2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B KOMMISSIONENS ►C1 BESLUTNING ◄Nr. 284/2000/EKSF
af 4. februar 2000
om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse fladvalsede produkter af jern og
ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprulletstand, kun varmtvalsede, med oprindelse i Indien og Taiwan, om godtagelse af tilsagn afgivet afvisse eksporterende producenter og om afslutning af proceduren vedrørende importen af varer
med oprindelse i Sydafrika
(EFT L 31 af 5.2.2000, s. 44)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens beslutning nr. 2071/2000/EKSFaf 29. september 2000 L246 32 30.9.2000
►M2Kommissionens beslutning nr. 842/2002/EKSFaf 21. maj 2002 L134 18 22.5.2002
►M3Kommissionens beslutning nr. 1043/2002/EKSFaf 14. juni 2002 L157 45 15.6.2002
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 108 af 5.5.2000, s. 37 (2000/28/EKSF)
▼B
KOMMISSIONENS ►C1 BESLUTNING ◄Nr. 284/2000/EKSF
af 4. februar 2000
om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse
fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mmog derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprulletstand, kun varmtvalsede, med oprindelse i Indien og Taiwan, om
godtagelse af tilsagn afgivet af visse eksporterende producenter og
om afslutning af proceduren vedrørende importen af varer med op-
rindelse i Sydafrika
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- ogStålfællesskab,
under henvisning til Kommissionens beslutning nr. 1889/98/EKSFaf 3.
september 1998 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, derikke er medlemmer af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab(
1),
særlig artikel 13, 14 og 15,
efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A.PROCEDURE
1.Indledning
(1)Den 8. januar 1999 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse
(i det følgende benævnt »meddelelsen om indledning af en
procedure«) i De Europæiske Fællesskabers Tidende (2)o m
indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen tilFællesskabet af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeretstål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller
overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med oprindelse i
Indien, Sydafrika og Taiwan.
(2)Proceduren indledtes som følge af en klage indgivet af Eurofer
på vegne af EF-producenter, der tegner sig for en væsentlig del
af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældendevare som omhandlet i artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 7, ibeslutning nr. 1889/98/EKSF(i det følgende benævnt »grundbe-slutningen«). Klagen indeholdt beviser for, at der blev ydet
subsidier i forbindelse med den pågældende vare og forvoldtes
væsentlig skade som følge heraf, hvilket blev anset for at væretilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2.Undersøgelse
(3)Kommissionen underrettede officielt de eksporterende produ-
center i eksportlandene (i det følgende benævnt »eksporterendeproducenter«) og importører såvel som deres repræsentativesammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, repræsen-tanterne for eksportlandene og de klagende EF-producenter om
indledningen af proceduren. Kommissionen sendte spørgeske-
maer til alle disse parter og til dem, der gav sig til kende indenfor den fastsatte frist i meddelelsen om indledning af enprocedure. I overensstemmelse med artikel 11, stk. 5, i grundbe-slutningen gav Kommissionen også de direkte berørte parterlejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at
anmode om at blive hørt.
(4)Flere eksporterende producenter, klagende EF-producenter ogimportører forelagde skriftlige redegørelser.
Alle interesserede parter, som anmodede om at blive hørt inden
for den fastsatte frist, og som godtgjorde, at de sandsynligvis2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 2
(1) EFT L 245 af 4.9.1998, s. 3.
(2) EFT C 5 af 8.1.1999, s. 2.
▼B
ville blive berørt af resultatet af proceduren, og at der var
særlige grunde til, at de burde høres, blev indrømmet en høring.
(5)Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger ogbetragtninger på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale
at
i) der indføres en endelig udligningstold på importen fra Indien
og Taiwan
ii) et tilsagn afgivet af eksporterende producenter i Indien
godtages, og
iii) at proceduren vedrørende importen af varer fra Sydafrika
afsluttes.
Parterne fik også en tidsfrist, inden for hvilken de kunne frem-
sætte bemærkninger til disse oplysninger.
(6)Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærk-ninger fra parterne, og de endelige ►
C1beslutninger ◄er i
påkommende tilfælde blevet ændret i overensstemmelse hermed.
(7)Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger,den fandt nødvendige med henblik på en endelig►
C1beslutning ◄.
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:
—Klagende producenter i Fællesskabet:
— Aceralia Corporacion Sid., Madrid, Spanien
— British Steel Plc, London, Det Forenede Kongerige
— Cockerill Sambre SA, Brussels, Belgien— Hoogovens Steel BV, IJmuiden, Nederlandene— ILVA Spa, Genoa, Italien— Sidmar NV, Gent, Belgien
— Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland
— Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Tyskland— SOLLAC, Paris, Frankrig— Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland
—Eksporterende producenter:
a) Indien
Essar Steel Ltd, Hazira
Tata Iron & Steel Company Ltd, CalcuttaSteel Authority of India Ltd, New Delhi
b) Sydafrika
Iscor Ltd, Pretoria
Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank
c) Taiwan
China Steel Corp., Kaohsiung
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd, Kaoshiung
—ikke-forbundne importører — brugerselskab i Fællesskabet
Marcegaglia Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien
—Importører forbundet med den eksporterende producent:
Sydafrika: Macsteel International UK Ltd, London, Det
Forenede Kongerige
Macsteel International Belgium NV,
Antwerpen, Belgien
Macsteel International Stahlhandel GmbH,
Düsseldorf, Tyskland.
(8)Subsidieundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1998 til31. december 1998 (i det følgende benævnt »undersøgelsespe-2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 3
▼B
rioden«). Skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar
1995 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende be-nævnt »den undersøgte periode«).
B.DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1.Den pågældende vare
(9)Den pågældende vare er fladvalsede produkter af jern og
ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede,
belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsde, (i
det følgende benævnt »varmtvalsede bredbånd«). Denne varetariferes i øjeblikket under KN-kode 72081000, 72082500,72082600, 72082700, 72083600, 72083710, 72083790(
1),
72083810, 72083890, 72083910, 72083990.
(10)Varmtvalsede bredbånd fremstilles almindeligvis på stålværkerved varmtvalsning af stålhalvfabrikata efter den sidste valsningeller efter bejdsning eller gennemløbsglødning. Varmtvalsedebredbånd rulles op i ruller.
Stålværker, som fremstiller et bredt udvalg af fladvalsede
stålprodukter, anvender varmtvalsede bredbånd som udgangsma-teriale til fremstillingen af andre stålprodukter (brede og smalle
bånd, alle koldtvalsede produkter, rør osv.). Varmtvalsede
bredbånd kan være af forskellige kvaliteter og dimensioner. Stør-stedelen af importen fra tredjelande til Fællesskabet består af»konstruktionsstål« (såsom S235 og S275 ifølge Euronorm EN10025) og »blødt stål« (såsom DD11, DD12, DD13 ifølge EN10011 og »Deutsche Industrie-Norm« DIN 1614/1). Bredbånd
er normalt mellem 1,5 og 15 mm tykke og fra 600 til 2050 mm
bredde. Hver af disse KN-koder svarer til en bestemt varetype,differentieret ved bredde og tykkelse inden for ovennævnteudvalg.
