2009L0158 — DA — 01.02.2012 — 002.001

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

►B RÅDETS DIREKTIV 2009/158/EF af 30. november 2009 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandelen inden for Fællesskabet med fjerkræ og rugeæg samt for indførsel heraf fra tredjelande (kodificeret udgave) (EØS-relevant tekst) (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 74)

Ændret ved:









▼B

RÅDETS DIREKTIV 2009/158/EF

af 30. november 2009

om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandelen inden for Fællesskabet med fjerkræ og rugeæg samt for indførsel heraf fra tredjelande

(kodificeret udgave)

(EØS-relevant tekst)







RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ), og ud fra følgende betragtninger: (1) Rådets direktiv 90/539/EØF af 15. oktober 1990 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandelen inden for Fællesskabet med fjerkræ og rugeæg samt for indførsel heraf fra tredjelande ( 2 ) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder ( 3 ). Direktivet bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres. (2) Fjerkræ og rugeæg er opført på listen over varer i traktatens bilag I som henholdsvis levende dyr og animalske produkter. (3) For at sikre en rationel udvikling af fjerkræproduktionen og dermed øge produktiviteten inden for denne bør der på fællesskabsplan fastsættes visse dyresundhedsmæssige regler for samhandelen med fjerkræ og rugeæg inden for Fællesskabet. (4) Fjerkræopdræt udgør en integrerende del af landbrugets aktiviteter. Det er en indkomstkilde for en del af landbrugsbefolkningen. (5) For at fremme samhandelen inden for Fællesskabet med fjerkræ og rugeæg bør der ikke være dyresundhedsmæssige forskelle medlemsstaterne imellem. (6) Med henblik på en harmonisk udvikling af samhandelen inden for Fællesskabet bør der fastsættes en fællesskabsordning for indførsel fra tredjelande. (7) Bestemmelserne i dette direktiv bør i princippet ikke finde anvendelse på særlige former for samhandel, f.eks. i forbindelse med udstillinger, skuer og konkurrencer. (8) Således som moderne fjerkræopdræt er opbygget, fremmes en harmonisk udvikling af samhandelen inden for Fællesskabet med fjerkræ og rugeæg bedst ved at kontrollere produktionsvirksomhederne. (9) Det bør overlades til medlemsstaternes kompetente myndigheder at godkende de virksomheder, der opfylder dette direktivs bestemmelser, og sørge for, at de overholdes. (10) Ved Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) ( 4 ), fastsættes handelsnormer for produkter fra æg- og fjerkrækødsektoren. Ved Kommissionens forordning (EF nr. 617/2008 af 27. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår handelsnormer for rugeæg og kyllinger af fjerkræ ( 5 ) fastsættes gennemførelsesbestemmelserne til forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår handelsnormer for rugeæg og kyllinger af fjerkræ, navnlig for så vidt angår tildeling af registreringsnummer til hver produktionsvirksomhed samt mærkning af rugeæg Ved anvendelsen af nærværende direktiv bør der af praktiske grunde anvendes identiske kriterier til identifikation af produktionsvirksomheder og mærkning af rugeæg. (11) Medlemsstaterne bør udpege de nationale referencelaboratorier og tilvejebringe alle de nødvendige oplysninger og ajourføringer, Medlemsstaterne bør gøre listerne tilgængelige for de øvrige medlemsstater og for offentligheden. (12) Fjerkræ og rugeæg bør, for at kunne indgå i samhandelen inden for Fællesskabet, opfylde visse dyresundhedsmæssige krav for at undgå spredning af smitsomme sygdomme. (13) Af samme årsager bør der ligeledes fastsættes bestemmelser vedrørende transport. (14) Det bør fastsættes, at Kommissionen på baggrund af en medlemsstats fremskridt med hensyn til at udrydde visse fjerkræsygdomme kan indrømme supplerende garantier, der dog ikke må være mere omfattende end dem, som denne medlemsstat anvender på sit eget område. Det kan i denne forbindelse vise sig hensigtsmæssigt at fastlægge, hvilken status der gælder i medlemsstaterne eller områder af medlemsstaterne for visse sygdomme, som kan ramme fjerkræ. (15) Selv om samhandelen med meget små mængder inden for Fællesskabet af praktiske årsager ikke kan underkastes alle fællesskabskravene, bør visse væsentlige regler dog overholdes. (16) For at sikre at de gældende krav overholdes, bør det fastsættes, at en embedsdyrlæge skal udstede et veterinærcertifikat, som skal ledsage fjerkræ og rugeæg til bestemmelsesstedet. (17) Med hensyn til tilrettelæggelse og opfølgning af den kontrol, som bestemmelsesmedlemsstaten skal foretage, og de beskyttelsesforanstaltninger, der skal iværksættes, bør der henvises til de almindelige bestemmelser i Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked ( 6 ). (18) Der bør fastsættes mulighed for, at Kommissionen kan foretage kontrol i samarbejde med medlemsstaternes kompetente myndigheder. (19) Fastsættelsen af en fællesskabsordning for indførsel fra tredjelande forudsætter, at der udarbejdes en liste over tredjelande eller dele af tredjelande, hvorfra der må indføres fjerkræ og rugeæg. (20) Udvælgelsen af disse lande bør baseres på generelle kriterier såsom sundhedstilstanden hos fjerkræ og andre dyr, veterinærtjenesternes organisation og beføjelser og de gældende sundhedsmæssige bestemmelser. (21) Endvidere bør det ikke tillades at indføre fjerkræ og rugeæg fra lande, der er ramt af eller i for kort tid har været fri for smitsomme fjerkræsygdomme, der frembyder en fare for Fællesskabets bestand. (22) De almindelige bestemmelser vedrørende indførsel fra tredjelande bør suppleres med særlige bestemmelser, som fastsættes efter sundhedssituationen i hvert enkelt land. (23) Forelæggelsen af et certifikat på en standardformular ved indførsel af fjerkræ eller rugeæg er et effektivt middel til at føre kontrol med anvendelsen af fællesskabsreglerne. Disse regler kan omfatte særlige bestemmelser, der kan variere efter de enkelte tredjelande, og standardformularerne til certifikatet bør udformes i overensstemmelse hermed. (24) Det bør pålægges Kommissionens veterinærsagkyndige at kontrollere, om disse bestemmelser overholdes i de enkelte tredjelande. (25) Kontrollen ved indførslen bør vedrøre fjerkræets og rugeæggenes oprindelse og sundhedstilstand. (26) For at beskytte menneskers og dyrs sundhed bør medlemsstaterne have mulighed for at træffe alle nødvendige foranstaltninger, herunder nedslagtning og destruktion, ved fjerkræs og rugeægs ankomst til Fællesskabets område og under transporten til bestemmelsesstedet. (27) Den stadige udvikling af metoderne inden for fjerkræopdræt kræver en regelmæssig tilpasning af metoderne til bekæmpelse af fjerkræsygdomme. (28) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af nærværende direktiv i overensstemmelse med Rådets beslutning 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen ( 7 ), bør vedtages. (29) Nærværende direktiv berører ikke medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag VI, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne — ud fra følgende betragtninger: UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:







KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

1. I dette direktiv fastsættes de dyresundhedsmæssige betingelser for samhandelen inden for Fællesskabet med fjerkræ og rugeæg samt for indførsel heraf fra tredjelande.

2. Dette direktiv finder ikke anvendelse på fjerkræ til udstillinger, skuer eller konkurrencer.

Artikel 2

I dette direktiv forstås ved »embedsdyrlæge« og »tredjeland«, embedsdyrlæge og tredjeland som defineret i Rådets direktiv 2004/68/EF af 26. april 2004 om dyresundhedsbestemmelser for import til og transit gennem Fællesskabet af visse levende hovdyr ( 8 ).

