1990L0435 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 23. juli 1990
om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater
(90/435/EØF)
(EFT L 225 af 20.8.1990, s. 6)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►A1Tiltrædelsesakt for Østrig, Finland og Sverige C 241 21 29.8.1994
(tilpasset ved Rådets beslutning 95/1/EF, Euratom, EKSF) L 1 1 1.1.1995
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 258 af 22.9.1990, s. 36 (90/435)
►C2Berigtigelse, EFT L 16 af 18.1.1997, s. 98 (90/435)
1990L0435 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 2
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 23. juli 1990
om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra
forskellige medlemsstater
(90/435/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økono-
miske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale
Udvalg (3), og
ud fra følgende betragtninger:Sammenslutninger af selskaber fra forskellige medlemsstater kan være
nødvendige for at tilvejebringe hjemmemarkedslignende forhold iFællesskabet og dermed sikre, at det fælles marked indføres og kommertil at fungere bedst muligt; sådanne sammenslutninger bør ikke hæmmesaf særlige restriktioner, forskelsbehandlinger eller fordrejninger somfølge af medlemsstaternes beskatningeregler; det er derfor vigtigt atindføre konkurrenceneutrale beskatningsregler for disse sammenslut-ninger af selskaber fra forskellige medlemsstater, så virksomhederne fårmulighed for at tilpasse sig det fælles markeds krav, øge deres produkti-vitet og styrke deres konkurrencemæssige position på internationaltplan;
sådanne sammenslutninger kan føre til, at der oprettes koncerner
bestående af moder -og datterselskaber;
de nuværende beskatningsregler for forbindelserne mellem moder- og
datterselskaber fra forskellige medlemsstater varierer betydeligt framedlemsstat til medlemsstat og er generelt mindre fordelagtige end deregler, der gælder for forbindelserne mellem moder- og datterselskaberfra samme medlemsstat; samarbejdet mellem selskaber fra forskelligemedlemsstater er således undergivet ringere vilkår end samarbejdetmellem selskaber fra samme medlemsstat; denne forskelsbehandling børfjernes, ved at der indføres en fælles ordning, hvorved det bliver lettereat sammenslutte selskaber på fællesskabsplan;
hvis et moderselskab som selskabsdeltager fra sit datterselskab
modtager udbytte, kan den stat, hvor moderselskabet er hjemmehø-rende:
— enten undlade at beskatte dette udbytte— eller beskatte det, men give selskabet tilladelse til fra skattebeløbet
at trække den del af datterselskabets skat, der vedrører dette udbytte;
for at sikre skattemæssig neutralitet bør det udbytte, som et dattersel-
skab udlodder til sit moderselskab, fritages for kildeskat undertagen isærlige tilfælde; der bør dog på grund af deres særlige selskabsskatte-regler gives Forbundsrepublikken Tyskland og Den Hellenske Republiksamt af budgetmæssige årsager gives Den Portugisiske Republik tilla-delse til fortsat i en periode at opkræve kildeskat —
(1) EFT nr. C 39 af 22. 3. 1969, s. 7, og ændringer modtaget den 5. juli
1985.
(2) EFT nr. C 51 af 29. 4. 1970, s. 6.
(3) EFT nr. C 100 af 1. 8. 1969, s. 7.
1990L0435 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 3
▼B
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
1. Hver medlemsstat anvender dette direktiv:
— på overskud, som selskaber i denne medlemsstat modtager som
udbytte fra deres datterselskaber i andre medlemsstater
— på overskud, som selskaber i denne medlemsstat udlodder til
selskaber i andre medlemsstater, som de er datterselskaber af.
2. Dette direktiv er ikke til hinder for anvendelsen af interne bestem-
melser eller overenskomster, som er nødvendige for at hindre svig ogmisbrug.
Artikel 2
Ved udtrykket »selskab i en medlemsstat« forstås i dette direktiv ethvert
selskab:
a) der er organiseret i en af de former, der er anført i bilaget til dette
direktiv
b) som ifølge skattelovgivningen i en medlemsstat anses for at være
skattemæssigt hjemmehørende i denne stat, og som i henhold til enoverenskomst om dobbeltbeskatning med et tredjeland ikke anses forat være hjemmehørende uden for Fællesskabet
c) som desuden uden valgmulighed og uden fritagelse er omfattet af en
af følgende former for skat:
— impôt des sociétés i Belgien— selskabsskat i Danmark— Körperschaftsteuer i Tyskland—φόρος εισοδήµατος νοµικών προσώπων κερδοσκοπικού
χαρακτήρα i Grækenland
— impuesto sobre sociedades i Spanien— impôt sur les sociétés i Frankrig— corporation tax i Irland— imposta sul reddito delle persone giuridiche i Italien— impôt sur le revenu des collectivités i Luxembourg— vennootschapsbelasting i Nederlandene— imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas i Portugal— corporation tax i Det Forenede Kongerige,
▼
A1
— Körperschaftsteuer i Østrig,— yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund i Finland,— statlig inkomstskatt i Sverige,
▼
B
eller enhver anden form for skat, der træder i stedet for en af disse
former for skat.