(11)Den pågældende vare klassificeres også i to adskilte kategorier i
forhold til varens finish: sorte varmtvalsede bredbånd (i det
følgende benævnt »sorte bredbånd«), som er grundproduktet ogbejdsede varmtvalsede bredbånd (i det følgende benævnt»bejdsede bredbånd«) som efter varmtvalsning gennemgår endnuen overfladebehandling kaldet bejdsning. Adskillelsen mellem
sorte og bejdsede bredbånd afspejler sig også i den kombinerede
nomenklaturs struktur, da bredbånd klassificeret i de to katego-rier henhører under specifikke og adskilte KN-koder.
(12)Selv om der fortrinsvis importeres sorte bredbånd fra de berørtelande, viste undersøgelsen, at importen omfatter alle KN-koder
og således alle de forskellige varer, der er anført i ovenstående.
Uanset det forhold, at hver KN-kode svarer til en særlig typevarmtvalsede bredbånd, konstateredes det, at de alle har iden-tiske eller tilsvarende fysiske og tekniske egenskaber,anvendelser og anvendelsesformål. Følgelig anses alle typervarmtvalsede bredbånd for at være en og samme varer, henhø-
rende under de KN-koder, der er angivet i betragtning 9.
2.Samme vare
(13)Det fremgår af undersøgelsen, at kvaliteterne og udvalget af
dimensioner på varmtvalsede bredbånd, der importeres fra deberørte lande, er identiske eller sammenlignelige med produkter,som fremstilles i Fællesskabet.
(14)Flere eksporterende producenter hævdede, at den pågældendevare, som de fremstiller og sælger, ikke som sådan kan ombyttesog sammenlignes med den vare, der fremstilles i Fællesskabet.De fremførte, at produktionsprocessen i Fællesskabet er mereavanceret, og at der endog anvendes en anden teknologi ogsåledes produceres varer af højere kvalitet. De nævnte, at2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 4
(1) Se berigtigelse i EFT C 27 af 2.2.1999, s. 30.
▼B
brugerne undertiden må rulle de importerede varer op igen, før
de forarbejder dem yderligere. De hævdede derfor, at deres vareikke er samme vare som EF-erhvervsgrenens.
(15)Det er klart, at alle forskelle i produktionsprocessen, der fører tiloverfladiske eller kemiske mangler, som endog kan ses med detblotte øje, kan give en lavere markedsværdi. Undersøgelsen visteimidlertid, at både den vare, der fremstilles i Fællesskabet, ogden vare, der importeres, stadig har samme grundlæggende
fysiske egenskaber og anvendelser. Det kan derfor ikke konklu-
deres, at varmtvalsede bredbånd, som importeres fra de berørtelande, ikke er samme vare som dem, der fremstilles og sælges iFællesskabet.
(16)Undersøgelsen viste også, at kvaliteterne og udvalget af dimensi-oner på den pågældende vare, som importeres fra de berørte
lande, er identiske eller sammenlignelige med de varer, der
sælges på hjemmemarkedet i de pågældende lande.
(17)På dette grundlag konkluderedes det, at varmtvalsede bredbånd,som fremstilles i de pågældende lande og sælges på hjemmemar-kederne, varmtvalsede bredbånd, som eksporteres til
Fællesskabet fra disse lande, og varmtvalsede bredbånd, som
fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen på markedet iFællesskabet, er samme vare som omhandlet i artikel 1, stk. 5, igrundbeslutningen.
C.SUBSIDIER
1. INDIEN
a)Indledning
(18)På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i klagen, og
besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, gennemgikKommissionen følgende fem ordninger, som angiveligt inde-bærer, at der ydes eksportsubsidier:
— »Passbook Scheme«
— »Duty Entitlement Passbook Scheme« (toldgodtgørelsesord-
ning)
— »Export Promotion Capital Goods Scheme« (eksportfremme-
ordning for investeringsgoder)
— »Export Processing Zones/Export Oriented Units« (eksport-
forarbejdningszoner/eksportorienterede virksomheder)
— »Income Tax Scheme« (indkomstskatteordning)
(19)Grundlaget for førstnævnte fire ordninger er »Foreign Trade
(Development and Regulation) Act 1992« (udenrigshandel-sloven) (med virkning fra den 7. august 1992), hvorved
»Imports and Exports Control Act of 1947« ophævedes. Ved
Foreign Trade Act bemyndiges den indiske regering til atudstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpoli-tikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Export and ImportPolicy«-dokumenter, der udstedes hvert femte år og ajourføreshvert år. To af disse dokumenter er relevante for undersøgelses-
perioden for den foreliggende sag, dvs. femårsplanerne for årene
1992-1997 og 1997-2002.
(20)Grundlaget for sidstnævnte ordning, indkomstskatteordningen, er»Income Tax Act of 1961« (indkomstskatteloven af 1961), somændres årligt ved »Finance Act« (finansloven).
b)»Passbook Scheme« (PBS)
(21)Et af instrumenterne under »Export and Import Policy« (eksport-
og importpolitikken), som indebærer eksportrelateret bistand, erPBS, der trådte i kraft den 30. maj 1995.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 5
▼B
Støtteberettigelse
(22)PBS står åben for visse kategorier af eksportører, nemlig
eksportører, der producerer varer i Indien og derefter udførerdem (»producenter/eksportører«), og eksportører, uanset om deer producenter eller blot forhandlere, som har fået tildelt etsåkaldt »Export House/Trading House/Star Trading House/Super
Star Trading House« certifikat. Sidstnævnte kategori, som er
defineret i eksport- og importpolitikdokumentet, skal bl.a. frem-lægge dokumentation for tidligere eksportresultater.
Praktisk gennemførelse
(23)Ingen producent/eksportør af den pågældende vare ansøgte om
eller gjorde brug af PBS. Det er derfor ikke nødvendigt, at
Kommissionen vurderer denne del af ordningen i forbindelsemed undersøgelsen.
c)»Duty Entitlement Passbook Scheme« (DEPB) (toldgodt-
gørelsesordningen)
(24)Et andet instrument under eksport- og importpolitikken, somindebærer eksportrelateret bistand, er DEPB, der trådte i kraftden 7. april 1997. DEPB er en ordning, der afløser PSB, somophørte den 31. marts 1997. Der er to varianter af DEPB:
— DEPB på før-eksportbasis
— DEPB på efter-eksportbasis
i) DEPB på før-eksportbasis
Støtteberettigelse
(25)DEPB på før-eksportbasis står åben for producenter/eksportører
(dvs. alle producenter i Indien, som udfører varer) eller handels-selskaber/eksportører (dvs. forhandlere), som er knyttet til
producenter. For at blive støtteberettiget under denne ordning
skal selskabet have udført varer i den treårs periode, der gårforud for indgivelse af anmodning om licens.