Endvidere forstås ved:

1) »fjerkræ«: høns, kalkuner, perlehøns, ænder, gæs, vagtler, duer, fasaner, agerhøns samt strudsfugle (ratitae) der opdrættes eller holdes i fangenskab med henblik på avl, produktion af kød eller konsumæg eller til udsætning som fjervildt med henblik på genoprettelse af bestanden

2) »rugeæg«: æg lagt af fjerkræ bestemt til udrugning

3) »daggamle kyllinger«: alt fjerkræ på under 72 timer, som endnu ikke er blevet fodret; moskusænder (Cairina moschata) eller krydsninger heraf må dog gerne fodres

4) »avlsfjerkræ«: fjerkræ på 72 timer eller derover bestemt til produktion af rugeæg

5) »brugsfjerkræ«: fjerkræ på 72 timer eller derover, der opdrættes med henblik på produktion af kød og/eller konsumæg (eller til udsætning som fjervildt med henblik på genoprettelse af bestanden

6) »slagtefjerkræ«: fjerkræ, der føres direkte til slagteriet for at blive slagtet så hurtigt som muligt og senest 72 timer efter ankomsten

7) »flok«: alt fjerkræ med samme sundhedsstatus, der holdes i samme rum eller samme indelukke, og som udgør en enkelt epidemiologisk enhed. For fjerkræ i bursystemer omfatter dette alle dyr, der er fælles om en given luftmængde

8) »bedrift«: et anlæg — der kan omfatte en virksomhed — der anvendes til opdræt eller hold af avls- eller brugsfjerkræ

9) »virksomhed«: et anlæg eller en del af et anlæg, der er beliggende på samme sted, med følgende aktivitetsområde: a) avlsvirksomhed: virksomhed, hvis aktivitet består i produktion af rugeæg bestemt til produktion af avlsfjerkræ b) formeringsvirksomhed: virksomhed, hvis aktivitet består i produktion af rugeæg bestemt til produktion af brugsfjerkræ c) opdrætsvirksomhed: i) avlsfjerkræhold, som er en virksomhed, der opdrætter avlsfjerkræ indtil kønsmodenhed eller ii) brugsfjerkræhold, som er en virksomhed, der opdrætter æglæggere indtil æglægningsstadiet d) rugeri: virksomhed, hvis aktivitet består i udrugning og klækning af rugeæg og levering af daggamle kyllinger

10) »tilforordnet dyrlæge«: dyrlæge, der af den kompetente veterinærmyndighed og på dennes ansvar har fået til opgave at føre den i dette direktiv omhandlede kontrol i en virksomhed

11) »godkendt laboratorium«: et laboratorium, der er beliggende på en medlemsstats område, og som er godkendt af den kompetente veterinærmyndighed og på dennes ansvar har fået til opgave at udføre de diagnostiske prøver, der er foreskrevet i dette direktiv

12) »kontrolbesøg«: besøg aflagt af embedsdyrlægen eller den tilforordnede dyrlæge med henblik på at undersøge sundhedstilstanden hos alt fjerkræ i en virksomhed

13) »anmeldelsespligtige sygdomme«: de sygdomme, der er angivet i bilag V

14) »udbrud«: et udbrud som defineret i Rådets direktiv 82/894/EØF af 21. december 1982 om anmeldelse af dyresygdomme inden for Fællesskabet ( 9 )

15) »en karantænestation«: et anlæg, hvor fjerkræet holdes fuldstændig isoleret uden direkte eller indirekte kontakt med andre fugle for der at blive underkastet en længerevarende observation og forskellige undersøgelser med henblik på de sygdomme, der er angivet i bilag V

16) »sanitetsslagtning«: består i under iagttagelse af alle de fornødne sundhedsmæssige forholdsregler, herunder desinfektion, at destruere alt det fjerkræ og alle de produkter, der er angrebet eller mistænkt for at være smittet.







KAPITEL II

REGLER FOR SAMHANDELEN INDEN FOR FÆLLESSKABET

Artikel 3

1. De planer over nationale foranstaltninger, som hver medlemsstat har iværksat for at sikre, at reglerne i bilag II vedrørende godkendelse af virksomheder med henblik på samhandel med fjerkræ og rugeæg inden for Fællesskabet overholdes, forelægges Kommissionen inden 1. juli 1991.

Kommissionen gennemgår planerne. Efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2, kan planerne godkendes, ændres eller suppleres før de godkendes.

2. Efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2, kan ændringer eller supplering af en plan, der i forvejen er godkendt i henhold til nærværende artikels stk. 1, andet afsnit,

a) godkendes efter anmodning fra den pågældende medlemsstat under hensyn til udviklingen i denne

b) kræves under hensyn til udviklingen i metoderne til sygdomsforebyggelse og -bekæmpelse.

Artikel 4

Hver medlemsstat udpeger et nationalt referencelaboratorium til at være ansvarligt for koordineringen af de diagnostiske metoder, der omhandles i dette direktiv, og deres anvendelse i de godkendte laboratorier, som er beliggende på dens område.

Hver medlemsstat gør de nærmere oplysninger om sit nationale referencelaboratorium og alle efterfølgende ændringer tilgængelige for de øvrige medlemsstater og for offentligheden.

De nødvendige bestemmelser for en ensartet gennemførelse af denne artikel kan fastsættes efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2.

Artikel 5

For at kunne indgå i samhandelen inden for Fællesskabet:

a) skal rugeæg, daggamle kyllinger, avlsfjerkræ og brugsfjerkræ opfylde betingelserne i artikel 6, 15, 18 og 20. Endvidere skal betingelser fastsat i medfør af artikel 16 og 17 opfyldes. Derudover: i) skal rugeæg opfylde betingelserne i artikel 8 ii) skal daggamle kyllinger opfylde betingelserne i artikel 9 iii) skal avlsfjerkræ og brugsfjerkræ opfylde betingelserne i artikel 10

b) skal slagtefjerkræ opfylde betingelserne i artikel 11, 15, 18 og 20 samt betingelser fastsat i medfør af artikel 16 og 17

c) skal fjerkræ (herunder daggamle kyllinger) bestemt til udsætning som fjervildt med henblik på genoprettelse af bestanden opfylde betingelserne i artikel 12, 15, 18 og 20 samt betingelser fastsat i medfør af artikel 16 og 17

d) skal fjerkræ bestemt til Finland og Sverige for så vidt angår salmonella opfylde de betingelser, der fastsættes i medfør af artikel 13.

Artikel 6

Rugeæg, daggamle kyllinger, avlsfjerkræ og brugsfjerkræ skal stamme fra:

a) virksomheder, der opfylder følgende krav: i) de skal af den kompetente myndighed være godkendt under et registreringsnummer efter reglerne i bilag II, kapitel I ii) de må ved afsendelsen ikke være genstand for nogen dyresundhedsmæssig foranstaltning med hensyn til fjerkræ iii) de må ikke ligge i et område, der af hensyn til dyresundheden er underlagt restriktioner i henhold til fællesskabslovgivningen som følge af udbrud af en sygdom, som kan ramme fjerkræ

b) en flok, som ved afsendelsen ikke frembyder kliniske sygdomssymptomer på eller vækker mistanke om smitsom fjerkræsygdom.

Artikel 7

Hver medlemsstat udarbejder og ajourfører en liste over virksomheder, der er godkendt i overensstemmelse med artikel 6, litra a), nr. i) og deres registreringsnumre og gør listen tilgængelig for de øvrige medlemsstater og for offentligheden.

De nødvendige bestemmelser for en ensartet gennemførelse af denne artikel kan fastsættes efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2.

Artikel 8

1. Rugeæg skal ved afsendelsen

a) komme fra flokke, i) der i over seks uger har været holdt på en eller flere godkendte virksomheder i Fællesskabet, jf. artikel 6, litra a), nr. i ii) der i tilfælde af vaccination er blevet vaccineret i henhold til vaccinationsbetingelserne i bilag III iii) der: — er blevet underkastet en kontrolundersøgelse foretaget af en embedsdyrlæge eller tilforordnet dyrlæge i løbet af de sidste 72 timer inden afsendelsen, og som på undersøgelsestidspunktet ikke viste kliniske sygdomssymptomer på eller vakte mistanke om smitsom sygdom, eller — hver måned og senest inden for 31 dage forud for afsendelsen er blevet undersøgt af en embedsdyrlæge eller tilforordnet dyrlæge. Hvis denne valgmulighed benyttes, skal embedsdyrlægen eller den tilforordnede dyrlæge tillige gennemgå optegnelserne om flokkens sundhedsstatus og vurdere den øjeblikkelige sundhedstilstand på baggrund af ajourførte oplysninger, som er givet af den, der har været ansvarlig for flokken i de sidste 72 timer inden afsendelsen. I tilfælde af at optegnelser eller andre oplysninger giver anledning til mistanke om sygdom, skal flokkene være kontrolundersøgt af embedsdyrlægen eller den tilforordnede dyrlæge, således at risikoen for smitsom fjerkræsygdom er blevet udelukket

b) mærkes i henhold til forordning (EF) nr. 617/2008

c) være desinficeret i henhold til embedsdyrlægens instrukser.

2. Hvis der i udrugningstiden udbryder en smitsom fjerkræsygdom, som kan overføres med æg, i den flok rugeæggene kom fra, skal det berørte rugeri og den myndighed, der er ansvarlig for rugeriet og oprindelsesflokken, underrettes herom.