Artikel 3
1. I dette direktiv:
a) betegnes som moderselskab mindst ethvert selskab i en medlemsstat,
der opfylder betingelserne i artikel 2, og hvis andel i kapitalen i etselskab i en anden medlemsstat, der opfylder de samme betingelser,er på mindst 25 %
b) forstås ved datterselskab et selskab, i hvis kapital et andet selskab
har den i litra a) omhandlede andel.
2. Uanset stk. 1 kan medlemsstaterne:
— ved bilateral aftale erstatte kapitalandelskriteriet med stemmerettig-
hedskriteriet
— undlade at anvende dette direktiv på selskaber i denne medlemsstat,
der ikke i en sammenhængende periode på mindst to år har besiddeten kapitalandel, der giver ret til betegnelsen moderselskab, eller påselskaber, i hvilke et selskab i en anden medlemsstat ikke i en
1990L0435 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 4
▼B
sammenhængende periode på mindst to år har besiddet sådan kapita-
landel.
Artikel 4
1. Hvis et moderselskab som selskabsdeltager fra sit datterselskab
modtager udbytte, der udloddes ved en anden lejlighed end i forbindelsemed datterselskabets likvidation, kan den stat, hvor moderselskabet erhjemmehørende,
— enten undlade at beskatte dette ►
C1udbytte◄
— eller beskatte det, men give selskabet tilladelse til fra skattebeløbet
at trække den del af datterselskabets skat, der vedrører dette►
C1udbytte◄, og i givet fald det kildeskattebeløb, der i medfør
af undtagelsesbestemmelserne i artikel 5 er opkrævet af denmedlemsstat, hvor datterselskabet er hjemmehørende, dog højst dentilsvarende nationale skat.
2. Enhver medlemsstat bevarer imidlertid muligheden for at fast-
sætte, at udgifter i forbindelse med kapitalandelen og kapitaltab, der eret resultat af udlodningen af datterselskabets udbytte, ikke kan fradragesi moderselskabets skattepligtige overskud. Hvis forvaltningsudgifterne iforbindelse med kapitalandelen i dette tilfælde fastsættes til et fastbeløb, kan dette faste beløb ikke overstige 5 % af det udbytte, somdatterselskabet udlodder.
3. Stk. 1 anvendes indtil datoen for den faktiske iværksættelse af en
fælles selskabsbeskatning.
Rådet vil, når tiden er inde, vedtage de bestemmelser, der skal gælde fra
denne dato.
Artikel 5
1. Det udbytte, som et datterselskab udlodder til sit moderselskab,
fritages for kildeskat, i det mindste når moderselskabet har en kapita-landel i datterselskabet på mindst 25 %.
2. Uanset stk. 1 kan Den Hellenske Republik, så længe det fritager
udloddet overskud for selskabsskat, opkræve kildeskat af overskud, derudloddes til moderselskaber, som er hjemmehørende i andre medlems-stater. Denne kildeskat må imidlertid ikke overstige den procentsats, derer fastsat i bilaterale overenskomster om dobbeltbeskatning.
3. Uanset stk. 1 kan Forbundsrepublikken Tyskland — så længe der
af udloddet overskud opkræves selskabsskat, som er mindst 11 procent-points lavere end den procentsats, hvormed ikke-udloddet overskudbeskattes — som udligningsskat opkræve 5 % kildeskat af det►
C1udbytte◄, der udloddes af datterselskaberne i denne stat, dog
ikke længere end til 1. juli 1996.
4. Uanset stk. 1 kan Den Portugisiske Republik opkræve kildeskat af
udbytte, som et datterselskab i Portugal udlodder til et moderselskab ien anden medlemsstat, indtil en dato, som ikke kan ligge senere endudgangen af det ottende år, der følger efter den dato, fra hvilken dettedirektiv finder anvendelse.