Praktisk gennemførelse
(26)En støtteberettiget eksportør kan ansøge om en licens. Licensen,
der udstedes automatisk, tildeler et kreditbeløb, der kan benyttes
til at udligne told, der skal betales på fremtidig import af varer.Licensens værdi beregnes på grundlag af 5 % af den gennem-snitlige årlige værdi af ansøgerens samlede eksport i deforegående tre år.
(27)Licensen, der ikke er omsættelig, er gyldig i en periode på 12måneder fra udstedelsesdagen. Når kreditten i licensen eropbrugt, skal der betales et gebyr til den relevante myndighed.Et selskab kan derefter ansøge om et yderligere kreditbeløb, der
igen beregnes på grundlag af 5 % af den gennemsnitlige værdi af
eksporten i de foregående tre år.
(28)DEPB på før-eksportbasis tillader toldfri indførsel af råmate-rialer, som er nødvendige til fremstilling af varer på det
pågældende selskabs fabrik. ►
C1Beslutningen ◄om, hvilke
varer der kan indføres toldfrit, træffes ved henvisning til deråmaterialer, der er anført i en Standard Input-Output Norm(SION)(
1), og er afhængig af den vare, der skal fremstilles.
Sådanne toldfri råmaterialer kan ikke derefter overdrages,
udlånes, sælges, afstås eller på nogen som helst anden måde
benyttes af selskabet, bortset fra som bestanddele i den færdigevare.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 6
(1) SION-programmet er beskrevet i Kommissionens forordning (EF) nr. 1156/
98 (EFT L 202 af 18.7.1998, s. 40).
▼B
(29)Anvendelse af ordningen medfører også en eksportforpligtelse.
Når licensen benyttes til toldfri indførsel, forpligter indehaveren
sig til at benytte varerne som råmaterialer til færdigvarerberegnet til eksport. Eksport medfører en fordel, der er baseretpå den færdige vares type og mængde. Fordelen beregnes pågrundlag af SION. Når licensindehaveren har foretaget eksporttil en værdi, der berettiger ham til en fordel, der svarer til den
kredit, der allerede er indrømmet i henhold til DEPB på føre-
ksportbasis, er hans forpligtelse opfyldt.
Konklusion om DEPB på før-eksportbasis
(30)Den indiske regering hævder, at DEPB på før-eksportbasis er en
tilladt eftergivelsesgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgø-relsesordning, jf. bestemmelserne i bilag I, litra i), i
grundbeslutningen, og at ordningen derfor ikke er udligningsbe-
rettiget. Bilag II og III til grundbeslutningen indeholderretningslinjer for fastlæggelse af, om sådanne ordninger ereksportsubsidier.
(31)DEPB på før-eksportbasis er en værdibaseret ordning. SION-programmet fastsætter teoretiske omkostningsberegninger, der erbaseret på den formodede værdi af råmaterialer, der skal impor-teres for at fremstille en given vare. Når SION-satsen er fastsatfor en bestemt færdig vare, kan råmaterialer indføres toldfrit i
henhold til en DEPB før-eksportlicens. Der er fintet krav om at
importere alle råmaterialerne på SION-listen. Den enestebegrænsning på mængden af noget bestemt råmateriale, der kanindføres i henhold til ordningen, er værdien af den indrømmedelicens og den tilsvarende forpligtelse til at eksportere denfærdige vare.
(32)Et selskab, som kan tilvejebringe råmaterialer til en lavere prisend den, der er fastsat SION-programmet, eller som kan købenogle af råmaterialerne på hjemmemarkedet, vil være i stand tilat importere overskydende toldfri råmaterialer, der kan benyttes i
dets hjemmemarkedsproduktion. Der er tilsyneladende ingen
bestemmelse i SIONprogrammet, der forhindrer en sådan situa-tion i at opstå. Der blev heller ikke konstateret nogen andenordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke toldfriråmaterialer der rent faktisk forbruges ved fremstillingen af den
eksporterede færdige vare eller i hvilke mængder.
(33)I bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3, til grund-
beslutningen fastsættes, at hvis det fastslås, at eksportlandetsregering ikke opretholder en kontrolordning, vil det normalt
være påkrævet, at eksportlandet foretager en yderligere undersø-
gelse på grundlag af henholdsvis de faktiske råmaterialer, derindgår, eller de faktiske transaktioner, med henblik på at fastslå,om der har været tale om for store betalinger. Den indiske rege-ring foretog ikke en sådan undersøgelse.
(34)Den eneste indiske eksportør i denne undersøgelse, der anvenderordningen, har over for Kommissionen dokumenteret, atselskabet ikke opnåede for store fordele. Selskabet var også istand til at fastlægge, at alle fordele i henhold til DEPB-ordningen på før-eksportbasis i POI blev opvejet af den told,
der normalt kun skal betales for råmaterialer, der indgår i det
færdige eksporterede produkt. Selskabet havde således ikkeopnået en fordel.
ii) DEPB på efter-eksportbasisStøtteberettigelse
(35)Ordningen står åben for producenter/eksportører (dvs. alle produ-
center i Indien, som udfører varer) eller handelsselskaber/eksportører (dvs. forhandlere).2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 7
▼B
Praktisk gennemførelse af DEPB på efter-eksportbasis
(36)I henhold til denne ordning kan enhver støtteberettiget eksportør
anmode om kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien
af de udførte færdigvarer. Sådanne DEPB-procentsatser er fastsataf de indiske myndigheder for de fleste varer, herunder depågældende varer, på grundlag af gældende Standard Input/Output-normer. En licens med angivelse af det bevilgede kredit-
beløb udstedes automatisk.
(37)DEPB på efter-eksportbasis åbner mulighed for at anvende
sådanne kreditter i forbindelse med senere indførsel af varer,som ikke er anført på tidligere nævnte »Negative List ofImports«. Sådanne indførte varer kan sælges på hjemmemarkedet
(og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde.
(38)DEPB-kreditter er frit omsættelige. DEPB-licensen er gyldig i en
periode på 12 måneder fra udstedelsesdagen.
(39)Når alle kreditter er opbrugt, skal selskabet betale et gebyr til de
pågældende myndigheder.
