejudvekslingen ihved den halve påløbsvej.
5.4.2. Trykket p ved hovedcylinderens tilslutning som funktion af
stangkraften D og det af fabrikanten oplyste stempelareal FHZfor hovedcylinderen. Ud fra måleresultaternes diagram får mankomplementærkraften K og virkningsgraden
η
Ho¼1
ih/C1p/C1FHZ
D/C0K
(se diagram i tillæg 1, side 63)
5.4.3. Frigangen s ″i hovedcylinderen i overensstemmelse med punkt
2.2.19.
5.5. For påløbsbremseapparater med anordninger som omhandlet i punkt
3.3. (bremsekraftbegrænsere) kontrolleres, om de i punkt 4.3. nævnte
grænser er overholdt.
5.6. For påløbsbremseapparater til flerakslede påhængskøretøjer måles tabs-
vejen soi henhold til punkt 9.4.1.
6. FORSKRIFTER VEDRØRENDE BREMSERNE
6.1. Fabrikanten skal til rådighed for prøvestationen foruden selve brem-
serne levere tegninger med angivelse af type, dimensioner og de
væsentlige deles materiale og med oplysning om bremsebelægnin-
gernes fabrikat og type. Tegningerne skal indeholde oplysning om
hjulcylindrenes stempelareal FRZ(hydrauliske bremser). Desuden skal
fabrikanten angive det af ham tilladte bremsemoment Mmaxog
►M3massen ◄GBo, jfr. punkt 2.2.4.
6.2. Det af fabrikanten angivne bremsemoment Mmaxskal mindst svare til
det dobbelte af den kraft P henholdsvis det dobbelte af det tryk p,
som er nødvendigt for at give en bremsekraft på 0,45 GBo.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 42
▼B
6.3. Anordninger af den i punkt 3.3. nævnte art må først træde i funktion,
når kraften P henholdsvis trykket p har nået den værdi, der svarer til en
bremsekraft på 0,6 GBo. De skal forhindre, at det dobbelte af kraften P
henholdsvis det dobbelte af trykket p som anført i punkt 6.2. over-
skrides.
7. UNDERSØGELSER OG MÅLINGER, SOM SKAL FORETAGES PÅ
BREMSERNE
7.1. Bremser med tilhørende dele, der stilles til rådighed for en prøvesta-
tion, skal undersøges for overensstemmelse med forskrifterne i afsnit 6.
7.2. Der skal bestemmes følgende:
7.2.1. bakkemidtevandring 2s*B.
7.2.2. bakkemidtevandring 2sB(som skal være større end 2sB*).
7.2.3. bremsemomentet M som funktion af kraften P på bremsearmen
(mekaniske transmissioner) henholdsvis som funktion af trykket
p i hjulcylinderen (hydrausliske transmissioner).
Bremsetromlernes omløbshastighed skal svare til en begyndel-
seshastighed på 50 km/t for køretøjet. Ud fra måleresultaternes
diagram findes:
7.2.3.1. for mekanisk betjente bremser:
Tilbageføringskraften Poog karakteristikken ρ(jfr.
diagram i tillæg 1, side 66).
7.2.3.2. for hydrausiskbetjente bremser:
Tilbageføringstrykket poog karakteristikken ρ(jfr.
diagram i tillæg 1, side 66).
8. PRØVERAPPORTER
Ved ansøgninger om godkendelse af påhængskøretøjer med påløbsbremse-
apparat vedlægges prøverapporterne vedrørende påløbsindretningen og
bremserne og prøverapporterne vedrørende samvirkningen mellem påløbsin-
dretningen, transmissionen og bremserne på påhængskøretøjet. Rapporterneskal mindst indeholde de i tillæggene 2, 3 og 4 til dette bilag anførte oplys-
ninger.
9. PÅLØBSINDRETNINGENS SAMVIRKNING MED KØRETØJSBREM-
SERNE
9.1. På grundlag af de i tillæg 2 og 3 indeholdte data vedrørende påløbsin-
dretning og bremser samt de i tillæg 4, afsnit 4, indeholdte data
vedrørende påhængskøretøjet kontrolleres, at påløbsbremseapparatet
opfylder de foreskrevne betingelser.
9.2.Generelle prøver gældende alle konstruktionsarter
9.2.1. For så vidt visse dele af transmissionen hverken er kontrolleret i
forbindelse med afprøvningen af påløbsindretningen eller brem-
serne, skal disse dele afgrøves på køretøjet. Prøvens resultater
anføres i tillæg 4 (f.eks. i
H1ogηH1).
9.2.2.►M3Masse◄
9.2.2.1. Påhængskøretøjets ►M3maksimalmasse ◄GAmå
ikke overstige den ►M3maksimalmasse ◄G′A, som
påløbsindretningen er godkendt til.
9.2.2.2. Påhængskøretøjets ►M3maksimalmasse ◄GAmå
ikke overstige den ►M3maksimalmasse ◄GB, som
kan afbremses af alle påhængskøretøjets bremser i
fællesskab.
9.2.3.Kræfter
9.2.3.1. Reaktionstærsklen KAmå ikke være mindre end 0,02 GAog ikke større end 0,04 GA.
9.2.3.2. Den største trykkraft D1må ikke være større end 0,09 GAfor enakslede påhængskøretøjer og ikke større end
0,06 GAfor flerakslede påhængskøretøjer.
