1999D0391 — DA — 05.04.2003 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 31. maj 1999
om spørgeskema vedrørende Rådets direktiv 96/61/EF om integreret forebyggelse og bekæmpelse
af forurening (IPPC)
(meddelt under nummer K(1999) 1395)
(EØS-relevant tekst)
(1999/391/EF)
(EFT L 148 af 15.6.1999, s. 39)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens beslutning 2003/241/EF af 26. marts 2003 L 89 17 5.4.2003
▼B
KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 31. maj 1999
om spørgeskema vedrørende Rådets direktiv 96/61/EF om inte-
greret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (IPPC)
(meddelt under nummer K(1999) 1395)
(EØS-relevant tekst)
(1999/391/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-
skab,
under henvisning til Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996
om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (1), særlig
artikel 16, stk. 3,
under henvisning til Rådets direktiv 91/692/EØF af 23. december 1991
om standardisering og rationalisering af rapporterne om gennemførelseaf en række miljødirektiver (
2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)Det kræves i artikel 16, stk. 3, i direktiv 96/61/EF, at der udar-
bejdes beretninger om gennemførelsen af dette direktiv og detseffektivitet sammenlignet med andre EF-styringsmidler medhenblikpå miljøbesk yttelse i overensstemmelse med frem-
gangsmåden i artikel 5 og 6 i direktiv 91/692/EØF;
(2)det kræves i artikel 5 i direktiv 91/692/EØF, at der udarbejdes en
rapport på grundlag af et spørgeskema eller en formular, som
Kommissionen udformer med bistand fra det udvalg, der er
nedsat ved artikel 6 i direktivet;
(3)den første rapport skal dække perioden fra og med 2000 til ogmed 2002;
(4)de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstem-melse med udtalelse fra udvalget i overensstemmelse med artikel6 i direktiv 91/692/EØF —
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Herved vedtages det spørgeskema, der er vedføjet som bilag til denne
beslutning, og som vedrører direktiv 96/61/EF om integreret forebyg-
gelse og bekæmpelse af forurening.
Artikel 2
Medlemsstaterne anvender dette spørgeskema som grundlag for udar-
bejdelse af den rapport, der forelægges for Kommissionen i henhold
til artikel 5 i direktiv 91/692/EØF og artikel 16, stk. 3, i direktiv 96/61/EF.
Artikel 3
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.1999D0391 — DA — 05.04.2003 — 001.001 — 2
(1) EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26.
(2) EFT L 377 af 31.12.1991, s. 48.
▼M1
BILAG
SPØRGESKEMA OM GENNEMFØRELSE AF DIREKTIV 96/61/EF OM
INTEGRERET FOREBYGGELSE OG BEKÆMPELSE AF FORURE-
NING (IPPC)
1. ALMEN BESKRIVELSE
1.1.Hvad er de vigtigste ændringer i den nationale lovgivning og i
godkendelsesordningen, der var nødvendige for at kunne opfylde
det overordnede mål med hensyn til at opnå en integreret forebyg-
gelse og bekæmpelse af forurening fra de aktiviteter, der er
opregnet i direktivets bilag I?
2. DÆKNING AF AKTIVITETER OG ANLÆG
2.1.Anfør for hvert underafsnit i bilag I (1.1, 2.3.a), 6.4.b.) osv.), hvor
mange anlæg der falder ind under nedennævnte kategorier:
— alle bestående anlæg som defineret i artikel 2, stk. 4, der var i drift
ved rapporteringsperiodens udløb
— bestående anlæg, hvor den kompetente myndighed har fået oplys-
ning om en væsentlig ændring, og som har fået meddelt
godkendelse i rapporteringsperioden
— nye anlæg (herunder anlæg, der endnu ikke er i drift), som har fået
meddelt godkendelse i rapporteringsperioden.
Ved besvarelsen af dette spørgsmål bør det bemærkes, at det samme
anlæg kunne udføre aktiviteter, der henhører under forskellige underka-
tegorier. Alle relevante aktiviteter skal anføres (selv om det betyder, at
anlægget tælles med mere end en gang). Eftersom mange kemiske
anlæg udfører mere end en aktivitet som anført under afsnit 4, skal
kun de samlede tal for afsnit 4 angives (dvs. ingen tal for de enkelte
underafsnit).