Konklusion om DEPB på efter-eksportbasis
(40)Denne ordning er klart betinget af eksportresultater. Kredit
beregnes automatisk på grundlag af en formel, der benytterSION-satser, uanset om råmaterialerne er importeret, om der erbetalt importafgift på dem, eller om de rent faktisk er blevetbrugt til eksportproduktion eller i hvilke mængder. Et selskab
kan anmode om en licens, uanset om det overhovedet foretager
import eller køber importerede varer fra andre kilder. Ordningenkan derfor ikke anses for at være en toldgodtgørelses- ellersubstitutionsgodtgørelsesordning, da godtgørelsen af importtoldikke er begrænset til tolden på varer, som indgår i produktions-processen, og der er således tale om for høj godtgørelse som
omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Den er derfor udlig-
ningsberettiget i henhold til grundbeslutningens artikel 3, stk. 4,litra a), idet der gives afkald på indtægter, der ellers ville væreindgået, og den er betinget af eksportresultatet.
Beregning af subsidiebeløbet for DEPB på efter-eksportbasis
(41)Fordelene for eksportørerne er blevet beregnet på to særskilte
måder, alt efter hvorledes selskabet har gjort brug af DEPB-
licenserne.
(42)Hvor selskabet benyttede licenserne til at foretage toldfri import,
beregnedes fordelen på grundlag af den told, der normalt skullebetales for import foretaget i undersøgelsesperioden, men somforblev ubetalt i henhold til DEPB.
(43)Hvor selskabet solgte sine licenser, beregnedes fordelen pågrundlag af den kredit, der blev ydet i licensen, uanset licensenssalgspris. Tre eksporterende producenter og den indiske regeringhævdede, at fordelen burde begrænses til licensens reelle salgs-pris, der ofte er mindre end den pålydende værdi af kreditterne
i licensen. Dette kan imidlertid ikke imødekommes, da salget af
en licens til en pris, der ligger under den pålydende værdi, er enrent kommerciel ►
C1beslutning ◄, der ikke ændrer størrelsen
af den fordel, der opnås af ordningen.
(44)For at fastlægge den fulde fordel af ordningen for modtageren er
dette beløb blevet justeret ved tillæg af renter i undersøgelsespe-
rioden. Det er normal praksis at afspejle fordelen for modtagerenaf et engangstilskud ved at lægge den årlige markedsrente til denpålydende værdi af tilskuddet, idet det blev antaget, at tilskuddetvar blevet givet den første dag i undersøgelsesperioden. I det
foreliggende tilfælde er det imidlertid klart, at der kan gives
individuelle tilskud når som helst mellem den første og sidstedag i undersøgelsesperioden. I stedet for at lægge markedsrententil hele beløbet blev det antaget, at der var modtaget et gennem-snitligt tilskud midt i undersøgelsesperioden, og renten skullederfor dække en periode på seks måneder, svarende til halvdelen2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 8
▼B
af markedsrenten i Indien i undersøgelsesperioden, dvs. 7 %.
Dette beløb er derefter fordelt på hele udførslen i undersøgelses-perioden.
(45)Den indiske regering og tre eksportører hævdede, at Kommis-sionen havde vurderet denne ordning på en forkert måde medhensyn til subsidiernes omfang og størrelsen af den udlignings-berettigede fordel. De fremførte navnlig, at Kommissionens
vurdering af fordelen ved ordningen var ukorrekte, da det kun
var den for høje toldgodtgørelse, der kunne anses for at være ensubsidie i overensstemmelse med artikel 2 i grundbeslutningen.
(46)I artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii) er der fastsat bestemmelser omfritagelse for bl.a. godtgørelse og substitutionsgodtgørelse, som
er i overensstemmelse med de strenge regler, der er fastsat i
bilag I, punkt I, og bilag II (retningslinjer for fastlæggelse afgodtgørelse) og III (retningslinjer og regler for substitutionsgodt-gørelse).
(47)Da Kommissionens analyse viste, at DEPB-ordningen på efter-eksportbasis ikke er en egentlig toldgodtgørelsesordning eller ensubstitutionsgodtgørelsesordning, kommer spørgsmålet om, hvor-vidt toldgodtgørelsen har været for høj, ikke på tale, og denfulde fordel er udligningsberettiget. Som omhandlet i betragtning40 indgår for stor eftergivelse af importafgifter også i denne
ordning.
(48)Tre selskaber opnåede fordele af denne ordning i undersøgelses-
perioden og modtog subsidier på mellem 4,1 % og 12,3 %.
d)»Export Promotion Capital Goods Scheme« (EPCGS)
(Eksportfremmeordning for investeringsgoder)
(49)Et andet instrument under eksport- og importpolitikken, som
indebærer eksportrelateret bistand, er EPCGS, som indførtes
den 1. april 1990 og ændredes den 5. juni 1995.
Støtteberettigelse
(50)EPCGS står åben for producenter/eksportører (dvs. alle produ-
center i Indien, som udfører varer) eller handelsselskaber/eksportører (dvs. forhandlere). Siden den 1. april 1997 harproducenter, der er knyttet til handelsselskaber/eksportører, også
kunnet udnytte ordningen.
Praktisk gennemførelse
(51)For at opnå støtte under denne ordning skal et selskab fremlægge
oplysninger for de pågældende myndigheder om arten ogværdien af de investeringsgoder, som skal indføres. Afhængigaf de eksportforpligtelser, som selskabet er rede til at påtagesig, vil det få bevilling til at indføre investeringsgoder enten til
nul-told eller til nedsat told. Der udstedes automatisk en licens,
som giver tilladelse til indførsel til præferencesatser.
(52)For at opfylde eksportforpligtelsen skal de udførte varer værefremstillet ved brug af de indførte investeringsgoder.
(53)Der betales et ansøgningsgebyr for udstedelse af licensen.
Konklusion om EPCGS
(54)EPCGS er en udligningsberettiget subsidieordning, eftersom en
eksportørs betaling af nedsat told eller nul-told udgør et finan-sielt bidrag fra den indiske regering, idet der gives afkald påindtægter, der ellers ville være indgået, og modtageren opnår enfordel i form af nedsat told eller fuldstændig fritagelse for beta-
ling af importafgifter.