Artikel 9

Daggamle kyllinger skal:

a) stamme fra rugeæg, der opfylder betingelserne i artikel 6 og 8

b) opfylde vaccinationsbetingelserne i bilag III, hvis de er blevet vaccineret

c) ved afsendelsen være fri for symptomer, der kan vække mistanke om sygdom på grundlag af bilag II, kapitel II, punkt B 2, litra g) og h).

Artikel 10

Ved afsendelsen skal avls- og brugsfjerkræ:

a) siden klækningen eller i over seks uger have befundet sig på en eller flere godkendte virksomheder i Fællesskabet, jf. artikel 6, litra a), nr. i)

b) opfylde vaccinationsbetingelserne i bilag III, hvis det er blevet vaccineret

c) have været underkastet en kontrolundersøgelse foretaget af embedsdyrlægen eller den tilforordnede dyrlæge i løbet af de sidste 48 timer inden afsendelsen uden på tidspunktet for undersøgelsen at vise kliniske sygdomssymptomer på eller vække mistanke om smitsom fjerkræsygdom.

Artikel 11

Slagtefjerkræ skal ved afsendelsen stamme fra en bedrift;

a) hvor det har befundet sig siden klækningen eller i over 21 dage

b) der ikke er genstand for nogen dyresundhedsmæssig foranstaltning med hensyn til fjerkræ

c) hvor den kontrolundersøgelse, som embedsdyrlægen eller den tilforordnede dyrlæge har foretaget i løbet af de sidste fem dage inden afsendelse af den flok, hvorfra det til slagtning bestemte parti udtages, ikke har vist kliniske sygdomssymptomer på eller vakt mistanke om smitsom fjerkræsygdom i flokken

d) der ikke er beliggende i et område, som af hensyn til dyresundheden er underlagt restriktioner i henhold til fællesskabslovgivningen som følge af udbrud af en sygdom, som kan ramme fjerkræ.

Artikel 12

1. Fjerkræ på over 72 timer bestemt til udsætning som fjervildt med henblik på genoprettelse af bestanden skal på afsendelsestidspunktet komme fra en bedrift,

a) hvor det har opholdt sig siden udklækningen eller i over 21 dage, og hvor det i de sidste to uger inden afsendelsen ikke har været i kontakt med nytilført fjerkræ

b) der ikke er underlagt sundhedsrestriktioner for så vidt angår fjerkræ

c) hvor den kontrolundersøgelse, som embedsdyrlægen eller den tilforordnede dyrlæge i løbet af de sidste 48 timer før afsendelsen har foretaget af den flok, hvorfra partiet udtages, ikke har vist kliniske sygdomssymptomer på eller vakt mistanke om smitsomme fjerkræsygdomme

d) der ikke er beliggende i et område, der af hensyn til dyresundheden er pålagt forbud i henhold til fællesskabslovgivningen som følge af udbrud af en sygdom, som kan ramme fjerkræ.

2. Artikel 6 finder ikke anvendelse på fjerkræ omhandlet i stk. 1.

Artikel 13

1. Med hensyn til salmonella skal forsendelser af slagtefjerkræ bestemt til Finland og Sverige for så vidt angår de serotyper, der ikke er nævnt i bilag II, kapitel III, punkt A), på oprindelsesbedriften underkastes en mikrobiologisk test ved prøveudtagning i henhold til Rådets afgørelse 95/410/EF af 22. juni 1995 om fastsættelse af regler for mikrobiologisk undersøgelse af stikprøver på oprindelsesbedriften af slagtefjerkræ bestemt til Finland og Sverige ( 10 ).

2. Omfanget af den i stk. 1 omhandlede test og de metoder, der skal anvendes, fastsættes på baggrund af en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og det bekæmpelsesprogram, som Finland og Sverige skal forelægge Kommissionen.

3. Den i stk. 1 omhandlede test foretages ikke på slagtefjerkræ, der stammer fra en bedrift, som er omfattet af et program, der efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2, er anerkendt som svarende til det i stk. 2 nævnte program.

Artikel 14

1. Kravet i artikel 5 til 11 og artikel 18 gælder ikke samhandelen inden for Fællesskabet med fjerkræ og rugeæg, når det drejer sig om små partier på under 20 stykker, forudsat at de overholder stk. 2 i nærværende artikel.

2. Fjerkræ og rugeæg skal som omhandlet i stk. 1 ved afsendelsen stamme fra flokke:

a) der har befundet sig i Fællesskabet siden klækningen i mindst tre måneder

b) der er fri for kliniske symptomer på smitsomme fjerkræsygdomme ved afsendelsen

c) der opfylder vaccinationsbetingelserne i bilag III, hvis der er vaccineret

d) der ikke er genstand for dyresundhedsmæssige foranstaltninger med hensyn til fjerkræ

e) der ikke er beliggende i et område, der af hensyn til dyresundheden er underlagt restriktioner i henhold til fællesskabsforskrifter som følge af udbrud af en sygdom, som kan ramme fjerkræ. Alt fjerkræ, der indgår i sendingen, skal i måneden forud for afsendelsen have reageret negativt på serologiske undersøgelser for antistoffer mod Salmonella pullorum og Salmonella gallinarum i henhold til bilag II, kapitel III. For så vidt angår rugeæg og daggamle kyllinger, skal oprindelsesflokken inden for de sidste tre måneder forud for afsendelsen undersøges serologisk for Salmonella pullorum og Salmonella gallinarum i et omfang, som med 95 % statistisk sikkerhed påviser infektion af 5 % af materialet.

3. Denne artikel finder ikke anvendelse på forsendelser af strudsefugle eller rugeæg af strudsefugle.

Artikel 15

1. Ved forsendelse af fjerkræ og rugeæg fra medlemsstater eller områder i medlemsstater, der vaccinerer fjerkræ mod Newcastle disease, til en medlemsstat eller et område i en medlemsstat, hvis status er fastsat i henhold til stk. 2, finder følgende regler anvendelse:

a) rugeæg skal komme fra flokke, som i) ikke er vaccineret, eller ii) er vaccineret med inaktiveret vaccine, eller iii) er vaccineret med levende vaccine, forudsat at denne er indgivet mindst 30 dage, før rugeæggene indsamles;

b) daggamle kyllinger (herunder kyllinger til udsætning som fjervildt med henblik på genoprettelse af bestanden), må ikke vaccineres mod Newcastle disease og skal komme fra i) rugeæg som opfylder betingelserne i litra a), og ii) et rugeri, hvor arbejdsmetoden sikrer, at sådanne æg udklækkes på helt andre tidspunkter og steder end æg, som ikke opfylder betingelserne i litra a).

c) avls- og brugsfjerkræ i) må ikke vaccineres mod Newcastle disease ii) skal have været isoleret i 14 dage før forsendelsen enten på en bedrift eller en karantænestation under embedsdyrlægens tilsyn. I den forbindelse må intet fjerkræ på bedriften eller karantænestationen være blevet vaccineret mod Newcastle disease i de sidste 21 dage før forsendelsen, og der må i den periode ikke være blevet indsat fjerkræ, som ikke skal indgå i forsendelsen, på bedriften eller karantænestationen; derudover må der ikke vaccineres på karantænestationerne iii) skal i de sidste 14 dage før forsendelsen have været underkastet en repræsentativ serologisk undersøgelse med negativt resultat for antistoffer mod Newcastle disease efter nærmere regler, som fastsættes efter proceduren i artikel 33, stk. 2;

d) slagtefjerkræ skal komme fra flokke, der i) hvis de ikke er vaccineret mod Newcastle disease, opfylder kravene i litra c), nr. iii) ii) hvis de er vaccineret, i de sidste 14 dage før forsendelsen på grundlag af en repræsentativ prøve er blevet undersøgt for at isolere Newcastle disease-viruset efter nærmere regler, som fastsættes efter proceduren i artikel 33, stk. 2.

2. Hvis en medlemsstat eller en region i en medlemsstat ønsker at blive betragtet som ikke-vaccinerede mod Newcastle disease, kan de forelægge et program, jf. artikel 16, stk. 1.

Kommissionen gennemgår de programmer, som medlemsstaterne forelægger. Programmerne kan godkendes ud fra de i artikel 16, stk. 1, omhandlede kriterier efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2. Supplerende generelle eller specifikke garantier, som vil kunne kræves i samhandelen mellem medlemsstaterne, kan fastsættes efter samme fremgangsmåde.

Når en medlemsstat eller region i en medlemsstat mener, at den opfylder betingelserne for at få status som ikke-vaccinerende mod Newcastle disease, kan de indgive ansøgning til Kommissionen om at få status som ikke-vaccinerende mod Newcastle disease efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2.