Tabel 1
Kategorier af aktiviteter, hvorom der skal rapporteres for alle
anlæg
Bilag I — Aktiviteter
1.1. Termiske kraftværker med en samlet effekt på mere end
50 MW
1.2. Mineralolie- og gasraffinaderier1.3. Koksværker1.4. Kulforgasnings- og likvifraktionsanlæg2.1. Anlæg til ristning eller sintring af malm, herunder svovl-
holdigt malm
2.2. Anlæg til produktion af støbejern eller stål (første eller
anden smeltning) med dertil hørende strengstøbning og
med en kapacitet på mere end 2,5 t/h
2.3.a) Varmvalsning med en råstålkapacitet på mere end 20 t/h
2.3.b) Smedning med hamre med slagenergi på mere end 50 kJ
pr. hammer, når den afgivne varme er på mere end
20 MW
2.3.c) Anbringelse af beskyttelseslag af smeltet metal med en
råstålkapacitet på mere end 2 t/h
2.4. Smelteanlæg for jernmetaller med en produktionskapa-
citet på mere end over 20 t/dag1999D0391 — DA — 05.04.2003 — 001.001 — 3
▼M1
Bilag I — Aktiviteter
2.5.a) Anlæg til udvinding af nonferro-råmetaller af malme,
koncentrater eller sekundære råstoffer ved hjælp af metal-
processer, kemiske eller elektrolytiske processer
2.5.b) Anlæg til smeltning af nonferro-metaller inkl. legering,
herunder genindvindingsprodukter (forædling, støbning)
med en smeltekapacitet på mere end 4 t/dag (bly og
cadmium) eller 20 t/dag (alle andre metaller)
2.6. Anlæg til overfladebehandling med metaller og plastma-
terialer ved en elektrolytisk eller kemisk proces, hvis de
anvendte kars volumen er på mere end 30 m3
3.1. Anlæg til fremstilling af klinker (cement) i roterovne
med en produktionskapacitet på mere end 500 t/dag, eller
kalk i rotationsovne med en produktionskapacitet på mere
end 50 t/dag eller i andre ovne med en produktionskapa-
citet på mere end 50 t/dag
3.2. Anlæg til udvinding af asbest og fremstilling af produkter
af asbest
3.3. Anlæg til fremstilling af glas inklusive glasfibre, med en
smeltekapacitet på mere end 20 t/dag
3.4. Anlæg til smeltning af mineralske stoffer, inklusive frem-
stilling af mineraluldsfibre, med en smeltekapacitet på
mere end 20 t/dag
3.5. Anlæg til fremstilling af keramiske produkter ved bræn-
ding, navnlig tagsten, mursten, ildfaste sten, fliser, stentøj
og porcelæn, med en produktionskapacitet på mere end
75 t/dag, og/eller en kapacitet på mere end 4 m3/dag og
en sættetæthed pr. ovn på mere end 300 kg/m3
4. Kemisk anlæg til fremstilling af organiske grundkemika-
lier, uorganiske grundkemikalier, phosphat-, kvælstof-
eller kaliumholdig kunstgødning (herunder blandingsgød-
ning), basisplantebeskyttelsesmidler og biocider, spræng-
stoffer, anlæg, der benytter en kemisk eller biologisk
proces til fremstilling af farmaceutiske basisprodukter
5.1. Anlæg til bortskaffelse eller genanvendelse af farligt
affald som defineret i listen omtalt i artikel 1, stk. 4, i
direktiv 91/689/EØF, som defineret i bilag II A og II B
(operation R1, R5, R6, R8 og R9) til direktiv 75/442/
EØF og i Rådets direktiv 75/439/EØF af 16. juni 1975
om bortskaffelse af olieaffald, med en kapacitet på mere
end 10 t/dag
5.2. Anlæg til forbrænding af dagrenovation som defineret i
Rådets direktiv 89/369/EØF af 8. juni 1989 om forebyg-
gelse af luftforurening fra nye kommunale affaldsfor-
brændingsanlæg og Rådets direktiv 89/429/EØF af 21.