(55)Subsidieydelsen er retligt betinget af eksportresultater som
omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i grundbeslutningen,eftersom den ikke kan opnås uden forpligtelse til at udføre varer,og den anses derfor for specifik.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 9
▼B
Beregning af subsidiebeløbet
(56)Fordelen for eksportørerne er beregnet på grundlag af størrelsen
af den ikke betalte skyldige told på indførte investeringsgoderved at fordele dette beløb over en periode, der afspejler dennormale afskrivning på sådanne investeringsgoder i den pågæl-
dende industri. Denne periode er fastsat ved anvendelse af det
vejede gennemsnit (på grundlag af de producerede mængder afden pågældende vare) af afskrivningsperioderne for investerings-goder, som hvert selskab faktisk har indført under EPCGS, ogresultatet heraf er en normal afskrivningsperiode på 15,5 år. Det
således beregnede beløb, som skal henføres til undersøgelsespe-
rioden, er blevet justeret ved tillæg af renter iundersøgelsesperioden for dermed at fastlægge den fulde støtte,som modtageren opnår under denne ordning. I betragtning afarten af disse subsidier, som svarer til et engangstilskud, ansåsmarkedsrenten i Indien i undersøgelsesperioden, dvs. 14 %, for
rimelig. Det fremkomne subsidiebeløb er derefter fordelt på
hele udførslen i undersøgelsesperioden.
(57)Den indiske regering og tre eksportører fremførte, at enhverfordel burde fordeles på den samlede omsætning, da allemaskiner, der importeres i henhold til EPCG-ordningen, villeblive benyttet til produktion til såvel eksport- som hjemmemar-kedet. Det egentlige formål med ordningen er angiveligt at biståindiske selskaber med at modernisere deres teknologi, så de kan
blive mere konkurrencedygtige på det internationale marked
(såvel som at forhindre valutatab), og at ordningen burde ikkeanses for at være en eksportsubsidie. Argumentet blev imidlertidforkastet. Som nævnt ovenfor må et selskab give tilsagn omeksport, hvis det skal kunne benytte ordningen. Subsidiet anses
derfor for at være eksportbetinget, og fordelen er blevet fordelt
på eksportomsætningen i undersøgelsesperioden i overensstem-melse med stk. F, litra b), nr. I i retningslinjerne for beregningaf subsidiebeløbet(
1).
(58)To selskaber opnåede fordele af denne ordning i undersøgelses-perioden og modtog subsidier på mellem 0,0 % og 0,8 %.
e)»Export Processing Zones (EPZ)/Export Oriented Units«
(EOU) (eksportforarbejdningszoner/eksportorienterede
virksomheder)
(59)Et andet instrument under eksport og importpolitikken, som
ifølge klagen indebærer eksportrelateret bistand, er ordningen
om eksportforarbejdningszoner/eksportorienterede virksomheder
(EPZ/EOU), som indførtes den 22. juni 1994.
(60)Kommissionen fastslog, at ingen producenter af den pågældendevare var beliggende i en EPZ eller var en EOU. Det er derforikke nødvendigt, at Kommissionen vurderer ordningen i forbin-delse med undersøgelsen.
f)»Income Tax Exemption Scheme« (ITES) (indkomstskatte-
ordningen)
(61)Retsgrundlaget for ITES er Income Tax Act of 1961. I dennelov, som ændres årligt ved Finance Act, fastlægges grundlaget
for skatteopkrævningen samt for forskellige fritagelses-/fradrags-
ordninger, der kan gøres krav på. Blandt de fritagelser, somfirmaer kan gøre krav på, findes nogle i nævnte lovs Section10A, 10B og 80HHC.
(62)Kommissionen fastslog, at ingen producent af den pågældendevare fremsatte krav i henhold til ITES i undersøgelsesperioden.Det er derfor ikke nødvendigt, at Kommissionen vurdererordningen i forbindelse med undersøgelsen.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 10
(1) EFT C 394 af 17.12.1998, s. 6.
▼B
g)Udligningsberettigede subsidiebeløb
(63)Det udligningsberettigede subsidiebeløb for hver af de under-
søgte eksportører udgør:
(%)
DEPB
(Før-eksport)DEPB
(Efter-eksport)EPCGS I alt
Essar Steel Ltd. 0,0 4,1 0,8 4,9
Steel Authority of India
Ltd. 0,0 12,3 0,0 12,3
Tata Iron and Steel Co.
Ltd. 0,0 8,7 0,0 8,7
2. SYDAFRIKA
a)Indledning
(64)På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i klagen, og
besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, gennemgikKommissionen følgende ordninger, som angiveligt er subsi-dieordninger:
— Midlertidig skattefrihed for investeringer i produktion
— Lån til præferentiel rente
— Fritagelse for importafgift— Bistand til eksportmarkedsføring
— Præferentielle fragt- og elektricitetspriser
— Prisnedslag på eksporterede sekundære stålprodukter.
(65)Tre programmer — nemlig det regionale industriudviklingspro-
gram (RIDP), det forenklede regionaleindustriudviklingsprogram (SRIDP) og den almindelige eksport-
tilskyndelsesordning — blev ikke undersøgt. På tidspunktet for
indledningen af proceduren havde Sydafrikas regering alleredefremlagt beviser for, at disse programmer var blevet afsluttetmellem november 1996 og juli 1997. Kommissionen accepteredederfor, at de pågældende eksportører ikke kunne have opnåetfordele af dem i undersøgelsesperioden.
b)Afslutning
(66)For de ordninger, som det konstateredes selskaberne benyttede
under undersøgelsen, blev det fastslået, at den kumulative fordelvarierede fra 0,10 % til 0,48 %. Da dette er et minimalt beløb ihenhold til artikel 14, stk. 5, i grundbeslutningen, var det efter
Kommissionens opfattelse ikke nødvendigt at undersøge, om
hver enkelt ordning var udligningsberettiget. Kommissionenbesluttede i stedet, at denne procedure skulle afsluttes medhensyn til Sydafrika uden indførelse af told.
3. TAIWAN
a)Indledning
(67)På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i klagen, og
besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, gennemgikKommissionens tjenestegrene følgende ordninger, som angiveligter subsidieordninger:
— Skattefradrag og -fritagelser
— Fremskyndet afskrivning
— Fritagelse for importafgift— Modsvarende midler2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 11
▼B
— Skattefradrag for investeringer i områder med begrænsede
naturressourcer
— Lån til præferentiel rente— Subsidier til selskaber beliggende i industriparker og eksport-
forarbejdningszoner.
(68)Der gives nærmere oplysninger om disse ordninger herunder.
(69)De første seks ordninger er baseret på loven om moderniseringaf industrier (Statute for Upgrading Industries). Sidstnævnteordning er baseret på loven om etablering og forvaltning afforskerparker (Statute for the Establishment and Administrationof Science-based Parks) og loven om etablering og forvaltning
af eksportforarbejdningszoner (Statute for the Establishment and
Management of Export Processing Zones).
b)Skattefradrag for købaf automatiserings- og forurenings-
kontroludstyr
Retsgrundlag
(70)Det grundlæggende instrument i forbindelse med den økono-
miske udvikling af Taiwans industri er loven om moderniseringaf industrier, der trådte i kraft den 1. januar 1991 og senest blevændret den 27. januar 1995. Loven suppleres af reglerne for
håndhævelse af loven om modernisering af industrier som senest
ændret den 27. januar 1995. Skattefradragene er omfattet aflovens artikel 6. Den praktiske gennemførelse af ordningen regu-leres endvidere af foranstaltninger om anvendelse afskattefradrag, som blev vedtaget af Taiwans parlament den 15.april 1991, og som senest blev ændret den 27. februar 1995.