Ved bestemmelse af en medlemsstats eller et områdes status som ikke-vaccinerende mod Newcastle disease tages der hensyn til de data, der omhandles i artikel 17, stk. 1, og navnlig følgende kriterier:

a) vaccination af fjerkræ mod Newcastle disease bortset fra den i artikel 17, stk. 3, i Rådets direktiv 92/66/EØF af 14. juli 1992 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af Newcastle disease ( 11 ) omhandlede tvungne vaccination af brevduer, må ikke have været tilladt i de sidste tolv måneder

b) der skal mindst en gang om året foretages serologisk kontrol af avlsflokkene for tilstedeværelse af Newcastle disease efter de detaljerede regler, der vedtages efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2,

c) bortset fra brevduer, som er vaccineret i henhold til artikel 17, stk. 3, i direktiv 92/66/EØF, må virksomhederne ikke rumme fjerkræ, som er blevet vaccineret mod Newcastle disease i løbet af de sidste tolv måneder.

3. Kommissionen kan suspendere status som ikke-vaccinerende mod Newcastle disease efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2, i tilfælde af:

a) en alvorlig epizooti af Newcastle disease, som ikke holdes i ave, eller

b) ophævelse af de lovgivningsmæssige restriktioner, der forbyder rutinevaccination mod Newcastle disease.

Artikel 16

1. Såfremt en medlemsstat opstiller eller har opstillet et fakultativt eller obligatorisk program til bekæmpelse af en sygdom, som kan ramme fjerkræ, kan den forelægge det for Kommissionen med oplysning om følgende:

a) situationen med hensyn til den pågældende sygdom på dens område

b) begrundelsen for programmet under hensyn til sygdommens alvor og de forventede cost-benefit-fordele

c) det geografiske område, hvor programmet skal anvendes

d) de forskellige former for status for virksomhederne og de normer, der skal opfyldes i hver kategori, samt undersøgelsesprocedurerne

e) kontrollen med programmet

f) konsekvenserne af, at en virksomhed mister sin status, uanset årsagen

g) de foranstaltninger, der skal træffes, såfremt der som følge af kontrol, der gennemføres i henhold til bestemmelserne i programmet, konstateres positive resultater.

2. Kommissionen gennemgår de programmer, som medlemsstaterne har forelagt. Programmerne kan under overholdelse af kriterierne i stk. 1 godkendes efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2. Efter samme fremgangsmåde kan der fastsættes generelle eller begrænsede supplerende garantier, som kan kræves i samhandelen inden for Fællesskabet. Disse garantier må ikke være mere omfattende end dem, som medlemsstaten anvender på sit eget område.

3. Det af medlemsstaten forelagte program kan ændres eller suppleres efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2. Efter samme fremgangsmåde kan der godkendes ændringer af eller tillæg til et tidligere godkendt program eller garantier fastsat i henhold til stk. 2, i nærværende artikel.

Artikel 17

1. En medlemsstat, der mener at være helt eller delvis fri for en af de sygdomme, som kan ramme fjerkræ, forelægger Kommissionen behørigt bevismateriale herfor. Den gør navnlig rede for følgende:

a) sygdommens art og udviklingen i dens forekomst på medlemsstatens område

b) resultaterne af kontroltest baseret på en serologisk, mikrobiologisk eller patologisk undersøgelse og på det forhold, at der er pligt til at anmelde denne sygdom til de kompetente myndigheder

c) kontrollens varighed

d) i givet fald den periode, i hvilken der har været forbud mod at vaccinere mod sygdommen, og det geografiske område omfattet af forbuddet

e) reglerne for kontrol med, at sygdommen ikke forekommer.

2. Kommissionen gennemgår det bevismateriale, som medlemsstaterne har fremsendt. De generelle eller begrænsede supplerende garantier, der kan kræves i samhandelen inden for Fællesskabet, kan præciseres efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2. Disse garantier må ikke være mere omfattende end dem, som medlemsstaten anvender på sit eget område.

3. Den pågældende medlemsstat giver Kommissionen meddelelse om enhver ændring af det i stk. 1 nævnte bevismateriale. På baggrund af de meddelte oplysninger kan de garantier, der er fastsat i henhold til stk. 2, ændres eller ophæves efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2.

Artikel 18

1. Daggamle kyllinger og rugeæg skal transporteres i:

a) dertil indrettede engangspakninger, der kun må bruges én gang og derefter destrueres, eller

b) pakninger, der kan genbruges, såfremt de forinden rengøres og desinficeres.

2. De pakninger, der er nævnt i stk. 1

a) må kun indeholde daggamle kyllinger eller rugeæg af samme fjerkræart, -kategori og type, som kommer fra samme virksomhed

b) skal være mærket med i) oprindelsesmedlemsstatens og -regionens navn ii) oprindelsesvirksomhedens godkendelsesnummer, jf. bilag II, kapitel I, punkt 2 iii) antallet af kyllinger eller æg i hver kasse iv) arten af fjerkræ, som æg eller kyllinger tilhører.

3. Pakninger med daggamle kyllinger eller rugeæg kan omgrupperes med henblik på transport i dertil indrettede containere. Antallet af omgrupperede pakninger og de i stk. 2, litra b), nævnte angivelser skal overføres på disse containere.

4. Avls- og brugsfjerkræ skal transporteres i kasser eller bure:

a) der kun indeholder fjerkræ af samme art, kategori og type fra samme virksomhed

b) der er forsynet med oprindelsesvirksomhedens registreringsnummer, jf. bilag II, kapitel I, punkt 2.

5. Avls- og brugsfjerkræ og daggamle kyllinger skal hurtigst muligt sendes til bestemmelsesvirksomheden uden at komme i kontakt med andre levende fugle end avls- og brugsfjerkræ og daggamle kyllinger, som opfylder betingelserne i dette direktiv.

Slagtefjerkræ skal hurtigst muligt sendes til bestemmelsesslagteriet uden at komme i kontakt med andet fjerkræ end slagtefjerkræ, der opfylder betingelserne i dette direktiv.

Fjerkræ bestemt til udsætning som fjervildt med henblik på genoprettelse af bestanden skal hurtigst muligt sendes til bestemmelsesstedet uden at komme i kontakt med andet fjerkræ end fjerkræ bestemt til udsætning som fjervildt, der opfylder betingelserne i dette direktiv.

6. Kasser, bure og transportmidler skal være udformet således:

a) at tab af gødning undgås, og tab af fjer reduceres mest muligt under transporten

b) at der let kan føres tilsyn med fjerkræet

c) at de kan rengøres og desinficeres.

7. Transportmidler og, hvis de ikke er til engangsbrug, containere, kasser og bure skal, før de fyldes og efter at de er tømt, rengøres og desinficeres i overensstemmelse med anvisningerne fra den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat.

Artikel 19

Det er forbudt at transportere fjerkræ som omhandlet i artikel 18, stk. 5, gennem et område, der er erklæret ramt af fjerkræinfluenza eller Newcastle disease, medmindre transporten foregår ad hovedfærdselsårer eller pr. bane ad hovedlinjerne.

Artikel 20

Fjerkræ og rugeæg, der indgår i samhandelen inden for Fællesskabet, skal under transporten til bestemmelsesstedet ledsages af et veterinærcertifikat:

a) der er udfærdiget på en standardformular, som angivet i bilag IV, udformet i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 599/2004 af 30. marts 2004 om en model for certifikat og erklæring om kontrol i forbindelse med samhandel inden for Fællesskabet med dyr og animalske produkter ( 12 )

b) der er underskrevet af en embedsdyrlæge

c) der er udstedt på læssedagen på et af afsendelsesmedlemsstatens officielle sprog og på et af bestemmelsesmedlemsstatens officielle sprog

d) der er gyldigt i fem dage

e) der kun består af ét blad

f) der i princippet kun er bestemt til én modtager

g) der er forsynet med et stempel af anden farve og en underskrift af anden farve end certifikatet.

Artikel 21

Bestemmelsesmedlemsstaterne kan under overholdelse af Traktatens generelle bestemmelser give en eller flere afsendelsesmedlemsstater generelle tilladelser eller tilladelser, der er begrænset til enkelttilfælde, og hvorefter der på deres område kan indføres fjerkræ og rugeæg, som ikke er ledsaget af det i artikel 20 nævnte certifikat.







KAPITEL III

REGLER FOR INDFØRSEL FRA TREDJELANDE

Artikel 22

Æg og rugeæg, der indføres til Fællesskabet, skal opfylde betingelserne i artikel 23 til 26.