juni 1989 om nedbringelse af luftforurening fra bestående
kommunale affaldsforbrændingsanlæg, med en kapacitet
på mere end 3 t/h
5.3. Anlæg til bortskaffelse af ufarligt affald som defineret i
bilag II A til direktiv 75/442/EØF i rubrik D8 og D9
med en kapacitet på mere end 50 t/dag
5.4. Deponeringsanlæg, som modtager over 10 t/dag, eller
med en samlet kapacitet på over 25000 t med undtagelse
af anlæg til deponering af inert affald
6.1.a) Industrianlæg til fremstilling af papirmasse af træ eller
andre fibermaterialer
6.1.b) Industrianlæg til fremstilling af papir og pap med en
produktionskapacitet på mere end 20 t/dag1999D0391 — DA — 05.04.2003 — 001.001 — 4
▼M1
Bilag I — Aktiviteter
6.2. Anlæg til forudgående forarbejdning (vask, blegning,
mercerisering) eller farvning af fibre eller tekstilstoffer
med en behandlingskapacitet på mere end 10 t/dag
6.3. Anlæg til garvning af huder og skind med en behand-
lingskapacitet for færdige produkter på mere end 12 t/dag
6.4.a) Slagterier med en kapacitet til produktion af slagtekroppe
på mere end 50 t/dag
6.4.b) Behandling og forarbejdning med henblikpå fremstilling
af levnedsmidler på basis af:
— animalske råstoffer (bortset fra mælk) med en kapa-
citet til produktion af færdige produkter på mere end
75 t/dag
— vegetabilske råstoffer med en kapacitet til produktion
af færdige produkter på mere end 300 t/dag (gennem-
snit på kvartalsbasis)
6.4.c) Behandling og forarbejdning af mælk, når den modtagne
mælkemængde er på over 200 t/dag (gennemsnit på
årsbasis)
6.5. Anlæg til destruktion eller udnyttelse af døde dyr eller
dele heraf og animalskaffald med en k apacitet på mere
end 10 t/dag
6.6.a) Anlæg til intensiv fjerkræavl med mere end 40000
pladser til fjerkræ
6.6.b) Anlæg til intensiv svineavl med mere end 2000 pladser
til avls-/fedesvin (over 30 kg)
6.6.c) Anlæg til intensiv svineavl med mere end 750 pladser til
søer
6.7. Anlæg til behandling af overflader på stoffer, genstande
eller produkter under anvendelse af organiske opløsnings-
midler, navnlig med henblikpå grundig påtryk ning,
coating, affedtning, imprægnering, kachering, lakering,
rensning eller vædning, med en forbrugskapacitet med
hensyn til opløsningsmiddel på mere end 150 kg/h eller
mere end 200 t/år
6.8. Anlæg til fremstilling af kulstof (fuldbrændt kul) eller
elektrografit ved forbrænding eller grafitisering
2.2.Hvor mange IPPC-anlæg fandtes der i alt ved rapporteringsperio-
dens udløb?
Ved besvarelse heraf er det vigtigt, at hvert anlæg kun tælles med én
gang, selv om der udføres forskellige bilag I-aktiviteter.
3. DRIFTSLEDERENS GRUNDLÆGGENDE FORPLIGTELSER
3.1.Hvilke foranstaltninger er der truffet, for at de kompetente
myndigheder kan sikre sig, at anlæggene drives efter de generelle
principper, der er fastsat i artikel 3?
4. BESTÅENDE ANLÆG
4.1.Hvilke juridisk bindende foranstaltninger eller administrative
planer er der blevet gennemført med henblik på at sikre, at
kravene i artikel 5, stk. 1, imødekommes inden udløbet af den
overgangsperiode, der er nævnt heri?
5. ANSØGNING OM GODKENDELSE
5.1.Hvorledes sikrer de nationale bestemmelser, at ansøgningerne om
godkendelse indeholder alle de oplysninger, der kræves i artikel 6?1999D0391 — DA — 05.04.2003 — 001.001 — 5
▼M1
6. SAMORDNING AF GODKENDELSESPROCEDUREN OG GODKEN-
DELSESVILKÅRENE
6.1.Hvilke(n) kompetent(e) myndighed(er) beskæftiger sig med
godkendelse af IPPC-anlæg?