Støtteberettigelse
(71)Skattefradragene kan benyttes af alle fremstillingsvirksomheder.
Der er ingen specifikke eksportkrav, og muligheden for atbenytte fradragene er heller ikke afhængig af produkttyper,mindste produktionsmængder eller omsætning.
(72)Ifølge lovens artikel 6 indrømmes der imidlertid kun skattefra-drag for følgende begrænsede antal investeringer:
— Investeringer i udstyr til automatisering af produktionen
— Investeringer i udstyr til forureningskontrol.
(73)Ifølge loven om modernisering af industrier skal investeringen i
udstyr være på over 600000 nye taiwanske dollars (NT$). Skat-tefradragene for de forskellige investeringstyper kan kumuleres.
Skattefradraget er begrænset til 50 % af den samlede skat, der
skal betales i et givet år.
Skattefradragsbeløbet
(74)Ethvert berettiget selskab, der investerer i ovennævnte typer
udstyr, kan fradrage 10 % til 20 % af købsprisen fra den selska-bsskat, der skal betales for det pågældende år. Hvis denindkomstskat, der skal betales, er mindre end det fradragsberetti-
gede beløb, kan fordelen overføres i de følgende fire år.
(75)Det beløb, der kan fratrækkes i skat, beregnes således:
For køb af indenlandsk fremstillet automatiserings- eller forure-
ningskontroludstyr er fradragssatsen 20 %. For køb afudenlandsk fremstillet automatiserings- eller forureningskontrol-
udstyr er fradragssatsen 10 %. For køb af teknologi til
automatisering af produktionen er fradragssatsen 10 %.
Praktisk gennemførelse
(76)For at opnå skattefradragene indgiver et selskab senest 6
måneder fra datoen for leveringen af udstyret eller afslutningenaf projektet en ansøgning til Økonomiministeriets kontor forindustriel udvikling om udstedelse af et skattefradragscertifikat.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 12
▼B
Før udstedelsen af certifikatet kontrollerer de lokale skattemyn-
digheder, om udstyret er omfattet af kriterierne i artikel 6 iloven om modernisering af industrier og reelt er blevet instal-
leret. Når certifikatet er udstedt, kan skattefradraget fratrækkes
skatteangivelsen for det gældende år (punkt 95 på skatteangi-velsen).
Udligningsberettigelse
(77)Skattefradrag i henhold til artikel 6 i loven om modernisering af
industrien er udligningsberettigede subsidier, jf. artikel 3, stk. 4,litra b), i grundbeslutningen. Skattefradragene er subsidier, der er
betinget af brugen af indenlandsk fremstillede varer fremfor
udenlandske varer. Skønt programmet giver mulighed for skatte-fradrag for både importerede og indenlandsk fremstillede varer,er subsidiet dobbelt så stort ved køb af indenlandsk udstyr ogtilskynder derfor direkte til køb af udstyr fremstillet i Taiwan.
Det fremgik af kontrollen, at de taiwanske myndigheder har
tendens til at begunstige køb af indenlandsk fremstillet udstyrfremfor importerede maskiner ved at give forskellige fordele(20 % for indenlandsk udstyr mod 10 % for importeret udstyr).
(78)Ordningen er et subsidie, da det finansielle bidrag fra Taiwansregering i form af skattefradrag medfører en fordel for eksportø-rerne. Der er tale om subsidier, som retligt er betinget af brugenaf indenlandske varer fremfor importerede varer, og de anses
derfor for specifikke i henhold til artikel 3, stk. 4, litra b), i
grundbeslutningen.
(79)Af ovennævnte årsager finder Kommissionen, at skattefradra-gene er udligningsberettigede subsidier.
Beregning af fordelen
(80)Subsidiebeløbet bør beregnes på grundlag af den ikke betalte
skat i undersøgelsesperioden (undersøgelsesperioden i denneprocedurer svarer til et skatteår i Taiwan, dvs. 1. januar 1998 til31. december 1998). Det samlede subsidiebeløb bør fordeles på
det samlede salg, da dette subsidie gavner både hjemmemarkeds-
og eksportsalget.
(81)Den taiwanske regering og et selskab hævdede, at Kommission-en burde have beregnet fordelen ved subsidiet til forskellenmellem de to fradragssatser, dvs. de 20 % for indenlandsk udstyrog de 10 % for importeret udstyr. Kommissionen udlignede heleskattefradragsbeløbet, da fradraget på 20 % for indenlandsk
udstyr ikke kan anses for at være en afvigelse fra standardfra-
draget på 10 %. De to fradragssatser bør betragtes somsærskilte programmer, som både er specifikke for indenlandskudstyr og importeret udstyr. Uden fradraget på 20 % for inden-landsk udstyr ville et selskab ikke have fæt skattefradrag, dasatsen på 10 % kun gælder for importerede maskiner; det er
ikke nogen generel sats. Kommissionen konkluderede derfor, at
størrelsen af subsidiet er hele den indtægt, den taiwanske rege-ring har givet afkald på.
(82)Et selskab opnåede fordel af denne ordningen; fordelen udgjorde2,19 %.
c)Skattefradrag for investeringer i visse virksomheder
Støtteberettigelse
(83)I henhold til artikel 8 i loven om modernisering af industrien kan
skattefradraget benyttes af enhver investor, der køber navnenote-
rede aktier udstedt af en vigtig teknologibaseret virksomhed,
eller en vigtig virksomhed, hvori der investeres, og som erudpeget af staten. Det selskab, der foretager investeringen, skalbeholde de noterede aktier i mindst to år. Det findes ingenpræcis definition af udtrykket »en vigtig teknologibaseret virk-somhed«. En vigtig virksomhed, hvori der investeres, kan være2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 13
▼B
enhver virksomhed med en kapital på 2 mia. NT$, forudsat at
den er udpeget som sådan af Taiwans regering.
Skattefradragsbeløbet
(84)Ethvert berettiget selskab, som har investeret i ovennævnte typer
virksomheder, kan trække 20 % af den pris, der er betalt for dekøbte aktier, fra den selskabsskat, der skal betales.