Artikel 23

1. Fjerkræet og rugeæggene skal komme fra tredjelande eller dele af tredjelande, der er opført på en liste udarbejdet af Kommissionen efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2. Denne liste kan ændres eller suppleres efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 3.

2. Når det skal afgøres, om et tredjeland eller en del af et tredjeland kan opføres på den i stk. 1 omhandlede liste, tages der navnlig hensyn til følgende:

a) fjerkræets, andre husdyrs og vildtbestandens sundhedstilstand i tredjelandet, særlig med hensyn til eksotiske dyresygdomme, samt miljøets sundhedstilstand i dette land, i det omfang den kan blive til fare for befolkningens og bestandens sundhed i medlemsstaterne

b) den regelmæssighed og den hurtighed, hvormed dette land fremsender oplysninger om forekomst af smitsomme dyresygdomme på dets område, navnlig de sygdomme, der er anført på listen udarbejdet af Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE)

c) landets bestemmelser om forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme

d) veterinærtjenesternes struktur og beføjelser i landet

e) tilrettelæggelsen og gennemførelsen af forebyggelse og bekæmpelse af smitsomme dyresygdomme i landet

f) de garantier, som landet kan give med hensyn til overholdelse af reglerne i dette direktiv

g) overholdelsen af fællesskabsreglerne vedrørende hormoner og restkoncentrationer.

3. Den i stk. 1 omhandlede liste og alle ændringer hertil offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 24

1. Fjerkræ og rugeæg skal komme fra tredjelande

a) hvori aviær influenza og Newcastle disease som defineret i henholdsvis Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza ( 13 ) og direktiv 92/66/EØF er anmeldepligtige sygdomme ifølge loven

b) som er fri for aviær influenza og Newcastle disease eller som, skønt de ikke er fri for disse sygdomme, anvender bekæmpelsesforanstaltninger, som mindst svarer til foranstaltningerne i henholdsvis direktiv 2005/94/EF og direktiv 92/66/EØF.

2. Kommissionen kan efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2, træffe beslutning om, på hvilke betingelser stk. 1 i nærværende artikel kun skal finde anvendelse på en del af et tredjelands område.

Artikel 25

1. Indførsel af fjerkræ og rugeæg fra et tredjelands område eller en del heraf, der er opført på den liste, som er opstillet i henhold til artikel 23, stk. 1, må kun finde sted, hvis det pågældende fjerkræ og de pågældende rugeæg stammer fra flokke, der:

a) før afsendelsen uafbrudt har befundet sig på dette lands eller en del af dette lands område i en periode, som fastsættes efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2,

b) opfylder de dyresundhedsmæssige betingelser, der fastsættes efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2, for indførsel af fjerkræ og rugeæg fra dette land. Disse betingelser kan være forskellige alt efter fjerkræart og -kategori.

2. Ved fastsættelsen af de dyresundhedsmæssige betingelser anvendes som referencebasis de regler, der er fastsat i kapitel II og de tilsvarende bilag. Det kan efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2, besluttes at fravige disse bestemmelser i enkelttilfælde, hvis det berørte tredjeland giver tilsvarende og mindst lige så tilfredsstillende dyresundhedsmæssige garantier.

Artikel 26

1. Fjerkræet og rugeæggene skal ledsages af et certifikat, der er udstedt og underskrevet af en embedsdyrlæge i det eksporterende tredjeland.

Certifikatet skal:

a) være udstedt den dag, der læsses med henblik på afsendelse til bestemmelsesmedlemsstaten

b) være udfærdiget på bestemmelsesmedlemsstatens officielle sprog

c) ledsage forsendelsen i original

d) attestere, at fjerkræet eller rugeæggene opfylder de betingelser for indførsel fra tredjelande, der er fastsat i dette direktiv og i gennemførelsesbestemmelserne hertil

e) være gyldigt i fem dage

f) bestå af et enkelt blad

g) kun være bestemt til én modtager

h) være forsynet med et stempel af anden farve og en underskrift af anden farve end certifikatet.

2. Det i stk. 1 omhandlede certifikat udstedes på en standardformular, som udformes efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2.

Artikel 27

Medlemsstaternes og Kommissionens veterinærsagkyndige gennemfører kontrol på stedet for at sikre, at alle dette direktivs bestemmelser faktisk anvendes.

Medlemsstaternes sagkyndige, der er ansvarlige for kontrollen; udpeges af Kommissionen på forslag af medlemsstaterne.

Kontrollen foretages for Fællesskabets regning.

De nærmere regler for kontrollen samt dens hyppighed fastsættes efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2.

Artikel 28

1. Kommissionen kan efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 3, beslutte at begrænse indførslen fra et tredjeland eller fra en del af et tredjeland til bestemte arter, rugeæg, avls- og brugsfjerkræ, slagtefjerkræ eller fjerkræ til særlige formål.

2. Kommissionen kan efter proceduren i artikel 33, stk. 2, beslutte, at indført fjerkræ, indførte rugeæg eller fjerkræ klækket af indførte æg skal holdes i karantæne eller isoleres i en periode, der ikke må overstige to måneder.

Artikel 29

Uanset artikel 22, 24, 25 og 26 kan Kommissionen efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2, beslutte i enkelte tilfælde at tillade indførsel af fjerkræ og rugeæg fra tredjelande, hvis indførslen ikke opfylder betingelserne i artikel 22, 24, 25 og 26. Der fastsættes samtidig nærmere regler for denne indførsel efter samme fremgangsmåde. Reglerne skal give dyresundhedsgarantier, som mindst svarer til dyresundhedsgarantierne i kapitel II, og skal omfatte obligatorisk karantæne og undersøgelse for fjerkræinfluenza, Newcastle disease og andre relevante sygdomme.

Artikel 30

Slagtefjerkræ skal straks ved ankomsten til bestemmelsesmedlemsstaten føres direkte til et slagteri for at blive slagtet snarest muligt.

Den kompetente myndighed i bestemmelsesmedlemsstaten kan, hvis dette er nødvendigt af dyresundhedsmæssige årsager, udpege det slagteri, hvortil fjerkræet skal sendes, jf. dog de særlige betingelser, der måtte være fastsat efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 3.







KAPITEL IV

FÆLLES BESTEMMELSER

Artikel 31

I samhandelen inden for Fællesskabet finder de beskyttelsesforanstaltninger, som er fastsat i Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked ( 14 ), ligeledes anvendelse på fjerkræ og rugeæg.

Artikel 32

De regler for veterinærkontrol, som er fastsat i direktiv 90/425/EØF, finder ligeledes anvendelse på samhandelen inden for Fællesskabet med fjerkræ og rugeæg.

Artikel 33

1. Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed nedsat ved artikel 58 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed ( 15 ).

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til 15 dage.

Artikel 34

Ændringer til bilag I til V, navnlig med henblik på at tilpasse dem til udviklingen i de diagnostiske metoder og under hensyn til forskellene i den økonomiske betydning af specifikke sygdomme, vedtages efter fremgangsmåden i artikel 33, stk. 2.

Artikel 35

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 36

Direktiv 90/539/EØF, som ændret ved de retsakter, der er nævnt i bilag VI del A, ophæves, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag VI del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne.

Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag VII.

Artikel 37

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Det finder anvendelse fra 1. januar 2010.

Artikel 38

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.









BILAG I

De nationale referencelaboratorier for fjerkræsygdomme, der er udpeget i henhold til artikel 4, er for den medlemsstat, som de henhører under, ansvarlige for at koordinere de diagnostiske metoder, der omhandles i dette direktiv. Med henblik herpå:

a) kan de til de godkendte laboratorier levere de reagenser, der er nødvendige for diagnosticering

b) kontrollerer de kvaliteten af de reagenser, der anvendes af de laboratorier, som er godkendt og har fået til opgave at udføre de diagnostiske prøver, der er foreskrevet i dette direktiv

c) iværksætter de med regelmæssige mellemrum sammenlignende prøver.









BILAG II

GODKENDELSE AF VIRKSOMHEDER

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

1. For at blive godkendt af den kompetente myndighed med henblik på samhandel inden for Fællesskabet skal virksomhederne: a) opfylde de betingelser vedrørende anlæg og drift, som er fastsat i kapitel II b) iværksætte og følge betingelserne i et program for sundhedskontrol, som er godkendt af den kompetente centrale veterinærmyndighed og udarbejdet under hensyn til kravene i kapitel III c) give adgang til, at de i litra d) omhandlede foranstaltninger kan træffes d) inden for rammerne af en organiseret sundhedskontrol underkastes den kompetente veterinærmyndigheds tilsyn. Denne sundhedskontrol skal omfatte følgende: — mindst et årligt kontrolbesøg af embedsdyrlægen suppleret med en kontrol af, at virksomhedens hygiejneforanstaltninger og drift er i overensstemmelse med betingelserne i kapitel II: — driftslederens registrering af alle de oplysninger, der er nødvendige for den kompetente veterinærmyndigheds løbende kontrol med sundhedstilstanden e) sikre, at der på virksomhederne kun findes fjerkræ.