9.2.3.3. Den største trækkraft D2skal ligge mellem 0,1 GAog
0,5 GA.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 43
▼B
9.2.4.Anordning af den i punkt 3.3. nævnte art
(bremsekraftbegrænser)9.2.4.1. Det skal undersøges, om enten påløbsindretningen eller
bremserne er udstyret med en sådan anordning.
9.2.4.2. Indgår denne anordning i påløbsindretningen, må den
mindsteværdi af G
B, der i henhold til punkt 4.3. er
angivet for påløbsindretningen, ikke være mindre end
den►M3maksimalmasse ◄GB, som er tilladt for de
bremser, der er monteret på det til afprøvning fremstil-
lede påhængskøretøj.
9.3.Kontrol med hensyn til tilstrækkelig bremsevirkning
9.3.1. Summen af de bremsende kræfter ved omkredsen af påhængskø-
retøjets hjul skal mindst andrage
B* = 0,45 GA, heri indbefattet en rullemodstand på 0,01 GA.
Hertil svarer en bremsekraft
B = 0,44 GA, og den tilladte slangkraft andrager højst:
D* = 0,06 GAfor flerakslede påhængskøretøjer,
D* = 0,09 GAfor enakslede påhængskøretøjer.
For at undersøge, om disse betingelser er overholdt, opstilles
følgende muligheder:
9.3.1.1. For påløbsbremseapparater med mekanisk transmission
B/C1R
ρþnPo/C20/C211
D/C3/C0K ðÞ /C1 ηH/C20iH
9.3.1.2. For påløbsbremseapparater med hydraulisktransmission
B/C1R
n/C1ρ0þpo/C20/C211
D/C3/C0K ðÞ /C1 ηH/C20ih
FHZ
9.4.Kontrol af påløbsvejen
9.4.1. Ved påløbsindretninger for flerakslede påhængskøretøjer, hvis
stangsystem påvirkes af trækanordningens stilling, skal påløbs-
vejen s mindst være tabsvejen sostørre end den effektive vej s ′.
Stykket somå højst andrage 40 mm.
9.4.2. Den effektive påløbsvej s ′bestemmes på følgende måde:
9.4.2.1. Hvis stangsystemet påvirkes af trækanordningens
vinkelstilling, er
s0¼s/C0so
9.4.2.2. Hvis der ikke optræder nogen tabsvej, er
s0¼s:
9.4.2.3. For hydrauliske bremseapparater er
s0¼s/C0s00:
9.4.3. For at undersøge om påløbsvejen er tilstrækkeligt stor opstilles
følgende uligheder:
9.4.3.1. For påløbsbremseapparater med mekanisk transmission:
iH/C20s0
sB/C3/C1ig
9.4.3.2. For påløbsbremseapparater med hydraulisktransmis-
sion:
ih
FHZ/C20s0
2sB/C3/C1nFRZ/C1i0
g
9.5.Supplerende prøver
9.5.1. For påløbsbremseapparater, med mekanisk transmission under-
søges, om stangsystemet, der overfører kraften fra
påløbsindretningen til bremserne, er korrekt monteret.
9.5.2. For påløbsbremseapparater med hydraulisktransmission under-
søges, om hovedcylinderens slaglængde mindst har størrelsen s/
ih. En lavere værdi for slaglængden er ikke tilladelig.
9.5.3. Køretøjets almindelige reaktion under bremsning kontrolleres
ved en vejprøve.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 44
▼B
10. ALMINDELIGE BEMÆRKNINGER
De foranstående forskrifter gælder for de sædvanlige former for påløbs-
bremseapparater med mekanisk eller hydraulisk transmission, hvor især
alle påhængskøretøjets hjul er monteret med de samme bremser og de
samme dæk.
Hvad angår undersøgelsen af særlige udførelser må de foranstående
forskrifter tilpasses efter omstændighederne.1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 45
▼B
Tillæg 1
Ad 2.2
Ad 2.2.10 og 5.3.2 (mekanisk transmission)
1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 46
▼B
Ad 2.2.10 og 5.4.2 (hydraulisk transmission)
1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 47
▼B
Ad 2.2.22 og 2.3.4
Undersøgelser, som skal foretages på bremsebakke1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 48
▼B
Ad 2.3
Påløbsbremseapparater med mekanisk transmission
1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 49
▼B
Ad 2.3.6 og 7.2.3.1 (mekanisk bremse)
Ad 2.4.6 og 7.2.3.2 (hydraulisk bremse)
1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 50
▼B
Ad 2.4
Påløbsbremseapparater med hydraulisk transmission
1971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 51
▼B
Tillæg 2
Prøverapport for en påløbsindretning
►(1) (2) (3) (4)M31971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 52
▼B
Tillæg 3
Prøverapport for en bremse
►(1) (2) (3) (4)M31971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 53
▼B
Tillæg 4
Prøverapport vedrørende samvirkningen mellem påløbsindretning, transmission og bremser på
påhængsvognen
►(1) (2)M31971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 54
▼B
►(1)M31971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 55
▼B
BILAG IX
►(1) (2) (3)M31971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 56
▼B
►(1)M31971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 57
▼B
►(1)M2
►(2) (3) (4) (5) (6)M31971L0320 — DA — 24.04.1979 — 004.001 — 58