Praktisk gennemførelse
(85)For at få skattefradragene anmoder det selskab, hvori der er fore-
taget en investering, kontoret for industriel udvikling om atudstede et skattefradragscertifikat. Før udstedelsen af skattecerti-
fikatet kontrollerer kontoret, om selskabet er en teknologibaseret
virksomhed, eller om de offentlige myndigheder har udpeget denvirksomhed, der er målet for investeringen, som en vigtig virk-somhed, hvori der er investeret. Når certifikatet er udstedt tildet selskab, hvori der er investeret, kan investoren gøre krav på
skattefradraget, der kan fratrækkes skatteangivelsen for det
gældende år (punkt 95 på skatteangivelsen).
Udligningsberettigelse
(86)Skattefradrag i henhold til artikel 8 i loven om modernisering af
industrien er udligningsberettigede subsidier, jf. artikel 3, stk. 2,
litra a), i grundbeslutningen. Taiwans regering har begrænsetadgangen til subsidiet til virksomheder, der foretager en specifikinvestering. Det fremgik af kontrollen, at de taiwanske myndig-heder har til hensigt at begunstige investeringer i visse sektorerog virksomheder.
(87)Ordningen er et subsidie, da det finansielle bidrag fra Taiwansregering i form af skattefradrag medfører en fordel for eksportø-
rerne. Det er et subsidie, som er specifikt for visse virksomheder
i Taiwan, jf. artikel 3, stk. 2, litra a), i grundbeslutningen.
(88)Taiwans regering hævder, at dette program ikke er et subsidie,
da der ikke er noget finansielt bidrag til selskaber, hvori der er
investeret. Dette er ikke rigtigt. Som nævnt modtager et selskab,der investerer i visse virksomheder, et skattefradrag på 20 % afdet investerede beløb. Et skattedrag er helt klart et finansieltbidrag fra regeringen, dvs. indtægter, der er givet afkald på somomhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), i grundbeslutningen,
og det investerende selskab opnår således en fordel.
(89)Taiwans regering og et selskab fremførte, at programmet eråbent for alle og derfor ikke er specifikt, da det er åbent for
alle selskaber, som investerer i visse virksomheder. Kommission-en fastslog imidlertid, at kun selskaber, som investerer i vissevirksomheder, kan udtrykkelig benytte programmet, da ikke alleinvesteringer i lagerbeholdninger er berettiget til skattefradrag.Kun investeringer i et begrænset antal virksomheder, dvs. vigtige
teknologibaserede virksomheder eller vigtige virksomheder,
hvori der er investeret, vil kunne opnå skattefradrag. Kommis-sionen er enig med den taiwanske regering i, at definitionen afstøtteberettigede virksomheder er klar og objektiv. Men den erikke neutral eller kan anvendes horisontalt som omhandlet iartikel 3, stk. 2, litra b), i grundbeslutningen, da den begrænser
antallet af investeringer, som kan føre til skattefradrag, på
grundlag af de pågældende virksomheders aktivitet. Hvis inve-steringsvirksomheden ønsker at opnå et subsidie, er densvalgmuligheder begrænset på et sektorspecifikt grundlag. Ifølgeartikel 2 i kriterierne for fastsættelse af større teknologiske virk-
somheder for fremstillingsindustrien og teknisk serviceindustri
begrænser skattefradraget til 11 specifikke typer investeringer.Anvendelse af programmet er således betinget af, at der inve-steres i bestemte virksomheder; det er ikke generelt til rådighedog derfor udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 2, litraa), i grundbeslutningen.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 14
▼B
(90)Af ovennævnte årsager finder Kommissionen, at skattefradra-
gene er udligningsberettigede subsidier.
Beregning af fordelen
(91)Fordelen for eksportørerne bør beregnes på grundlag af det skat-
tefradrag, der reelt blev indrømmet eksportørerne iundersøgelsesperioden. Fordelen bør fordeles på selskabets
samlede omsætning i undersøgelsesperioden.
(92)Et selskab opnåede fordel af denne ordning; fordelen udgjorde
1,34 %.
d)Skattefradrag for forskning og udvikling samt personale-
uddannelse
Retsgrundlag
(93)Skattefradragene for forskning og udvikling samt personaleud-
dannelse er omfattet af artikel 6 i loven om modernisering afindustrier. Den praktiske gennemførelse af ordningerne reguleres
desuden af foranstaltningerne vedrørende anvendelsen af skatte-
fradrag for virksomhedsinvesteringer i forskning og udvikling,personaleuddannelse og etablering af image for globale vare-mærker (i det følgende benævnt »foranstaltningerne«), som blevvedtaget af Taiwans parlament den 15. april 1991 og senest
ændret den 28. maj 1997.
Støtteberettigelse
(94)Skattefradragene kan benyttes af alle fremstillingsindustrier samt
landbrugs- og servicevirksomheder. Der er ingen specifikkeeksportkrav, og muligheden for at benytte fradragene er heller
ikke afhængig af produkttyper, mindste produktionsmængder
eller omsætning.
Skattefradragsbeløbet
(95)For så vidt angår investeringer i forskning og udvikling kan 15 %
af de samlede udgifter til forskning og udvikling fratrækkes den
selskabsindkomstskat, der skal betales i et givet år, hvis desamlede forsknings- og udviklingsudgifter udgør mindst 2 mio.NT$ eller 2 % af nettoindtægterne i samme skatteår. Hvis desamlede udgifter når 2 mio. NT$ og overstiger 3 % af nettoind-tægten, kan 20 % af det overskridende beløb fratrækkes
selskabsindkomstskatten.
(96)Ifølge artikel 6 i foranstaltningerne kan 15 % af investeringen
fratrækkes den selskabsindkomstskat, der skal betales, hvis et
selskabs samlede udgifter til personaleuddannelse når
600000 NT$ i et skatteår.
(97)For begge former for skattefradrag kan fordelen overføres i de
følgende fire år, hvis det beløb, der skal betales i selskabsskat i
det relevante år, er mindre end det beløb, der kan fratrækkes.
Praktisk gennemførelse
(98)Et selskab skal for at opnå skattefradragene indgive en særlig
ansøgning sammen med selskabsskatteangivelsen. De lokale
skattemyndigheder kontrollerer, om udgifterne falder ind under
kriterierne i artikel 6 i loven om modernisering af industrien ogartikel 2 og 3 i foranstaltningerne, og fastsætter det beløb, derkan fratrækkes. Når de lokale skattemyndigheder har godkendtbeløbet, kan skattefradraget benyttes i skatteangivelsen for det
gældende skatteår.