2. Den kompetente myndighed giver de virksomheder, der opfylder betingelserne i punkt 1, litra a), et registreringsnummer, der kan være identisk med det, der i forvejen er tildelt i henhold til forordning (EF) nr. 1234/2007.

KAPITEL II

ANLÆG OG DRIFT

A. Avls-, formerings- og opdrætsvirksomheder 1. Anlæggene a) Anlæggenes tilstand og indretning skal passe til produktionsformen og gøre det muligt at hindre indslæbning af sygdomme og at bekæmpe dem, hvis de opstår. Hvis der i en virksomhed findes flere fjerkræarter, skal disse arter være klart adskilt. b) Anlæggene skal være således indrettet, at der er gode hygiejneforhold, og at der kan gennemføres sundhedskontrol. c) Inventaret skal passe til produktionsformen og være af en sådan beskaffenhed, at anlæggene og transportmidlerne til fjerkræ og rugeæg kan rengøres og desinficeres på det mest hensigtsmæssige sted. 2. Driften a) Driftsformen baseres så vidt muligt på princippet om »beskyttet opdræt« og »alt ind — alt ud«-princippet. Der rengøres og desinficeres i perioden mellem tømning og indsætning. b) Der må i avls-, formerings- og opdrætsvirksomheder kun findes fjerkræ, der stammer fra: — virksomheden selv, og/eller — andre opdræts-, avls- eller formeringsvirksomheder i Fællesskabet, der også er godkendt i henhold til artikel 6, litra a), nr. i), og/eller — indførsler fra tredjelande, der er gennemført i henhold til dette direktiv. c) Hygiejnebestemmelserne fastsættes af virksomhedens ledelse. Personalet skal bære arbejdstøj og besøgende beskyttelsestøj. d) Bygninger, folde og inventar skal holdes i god stand. ▼M1 e) Æggene: i) indsamles med hyppige intervaller, mindst en gang om dagen og hurtigst muligt efter lægningen ii) rengøres og desinficeres hurtigst muligt, medmindre desinfektionen finder sted på et rugeri i samme medlemsstat iii) anbringes enten i en ny eller i en rengjort og desinficeret emballage. ▼B f) Driftslederen skal give den tilforordnede dyrlæge meddelelse om enhver forandring i produktionsresultaterne eller ethvert andet symptom, der kan vække mistanke om en smitsom fjerkræsygdom. Så snart der er mistanke, skal den tilforordnede dyrlæge sende et godkendt laboratorium de fornødne prøver til at stille eller bekræfte diagnosen. g) Der skal for hver flok føres en journal eller et papir- eller edb-register, som skal opbevares i mindst to år efter, at flokkene er fjernet, over — ind- og udsættelser af fjerkræ — produktionsydelser — sygelighed og dødelighed og årsagerne hertil — laboratorieundersøgelser og resultater — fjerkræets herkomst — æggenes bestemmelse. h) I tilfælde af en smitsom fjerkræsygdom skal resultaterne af laboratorieundersøgelserne straks meddeles den tilforordnede dyrlæge.

B. Rugerier 1. Anlæggene a) Der skal være en fysisk og driftsmæssig adskillelse mellem rugeri og avlsanlæg. De skal være således indrettet, at de forskellige afdelinger kan adskilles: — opbevaring og klassificering af æg — desinfektion — forrugning — klækning — klargøring og pakning af forsendelser. b) Bygningerne skal være beskyttet mod fugle udefra samt mus og rotter. Gulve og vægge skal være af solidt, vandtæt og vaskbart materiale. De naturlige eller kunstige belysningsforhold og luft- og temperaturreguleringssystemerne skal være tilpasset. Der skal være mulighed for at fjerne affald (æg og kyllinger) på hygiejnisk vis. c) Inventaret skal have glatte og vandtætte vægge. 2. Driften a) Driften skal baseres på envejstrafik-princippet for æg, inventar og personale. b) Rugeæggene skal stamme fra: — avls- eller formeringsvirksomheder i Fællesskabet, som er godkendt i henhold til artikel 6, litra a), nr. i) — indførsler fra tredjelande, der er gennemført i henhold til dette direktiv. c) Hygiejnebestemmelserne fastsættes af virksomhedens ledelse. Personalet skal bære arbejdstøj og besøgende beskyttelsestøj. d) Bygninger og inventar skal holdes i god stand. e) Desinfektion skal omfatte: ▼M1 — æggene mellem ankomsten til rugeriet og udrugningen eller ved afsendelsen med henblik på handel inden for Unionen eller eksport til et tredjeland, medmindre de allerede er desinficeret i oprindelsesformeringsvirksomheden ▼B — rugemaskinerne med regelmæssige mellemrum — klækkemaskinerne og inventaret efter hver klækning. f) Sundhedsforholdene i rugeriet skal vurderes på grundlag af et program til kontrol af den mikrobiologiske kvalitet. g) Driftslederen skal give den tilforordnede dyrlæge meddelelse om enhver forandring i produktionsresultaterne eller ethvert andet symptom, der kan vække mistanke om en smitsom fjerkræsygdom. Så snart der er mistanke om en smitsom sygdom, skal den tilforordnede dyrlæge sende et godkendt laboratorium de fornødne prøver til at stille eller bekræfte diagnosen og underrette den kompetente veterinærmyndighed, som træffer afgørelse om, hvilke forholdsregler, der skal træffes. h) Der skal føres en journal eller et papir- eller edb-register, som skal opbevares i mindst to år, om muligt for hver flok, over — æggenes herkomst og ankomstdato — klækningsresultater — anomalier — laboratorieundersøgelser og resultater — eventuelle vaccinationsprogrammer — antal af og bestemmelse for de æg, der er udrugede, men ikke udklækkede — de daggamle kyllingers bestemmelse. i) I tilfælde af en smitsom fjerkræsygdom skal resultaterne af laboratorieundersøgelserne straks meddeles den tilforordnede dyrlæge.

▼M1

KAPITEL III

PROGRAM FOR SUNDHEDSKONTROL

Sundhedskontrolprogrammerne skal med forbehold af sundhedsforanstaltningerne og artikel 16 og 17 mindst omfatte kontrolbestemmelser for de infektioner og arter, der er opført i afsnit A-D.

A. Infektioner med Salmonella Pullorum ( 16 ), Salmonella Gallinarum ( 17 ) og Salmonella Arizonae ( 18 )

1. Arter:

a) Salmonella Pullorum og Salmonella Gallinarum: høns, kalkuner, perlehøns, vagtler, fasaner, agerhøns og ænder.

b) Salmonella Arizonae: kalkuner.

2. Sundhedskontrolprogram

a) Det undersøges, om der foreligger infektion, ved hjælp af serologiske og/eller bakteriologiske undersøgelser ( 19 ).

b) De prøver, der skal undersøges, udtages afhængigt af de enkelte tilfælde af blod, embryoner, der ikke udruges, (dvs. embryoner, der er døde i ægget), kyllinger af anden sortering, mekonium, post mortem-væv, navnlig lever, milt, æggestokke/æggeleder og ileocøkalstedet ( 20 ).

c) Der anvendes direkte berigelse i selenit-cystein-bouillon for fæces/mekoniumprøver og tarmprøver. En ikke-selektiv forudgående berigelse efterfulgt af selektiv berigelse i Rappaport-Vassiliadis-sojabouillon (RVS) eller Müller-Kauffmann-bouillon med tetrationat og novobiocin (MKTTn) kan anvendes til prøver (som f.eks. embryoner, der er døde i ægget), hvor konkurrerende flora forventes at være ringe. ( 21 ) ( 22 )

d) Udtagningen af blodprøver i en flok med henblik på serologisk undersøgelse for Salmonella Pullorum eller Salmonella Arizonae skal for så vidt angår antallet af prøver, der skal udtages, foretages under hensyn til infektionens forekomst i den pågældende medlemsstat og dens tidligere forekomst i virksomheden. Der skal dog altid udtages et statistisk gyldigt antal prøver med henblik på serologisk og/eller bakteriologisk undersøgelse til påvisning af infektionen.

e) En flok skal undersøges i forbindelse med hver æglægningsperiode på det mest effektive tidspunkt med henblik på sporing af den pågældende sygdom.

f) Prøver til bakteriologisk undersøgelse må ikke udtages fra fjerkræ eller æg, der er behandlet med antimikrobielle lægemidler i de sidste to til tre uger før undersøgelsen.

g) Påvisningsmetoderne skal kunne differentiere mellem serologiske reaktioner over for infektioner med Salmonella Pullorum og Salmonella Gallinarum og serologiske reaktioner, som skyldes anvendelse af Salmonella Enteritidis-vaccine, hvor denne vaccines anvendes ( 23 ). Der må derfor ikke foretages en sådan vaccination, hvis der skal anvendes serologisk overvågning. Hvis der er foretaget vaccination, skal der foretages bakteriologisk undersøgelse, men den anvendte bekræftelsesmetode skal kunne differentiere mellem levende vaccinestammer og feltstammer.