6.2.Hvorledes sikrer de nationale bestemmelser, at godkendelsesproce-
duren og godkendelsesvilkårene samordnes fuldt ud, når mere end
én kompetent myndighed er involveret? Hvorledes virker dette
samordningsarbejde i praksis?
7. GODKENDELSESBETINGELSER
7.1.Fuldstændige godkendelsesvilkår
7.1.1. Hvorledes sikrer den nationale lovgivning, at godkendelsen
indeholder alle kravene i artikel 9? Beskriv især nærmere, hvor-
ledes følgende punkter behandles:
— grænseværdier for emissioner til luft og vand
— begrænsning af forurening over store afstande eller grænse-
overskridende forurening
— beskyttelse af jord og grundvand— forvaltning af affald— effektiv energiudnyttelse— krav til overvågning af udledninger— forebyggelse af ulykker og begrænsning af følgerne heraf— foranstaltninger i forbindelse med unormale driftsvilkår— sanering af anlægsområdet efter definitivt ophør af aktivi-
teter (krav om »tilfredsstillende tilstand«)
— særlige bestemmelser angående anlæg i rubrik6.6 i bilag I.
7.2.Godkendelsesvilkårenes relevans og egnethed
7.2.1. Hvilke retsforskrifter, procedurer og kriterier findes der med
henblikpå fastsættelse af emissionsgrænseværdier og andre
godkendelsesvilkår, som sørger for, at der opnås et højt beskyt-
telsesniveau for miljøet som helhed? Er der blevet udstedt
specifikke retningslinjer for kompetente myndigheder? I givet
fald angives der oplysninger om, hvilken slags retningslinjer
der er udstedt.
7.2.2. Hvilken form for (bindende eller ikke-bindende) vejledning
findes der i medlemsstaten for fastlæggelsen af den bedste
tilgængelige teknik?
7.2.3. Hvorledes er der i almene vendinger, generelt eller i særlige
tilfælde, taget hensyn til de oplysninger, der er offentliggjort af
Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 2, eller af internatio-
nale organisationer, ved fastlæggelsen af den bedste tilgængelige
teknik?
7.2.4. Hvor nyttige er de oplysninger, Kommissionen har offentliggjort
i henhold til artikel 16, stk. 2, som informationskilde til at
bestemme emissionsgrænseværdier, tilsvarende parametre og
tekniske foranstaltninger baseret på den bedste tilgængeligeteknik? Hvordan kan Kommissionens oplysninger forbedres?
7.2.5. Hvilke foranstaltninger er der truffet for at sikre, at de emissi-
onsgrænseværdier og tilsvarende parametre og tekniske
foranstaltninger, der er nævnt i artikel 9, stk. 3, er baseret på
den bedste tilgængelige teknik, uden at foreskrive anvendelse
af en bestemt teknik eller teknologi og under hensyn til anlæg-
gets tekniske karakteristika, geografiske beliggenhed og de
lokale miljøforhold?
7.2.6. Hvilken form for (bindende eller ikke-bindende) vejledning
findes der i medlemsstaten vedrørende de krav til emissions-
overvågning, der skal medtages i godkendelsen?
7.2.7. Hvilken erfaring har I med grænsefladen mellem tilladelseskrav
i henhold til IPPC-direktivet og direktivet om en ordning for
handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og
om ændring af direktiv 96/61/EF?
NB:Medlemsstaterne skal ikke besvare dette spørgsmål, hvis
Fællesskabets ordning for handel med kvoter for drivhus-1999D0391 — DA — 05.04.2003 — 001.001 — 6
▼M1
gasemissioner ikke som planlagt er startet pr. 1. januar
2005.
7.3.Disponible repræsentative data
7.3.1. Disponible repræsentative data om grænseværdierne for de
enkelte kategorier af aktiviteter i bilag I bedes oplyst og, hvis
det er relevant, den bedste tilgængelige teknik, der har dannet
grundlag for fastlæggelsen af disse værdier. Beskriv, hvorledes
disse data er udvalgt og indsamlet.