Med forbehold af eksisterende bilaterale overenskomster mellem
Portugal og en anden medlemsstat kan satsen for denne skat ikkeoverstige 15 % i de første fem år af dette tidsrum og 10 % i de sidstetre år.
Inden udgangen af det ottende år træffer Rådet med enstemmighed på
forslag af Kommissionen afgørelse om en eventuel forlængelse afgyldigheden af dette stykke.
Artikel 6
Den medlemsstat, hvor moderselskabet er hjemmehørende, kan ikke
opkræve kildeskat af det udbytte, som dette selskab modtager fra datter-selskabet.
1990L0435 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 5
▼B
Artikel 7
For at undgå tvivl fastslås det:
— at udtrykket »kildeskat«, således som det anvendes i dette direktiv,
ikke omfatter den forskudsbetaling eller forudbetaling af selska-bsskat, der foretages til den medlemsstat, hvor datterselskabet erhjemmehørende, i forbindelse med udlodning af udbytte til moder-selskabet
— at direktivet ikke berører anvendelsen af interne bestemmelser eller
bestemmelser i henhold til overenskomster, der har til formål atophæve eller lempe økonomisk dobbeltbeskatning af udbytter, isærbestemmelser om betaling af skattegodtgørelse til udbyttemodta-gerne.
Artikel 8
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative
bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1.januar 1992. De underretter straks Kommissionen herom.
2. Medlemsstaterne sørger for at meddele Kommissionen teksten til
de vigtigste nationale forskrifter, som de udsteder på det område, der eromfattet af dette direktiv.
Artikel 9
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
1990L0435 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 6
▼B
BILAG
Liste over de selskaber, der er omhandlet i artikel 2, litra a)
a) De selskaber, der i belgisk ret benævnes »société anonyme« / »naamloze
vennootschap«, »société en commandite par actions« / »commanditairevennootschap op aandelen«, »société privée à responsabilité limitée« /»besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid«samt offentligretligeenheder, der driver virksomhed under de privatretlige bestemmelser
b) de selskaber, der i dansk ret benævnes »aktieselskab«, »anpartsselskab«
c) de selskaber, der i tysk ret benævnes »Aktiengesellschaft«, »Kommanditge-
sellschaft auf Aktien«, »Gesellschaft mit beschränkter Haftung«, »bergrecht-liche Gewerkschaft«
d) de selskaber, der i græsk ret benævnes » Ανώνυµη εταιρεία «
e) de selskaber, der i spansk ret benævnes »sociedad anónima«, »sociedad
comanditaria por acciones«, »sociedad de responsabilidad limitada« samtoffentligretlige enheder, der driver virksomhed under de privatretlige bestem-melser
f) de selskaber, der i fransk ret benævnes »société anonyme«, »société en
commandite par actions«, »société à responsabilité limitée« samt offentligeindustri- og handelsvirksomheder og -foretagender
g) de selskaber, der i irsk ret benævnes »public companies limited by shares or
by guarantee«, »private companies limited by shares or by guarantee«,virksomheder, der er registreret i henhold til »the Industrial and ProvidentSocieties Acts« eller »building societies«, der er registreret i henhold til »theBuilding Societies Acts«
h) de selskaber, der i italiensk ret benævnes »società per azioni«, »società in
accomandita per azioni«, »società a responsabilità limitata« samt offentligeog private industri- og handelsvirksomheder
i) de selskaber, der i luxembourgsk ret benævnes »société anonyme«, »société
en commandite par actions«, »société à responsabilité limitée«
j) de selskaber, der i nederlandsk ret benævnes »naamloze vennootschap«,
»besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid«
▼
C2
k) de handelsselskaber eller almindelige, borgerlige selskaber i form af handels-
selskaber samt kooperativer og offentlige virksomheder, der er registreret ihenhold til Portugals lovgivning
▼
B
l) de selskaber, der er registreret i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgiv-
ning
▼A1
m) de selskaber, der i østrigsk ret benævnes »Aktiengesellschaft«, »Gesellschaft
mit beschränkter Haftung«;
n) de selskaber, der i finsk ret benævnes »osakeyhtiö / aktiebolag«, »osuuskunta
/ andelslag«, »säästöpankki / sparbank« og »vakuutusyhtiö / försäkrings-bolag«;
o) de selskaber, der i svensk ret benævnes »aktiebolag«, »bankaktiebolag«,
»försäkringsaktiebolag«.