B. Infektioner med Mycoplasma gallisepticum og Mycoplasma meleagridis

1. Arter:

a) Mycoplasma gallisepticum: høns og kalkuner.

b) Mycoplasma meleagridis: kalkuner.

2. Sundhedskontrolprogram

a) Det undersøges, om der foreligger infektion, ved hjælp af validerede serologiske og/eller bakteriologiske og/eller molekylære undersøgelser. Konstatering af luftsæklæsioner på daggamle kyllinger og kalkunkyllinger tyder på, at der foreligger en mycoplasmainfektion, og skal undersøges.

b) De prøver, der skal undersøges for infektion med mycoplasma, skal udtages afhængigt af de enkelte tilfælde af blod, daggamle kyllinger og kalkunkyllinger, sæd eller svabeprøver fra luftrør, indre næsebor, kloak eller luftsæk, og navnlig til påvisning af Mycoplasma meleagridis hos kalkuner skal der udtages prøver af æggeleder og penis.

c) Undersøgelserne for Mycoplasma gallisepticum og Mycoplasma meleagridis foretages på grundlag af en repræsentativ prøve, således at der kan foretages en løbende infektionskontrol i opdrætnings- og æglægningsperioden, dvs. lige inden æglægningens begyndelse og herefter hver tredje måned.

C. Resultater og foranstaltninger

Er der ingen reaktion, anses kontrollen for negativ. I modsat fald anses flokken for at være under mistanke, og foranstaltningerne i kapitel IV skal anvendes.

D. For så vidt angår bedrifter, der består af flere adskilte produktionsenheder, kan den kompetente veterinærmyndighed undlade at træffe de foranstaltninger, der ifølge punkt 3, litra b), i kapitel IV kræves for at forny godkendelsen, for så vidt angår sunde produktionsenheder tilhørende en inficeret bedrift, dersom der foreligger en bekræftelse fra den tilforordnede dyrlæge om, at denne produktionsenheds struktur og størrelse samt den virksomhed, der foregår her, er af en sådan art, at produktionsenheden med hensyn til opstaldning, pasning og fodring er klart adskilt fra de øvrige, således at den pågældende sygdom ikke kan sprede sig fra én produktionsenhed til en anden.

KAPITEL IV

KRITERIER FOR SUSPENSION ELLER TILBAGETRÆKNING AF EN VIRKSOMHEDS GODKENDELSE

1. En virksomheds godkendelse suspenderes a) når betingelserne i kapitel II ikke længere er opfyldt b) indtil en undersøgelse vedrørende den pågældende sygdom er afsluttet hvis: — der er mistanke om aviær influenza eller Newcastle disease i virksomheden — virksomheden har modtaget fjerkræ eller rugeæg fra en virksomhed, hvor der er mistanke om udbrud eller bekræftet udbrud af aviær influenza eller Newcastle disease — der er etableret en kontakt, der kan overføre infektionen, mellem virksomheden og stedet for udbruddet af aviær influenza eller Newcastle disease c) indtil der er foretaget nye undersøgelser, hvis resultaterne af den kontrol, der er foretaget i henhold til kapitel II og III med hensyn til infektioner med Salmonella Pullorum, Salmonella Gallinarum, Salmonella Arizonae, Mycoplasma gallisepticum eller Mycoplasma meleagridis, lader formode, at der foreligger et udbrud d) indtil der er truffet passende foranstaltninger på embedsdyrlægens foranledning, efter at det er konstateret, at virksomheden ikke overholder kravene i kapitel I, punkt 1, litra a), b) og c).

2. En virksomheds godkendelse trækkes tilbage: a) i tilfælde af bekræftet udbrud af aviær influenza eller Newcastle disease i virksomheden b) hvis en ny undersøgelse bekræfter et udbrud af infektion med Salmonella Pullorum, Salmonella Gallinarum, Salmonella Arizonae, Mycoplasma gallisepticum eller Mycoplasma meleagridis c) hvis den person, der er ansvarlig for virksomheden, efter fornyet opfordring fra embedsdyrlægen ikke har truffet foranstaltninger til at opfylde kravene i kapitel I, punkt 1, litra a), b) og c).

3. Fornyet godkendelse er underkastet følgende betingelser: a) hvis godkendelsen er trukket tilbage på grund af et udbrud af aviær influenza eller Newcastle disease, kan der gives fornyet godkendelse 21 dage efter rengøringen og desinfektionen, hvis der er foretaget sanitetsslagtning b) hvis godkendelsen er trukket tilbage som følge af et udbrud fremkaldt: — af Salmonella Pullorum og Salmonella Gallinarum eller Salmonella Arizonae, kan der gives fornyet godkendelse, efter at virksomheden er blevet kontrolleret to gange med negativt resultat med mindst 21 dages mellemrum efter endt sanitetsslagtning af den sygdomsramte flok, og efter at der er foretaget desinfektion, hvis virkning er blevet kontrolleret ved passende prøver på tørre overflader — af Mycoplasma gallisepticum eller Mycoplasma meleagridis kan der gives fornyet godkendelse, efter at hele flokken er blevet kontrolleret to gange med negativt resultat med mindst 60 dages mellemrum, eller efter at virksomheden er blevet kontrolleret to gange med negativt resultat med mindst 21 dages mellemrum, efter at der er foretaget desinfektion efter endt sanitetsslagtning af hele den sygdomsramte flok.

▼B









BILAG III

BETINGELSER FOR VACCINATION AF FJERKRÆ

▼M1

1. Ved vaccination af fjerkræ eller flokke til produktion af rugeæg skal vaccinerne have en markedsføringstilladelse fra den kompetente myndighed i en medlemsstat.

▼B

2. Kriterierne for vaccination mod Newcastle disease i forbindelse med rutinevaccinationsprogrammer kan fastlægges af Kommissionen.

▼M1

3. I forbindelse med vaccination mod salmonellaserotyper skal følgende betingelser overholdes: a) salmonellavaccinationsprogrammer må ikke gribe forstyrrende ind i den serologiske påvisning i forbindelse med feltundersøgelser eller give falsk positive resultater b) levende salmonellavacciner må ikke som led i nationale bekæmpelsesprogrammer anvendes: i) til vaccination af avls- og brugsfjerkræ i reproduktions- eller æglægningsstadiet, medmindre det er godtgjort, at de er sikre at anvende, og de er godkendt til sådanne formål i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF ( 24 ) ii) medmindre producenten fremlægger en passende metode til bakteriologisk at skelne mellem vilde salmonellastammer og vaccinestammer.

▼M1









BILAG IV

VETERINÆRCERTIFIKATER TIL BRUG VED SAMHANDEL INDEN FOR UNIONEN

(Standardcertifikat 1 til 6)

▼M2

STANDARDCERTIFIKAT 1

STANDARDCERTIFIKAT 2

STANDARDCERTIFIKAT 3

▼M1

STANDARDCERTIFIKAT 4

STANDARDCERTIFIKAT 5

STANDARDCERTIFIKAT 6

▼B









BILAG V

ANMELDELSESPLIGTIGE SYGDOMME

— Fjerkræinfluenza

— Newcastle disease.