Kommissionen kunne både før og under rapporteringsperioden
foreslå retningslinjer til besvarelse af dette spørgsmål.
7.3.2. Hvilke andre former for godkendelsesvilkår end emissionsgræn-
seværdier er der fastsat? Giv navnlig eksempler på:
— tilsvarende parametre og tekniske foranstaltninger, som
supplerer de emissionsgrænseværdier, der er fastsat i
godkendelsen
— tilsvarende parametre og tekniske foranstaltninger, som
erstatter emissionsgrænseværdier
— betingelser vedrørende beskyttelse af jord og grundvand,
forvaltning af affald, effektiv energiudnyttelse, krav til
overvågning af udledninger, forebyggelse af ulykker og
begrænsning af deres følger, foranstaltninger i forbindelse
med unormale driftsvilkår og sanering af anlægsområdet
efter definitivt ophør af aktiviteter
— betingelser vedrørende miljøledelsessystemer.
8. ALMINDELIGE BINDENDE FORSKRIFTER
8.1.Indeholder de nationale bestemmelser mulighed for at fastlægge
bestemte krav for bestemte anlægskategorier i almindelige
bindende forskrifter i stedet for at medtage dem i individuelle
godkendelsesvilkår?
8.2.For hvilke anlægskategorier er der fastsat almindelige bindende
forskrifter? Hvilken form har disse regler?
9. MILJØKVALITETSNORMER
9.1.Hvorledes behandler de nationale bestemmelser behovet for yderli-
gere foranstaltninger, når anvendelse af den bedste tilgængelige
teknik ikke er tilstrækkelig til at overholde en miljøkvalitetsnorm,
der er fastsat i eller defineret på grundlag af fællesskabsretsforsk-
rifter?
9.2.Har der været sådanne tilfælde? I bekræftende fald gives der
eksempler på supplerende foranstaltninger.
10. UDVIKLING INDEN FOR DEN BEDSTE TILGÆNGELIGE TEKNIK
10.1.Hvilke skridt er der taget for at sikre, at de kompetente myndig-
heder følger med i eller underrettes om udviklingen inden for den
bedste tilgængelige teknik?
11. ÆNDRINGER AF ANLÆG
11.1.Hvilke retsforskrifter, procedurer og praksis findes der vedrø-
rende driftsledernes ændringer af anlæg?
11.2.Hvorledes afgør de kompetente myndigheder, om en driftsæn-
dring kan få konsekvenser for miljøet (artikel 2, stk. 10, litra a)),
og/eller om en sådan ændring kan have negativ og betydelig
indvirkning på mennesker eller miljø (artikel 2, stk. 10, litra b))?
12. REVURDERING OG AJOURFØRING AF GODKENDELSESVILKÅ-
RENE
12.1.Hvilke retsforskrifter, procedurer og praksis findes der vedrø-
rende de kompetente myndigheders revurdering og ajourføring
af godkendelsesvilkårene?
12.2.Fastsætter de nationale bestemmelser, hvor hyppigt godkendel-
serne skal revurderes og, om nødvendigt, vilkårene ajourføres,
eller afgøres dette på anden måde?1999D0391 — DA — 05.04.2003 — 001.001 — 7
▼M1
13. OVERHOLDELSE AF VILKÅRENE I GODKENDELSEN
13.1.Beskriv i generelle vendinger, hvilke retsforskrifter, procedurer
og praksis der sikrer, at godkendelseskravene overholdes.
13.2.Hvilke retsforskrifter, procedurer og praksis sikrer, at driftsle-
derne regelmæssigt underretter myndighederne om resultaterne
af egenkontrollen med overvågning af udledningerne og straks
underretter om hændelser eller uheld, der mærkbart berører
miljøet?
13.3.Giver de nationale bestemmelser de kompetente myndigheder ret
og/eller pligt til at gennemføre inspektioner af anlæggene?
13.4.Hvilke procedurer og praksis findes der vedrørende de kompe-
tente myndigheders regelmæssige inspektioner af anlæggene?