BILAG VI

DEL A

Ophævet direktiv med oversigt over ændringer (jf. artikel 36)







Rådets direktiv 90/539/EØF (EFT L 303 af 31.10.1990, s. 6) Rådets direktiv 91/494/EØF (EFT L 268 af 24.9.1991, s. 35) udelukkende artikel 19, stk. 2 Rådets direktiv 91/496/EØF (EFT L 268 af 24.9.1991, s. 56) udelukkende for så vidt angår henvisningen til direktiv 90/539/EØF i artikel 26, stk. 2 Rådets direktiv 92/65/EØF (EFT L 268 af 14.9.1992, s. 54) udelukkende artikel 7, litra b), andet afsnit Kommissionens beslutning 92/369/EØF (EFT L 195 af 14.7.1992, s. 25) Rådets direktiv 93/120/EF (EFT L 340 af 31.12.1993, s. 35) Tiltrædelsesakten af 1994, punkt V, E, I.2.A.4 i Bilag I (EFT C 241 af 29.8.1994, s. 132) Rådets direktiv 1999/90/EF (EFT L 300 af 23.11.1999, s. 19) Kommissionens beslutning 2000/505/EF (EFT L 201 af 9.8.2000, s. 8) udelukkende artikel 1 og bilag Kommissionens beslutning 2001/867/EF (EFT L 323 af 7.12.2001, s. 29) Rådets forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1) udelukkende bilag III, nr. 13 Tiltrædelsesakten af 2003, punkt 6.B.I.17 i Bilag II (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 381) Rådets direktiv 2006/104/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 352) udelukkende bilag, punkt I.3 Kommissionens beslutning 2006/911/EF (EUT L 346 af 9.12.2006, s. 41) udelukkende bilag, punkt 4 Kommissionens beslutning 2007/594/EF (EUT L 227 af 31.8.2007, s. 33) Kommissionens beslutning 2007/729/EF (EUT L 294 af 13.11.2007, s. 26) udelukkende bilag, punkt 2 Rådets direktiv 2008/73/EF (EUT L 219 af 14.8.2008, s. 40) udelukkende artikel 11

DEL B

Liste over frister for gennemførelse i national ret (jf. artikel 36)







Direktiver Gennemførelsesfrist 90/539/EØF 1. maj 1992 91/494/EØF 1. maj 1992 91/496/EØF 1. juli 1992 92/65/EØF 31. december 1993 93/120/EF 1. januar 1995 1999/90/EF 30. juni 2000 2006/104/EF 1. januar 2007 2008/73/EF 1. januar 2010









BILAG VII

SAMMENLIGNINGSTABEL







Direktiv 90/539/EØF Nærværende direktiv Artikel 1 Artikel 1 Artikel 2, stk. 1 Artikel 2, stk. 1 Artikel 2, stk. 2, nr. 1 til 14 Artikel 2, stk. 2, nr. 1 til 14 Artikel 2, stk. 2, nr. 16 Artikel 2, stk. 2, nr. 15 Artikel 2, stk. 2, nr. 17 Artikel 2, stk. 2, nr. 16 Artikel 3, stk. 1 Artikel 3, stk. 1, første afsnit Artikel 3, stk. 2 Artikel 3, stk. 1, andet afsnit Artikel 3, stk. 3, første og andet led Artikel 3, stk. 2, litra a) og b) Artikel 4 Artikel 4 Artikel 5, litra a), første afsnit Artikel 5, litra a), første afsnit Artikel 5, litra a), andet afsnit, første, andet og tredje led Artikel 5, litra a), andet afsnit, nr. i), ii) og iii) Artikel 5, litra b), c) og d) Artikel 5, litra b), c) og d) Artikel 6, stk. 1, litra a), b) og c) Artikel 6, litra a), nr. i), ii) og iii) Artikel 6, stk. 2 Artikel 6, litra b) Artikel 6a Artikel 7 Artikel 7, stk. 1, nr. 1, første led Artikel 8, stk. 1, litra a), nr. i) Artikel 7, stk. 1, nr. 1, andet led Artikel 8, stk. 1, litra a), nr. ii) Artikel 7, stk. 1, nr. 1, tredje led Artikel 8, stk. 1, litra a), nr. iii), første led Artikel 7, stk. 1, nr. 1, andet led, andet underled Artikel 8, stk. 1, litra a), nr. iii), andet led Artikel 7, stk. 1, nr. 2 Artikel 8, stk. 1, litra b) Artikel 7, stk. 1, nr. 3 Artikel 8, stk. 1, litra c) Artikel 7, stk. 2 Artikel 8, stk. 2 Artikel 8 Artikel 9 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 9a — Artikel 9b — Artikel 10 Artikel 11 Artikel 10a Artikel 12 Artikel 10b Artikel 13 Artikel 11, stk. 1 Artikel 14, stk. 1 Artikel 11, stk. 2, første til femte led Artikel 14, stk. 2, første afsnit, litra a) til e) Artikel 11, stk. 2, sjette led Artikel 14, stk. 2, andet afsnit Artikel 11, stk. 3 Artikel 14, stk. 3 Artikel 12, stk. 1, litra a), første, andet og tredje led Artikel 15, stk. 1, litra a), nr. i), ii) og iii) Artikel 12, stk. 1, litra b), første og andet led Artikel 15, stk. 1, litra b), nr. i) og ii) Artikel 12, stk. 1, litra c), første, andet og tredje led Artikel 15, stk. 1, litra c), nr. i), ii) og iii) Artikel 12, stk. 1, litra d), første og andet led Artikel 15, stk. 1, litra d), nr. i) og ii) Artikel 12, stk. 2, første, andet og tredje afsnit Artikel 15, stk. 2, første, andet og tredje afsnit Artikel 12, stk. 2, fjerde afsnit, første, andet og tredje led Artikel 15, stk. 2, fjerde afsnit, litra a), b) og c) Artikel 12, stk. 2, femte afsnit — Artikel 12, stk. 3, nr. i) og ii) Artikel 15, stk. 3, litra a) og b) Artikel 13, stk. 1, første til syvende led Artikel 16, stk. 1, litra a) til g) Artikel 13, stk. 2, første afsnit Artikel 16, stk. 2 Artikel 13, stk. 2, andet afsnit — Artikel 13, stk. 3 Artikel 16, stk. 3 Artikel 13, stk. 4 — Artikel 14, stk. 1, første til femte led Artikel 17, stk. 1, litra a) til e) Artikel 14, stk. 2 Artikel 17, stk. 2 Artikel 14, stk. 3 Artikel 17, stk. 3 Artikel 14, stk. 4 — Artikel 15, stk. 1, første afsnit, første og andet led Artikel 18, stk. 1, litra a) og b) Artikel 15, stk. 1, andet afsnit, litra a) Artikel 18, stk. 2, litra a) Artikel 15, stk. 1, andet afsnit, litra b), første til fjerde led Artikel 18, stk. 2, litra b), nr. i) til iv) Artikel 15, stk. 2 Artikel 18, stk. 3 Artikel 15, stk. 3, første og andet led Artikel 18, stk. 4, litra a) og b) Artikel 15, stk. 4, litra a) Artikel 18, stk. 5, første afsnit Artikel 15, stk. 4, litra b) Artikel 18, stk. 5, andet afsnit Artikel 15, stk. 4, litra c) Artikel 18, stk. 5, tredje afsnit Artikel 15, stk. 5, første, andet og tredje led Artikel 18, stk. 6, litra a), b) og c) Artikel 15, stk. 6 Artikel 18, stk. 7 Artikel 16 Artikel 19 Artikel 17, første til syvende led Artikel 20, litra a) til g) Artikel 18 Artikel 21 Artikel 20 Artikel 22 Artikel 21 Artikel 23 Artikel 22, stk. 1 Artikel 24, stk. 1 Artikel 22, stk. 2 — Artikel 22, stk. 3 Artikel 24, stk. 2 Artikel 23 Artikel 25 Artikel 24 Artikel 26 Artikel 25 Artikel 27 Artikel 26 Artikel 28 Artikel 27a Artikel 29 Artikel 28 Artikel 30 Artikel 29, stk. 1 Artikel 31 Artikel 30, stk. 1 Artikel 32 Artikel 30, stk. 2 — (1) Artikel 31 — Artikel 32, stk. 1 Artikel 33, stk. 1 Artikel 32, stk. 2 Artikel 33, stk. 2 Artikel 32, stk. 3 — Artikel 33, stk. 1 — Artikel 33, stk. 2 Artikel 33, stk. 3 Artikel 34 Artikel 34 Artikel 36 — — Artikel 35 — Artikel 36 — Artikel 37 Artikel 37 Artikel 38 Bilag I, nr. 2 Bilag I Bilag II, kapitel I, II og III Bilag II, kapitel I, II og III Bilag II, kapitel IV, nr. 1 og 2 Bilag II, kapitel IV, nr. 1 og 2 Bilag II, kapitel IV, nr. 3, litra a) Bilag II, kapitel IV, nr. 3, litra a) Bilag II, kapitel IV, nr. 3, litra b), nr. i) og ii) Bilag II, kapitel IV, nr. 3, litra b), første og andet led Bilag III, IV og V Bilag III, IV og V — Bilag VI — Bilag VII (1) om ændring af direktiv 90/425/EØF