Hvis der ikke gennemføres regelmæssige inspektioner af anlæg-
gene, hvorledes kontrollerer de kompetente myndigheder så de
oplysninger, som de får fra driftslederen?
13.5.Hvilke sanktioner eller andre foranstaltninger er der mulighed
for, såfremt godkendelsesvilkårene ikke overholdes? Blev der
anvendt sådanne sanktioner eller andre foranstaltninger i rappor-
teringsperioden? (Hvis der foreligger passende statistikker,
anføres de, f.eks. med anvendelse af en skabelon fra retningslinjer
for rapportering udarbejdet ifølge henstillingen om mindstekrav
for miljøinspektioner i medlemsstaterne).
14. OFFENTLIGHEDENS ADGANG TIL OPLYSNINGER OG INDSIGT
14.1.Hvorledes sikrer den nationale lovgivning adgang til oplysninger
og offentlighedens indsigt i godkendelsesproceduren? Hvilke
væsentlige ændringer i national lovgivning og i godkendelsesord-
ningen, var nødvendige for at kunne imødekomme de yderligere
krav, der blev indført med artikel 4 i direktivet om offentlig delta-
gelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og
programmer på miljøområdet og om ændring af direktiv 85/337/
EØF og 96/61/EF?
NB:Medlemsstaterne skal ikke besvare dette spørgsmål, hvis direk-
tivet om offentlig deltagelse træder i kraft efter den 1. juli 2005.
14.2.Hvorledes gøres oplysninger om ansøgninger, beslutninger og
resultater fra emissionsovervågninger tilgængelige for offentlig-
heden? I hvilket omfang anvendes internettet i denne forbindelse?
14.3.Hvilke foranstaltninger er der truffet for at sikre, at offentlig-
heden får kendskabtil deres ret til at udtale sig om de
dokumenter, der er nævnt i artikel 15, stk. 1?
14.4.Hvor lang tid har offentligheden til at fremsætte bemærkninger
til ansøgninger om godkendelse, inden den kompetente myndighed
træffer sin beslutning?
14.5.Hvorledes tager myndighederne hensyn til bemærkninger fra
offentligheden, når de træffer deres beslutning?
14.6.Under hvilke omstændigheder kan privatpersoner indanke en
beslutning om en godkendelse for en anden myndighed eller for
en domstol?
14.7.Hvilken indflydelse har de begrænsninger, der er fastlagt i artikel
3, stk. 2 og 3, i direktiv 90/313/EØF, haft på adgangen til oplys-
ninger og offentlighedens indsigt i godkendelsesproceduren?
15. GRÆNSEOVERSKRIDENDE SAMARBEJDE
15.1.Indeholder den nationale lovgivning bestemmelser om grænse-
overskridende information og samarbejde, eller overlades dette
punkt til bilaterale eller multilaterale aftaler mellem medlemssta-
terne eller til administrativ praksis?
15.2.Hvordan afgøres i praksis, om driften af et anlæg vil kunne få en
betydelig, negativ indvirkning på en anden medlemsstats miljø?
15.3.Hvorledes sikrer den nationale lovgivning og/eller praksis
passende adgang til oplysninger og indsigt i godkendelsesproce-
duren for offentligheden i den medlemsstat, der kan blive
påvirket? Suppleres en sådan indsigt med ankeret?1999D0391 — DA — 05.04.2003 — 001.001 — 8
▼M1
16. FORBINDELSE MED ANDRE FÆLLESSKABSRETSAKTER
16.1.Hvordan vurderer medlemsstaterne direktivets effektivitet, blandt
andet sammenholdt med andre relevante EU-miljøinstrumenter?
16.2.Hvilke foranstaltninger er der truffet for at sørge for, at direkti-
vets gennemførelse er foreneligt med gennemførelsen af andreEU-miljøinstrumenter?
17. GENERELLE BEMÆRKNINGER
17.1.Er der specielle gennemførelsesproblemer i Danmark? I bekræf-
tende fald: Angiv nærmere oplysninger.1999D0391 — DA — 05.04.2003 — 001.001 — 9