Udligningsberettigelse
(99)Skattefradragene for forskning og udvikling samt personaleud-
dannelse i henhold til artikel 6 i loven om modernisering afindustrien udgør ikke udligningsberettigede subsidier. Skattefra-2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 15
▼B
dragene er generelt til rådighed for alle virksomheder i fremstil-
lings- og serviceindustrien samt landbruget, som investerer iforskning og udvikling og personaleuddannelse. De fradragsbe-
rettigede udgifter er desuden nøje beskrevet i artikel 2
(forskning og udvikling) og 3 (personaleuddannelse) i foranstalt-ningerne, og de berettigede aktiviteter er af en type, der kanafholdes af firmaer i alle sektorer i erhvervslivet. Skattemyndig-hederne kan ikke udøve et skøn for at afgøre, om en investering
er fradragsberettiget. Endelig fremgik det af undersøgelsen, at de
pågældende skattefradrag rent faktisk var blevet benyttet af allesektorer i erhvervslivet.
e)Andre skattefradrag
(100)Der konstateredes følgende skattefradrag og -fritagelser, som
ikke er benyttet af de eksporterende producenter af den pågæl-dende vare:
— Skattefradrag for etablering af internationalt anerkendte vare-
mærker
— En femårig skattefritagelse for visse udpegede virksomheder
i henhold til artikel 8 i loven om modernisering af industrien
— En femårig fritagelse for selskabsskat i henhold til artikel 15
og 17 i loven om etablering og forvaltning af forskerparker.
(101)Da det konstateredes, at disse programmer ikke var blevetbenyttet, er de pågældende fradrags udligningsberettigelse ikkeblevet undersøgt.
f)Fremskyndet afskrivning
Støtteberettigelse
(102)Artikel 5 i loven om modernisering af industrien gør det muligt
at foretage en fremskyndet afskrivning, hvis en fremstillingsvirk-
somhed investerer i visse typer af anlægsaktiver. De berettigede
anlægsaktiver er udstyr til brug i forbindelse med forskning ogudvikling, inspektion af forsøgsvarer, energibesparende foran-staltninger eller alternativ energi.
Praktisk gennemførelse
(103)Et selskab, som har investeret i berettiget udstyr, skal indgive en
ansøgning til kontoret for industriel udvikling med beskrivelse afmaskinen og en kopi af kataloget for maskinen. Kontoret
kontrollerer, om maskinen er berettiget, og udsteder et certifikat.
Når selskabsindkomstskatteangivelsen indgives til skattemyndig-hederne, vedlægger selskabet certifikatet og en liste over allegenstande, der er godkendt med henblik på fremskyndet afskriv-ning. De lokale skattemyndigheder kontrollerer igen, ommaskinen er omfattet af kriterierne i artikel 5 i loven om moder-
nisering af industrien, og om den fremskyndede afskrivning er
blevet anvendt korrekt.
Støttebeløbet
(104)I henhold til skattelovens artikel 51 kan et selskab benytte tre
metoder til at afskrive sine aktiver: lineær afskrivning, afskriv-ning af en fast procentsats af den degressive bogførte værdieller arbejdstidsmetoden. Det fremgik af undersøgelsen, at alleeksporterende producenter af de pågældende varer benyttedelineær afskrivning, hvorved der afskrives et fast beløb over
udstyrets brugstid. Ifølge tabellen om anlægsaktivers brugstid
har hver maskintype en fast brugstid på mellem 2 og 50 år. Formaskiner benyttet i stålindustrien er afskrivningsperioden igennemsnit syv år.
(105)Fordelen i henhold til bestemmelserne om fremskyndet afskriv-ning består i en forkortet afskrivningsperiode på 2 år i stedetfor den normale periode (dvs. i gennemsnit 7 år i stålindustrien),der er fastsat i tabellen om anlægsaktivers brugstid.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 16
▼B
Udligningsberettigelse
(106)Fremskyndet afskrivning i henhold til artikel 5 i loven om
modernisering af industrien er et udligningsberettiget subsidie.
Det fremgik af undersøgelsen, at et selskab trods de objektive
kriterier i artikel 5 i loven om modernisering af industrien benyt-tede bestemmelserne om fremskyndet afskrivning til at afskrivealle maskiner og alt udstyr i et nyt produktionsanlæg og ogsåbygninger. Disse maskiner benyttes til fremstilling af stålpro-dukter og har ingen direkte virkning på forskning og udvikling,
forsøgsvarer eller energibesparende foranstaltninger. Kontoret for
industriel udvikling og de lokale skattemyndigheder godkendtedenne anmodning. Disse investeringer falder tilsyneladende ikkeind under de kriterier, der er fastsat i artikel 5 i loven om moder-nisering af industrien, og som vedrører udstyr benyttet iforbindelse med energibesparende foranstaltninger, forsøgspro-
dukter eller investeringer i forskning og udvikling. Det bør
derfor konkluderes, at den bevilgende myndighed har skønsbefø-jelser med hensyn til beslutningen om at indrømme fordelen vedfremskyndet afskrivning, og at den kan begunstige visse virk-somheder frem for andre.
(107)Efter offentliggørelsen fremfører Taiwans regering, at certifikatet
for fremskyndet afskrivning udstedes af kontoret for industriel
udvikling og ikke IDB. Efter kontrol er Kommissionens tjeneste-grene enige med regeringen i, at certifikatet blev udstedt af detpågældende kontor for det angivelige indkøb af energibesparel-sesudstyr. Kommissionen må dog stadig konkludere, at detinvolverede subside er udligningsberettiget som omhandlet i
artikel 3, stk. 2, litra a), i grundbeslutningen, da den bevilgende
myndighed tilsyneladende ikke anvender kriterierne i alletilfælde og anvendelsen af subsidiet derfor faktisk er begrænsettil visse virksomheder ved skønsbeføjelse. Det selskab, derbenyttede programmet, fremskyndede afskrivningen på et stort
antal artikler, som helt klart ikke kan klassificeres som energibe-
sparelsesudstyr såsom bygninger. Kommissionen konkluderersåledes, at der ifølge programmet opnås en fordel ved denpågældende vare og programmet er udligningsberettiget.
(108)Et selskab fremførte, at selv om det anvendte fremskyndetafskrivning, benyttede det ikke programmet, idet dets globaleafskrivning i forbindelse med fremskyndet afskrivning var
mindre i POI end det ville have været efter den normale afskriv-
ningsmetode. Ved fastsættelsen af, om dette selskab opnåede enfordel, tog Kommissionen i overensstemmelse med sin normalemetode kun hensyn til den skattebesparelse, der var på alleartikler, som var under afskrivning i POI sammenlignet med de
beløb, der blev afskrevet efter de normale og fremskyndede tids-
planer. Alle artikler, der ifølge selskabets regnskaber allerede varfuldstændig afskrevet og ikke havde nogen værdi efter standardregnskabsføringsprincipper, blev holdt uden for beregningen afstøttebeløbet. Selskabets argumenter er således ikke holdbare.
(109)Fordelen ved fremskyndet afskrivning udgør derfor en specifikog udligningsberettiget subsidie i overensstemmelse med artikel
3, stk. 2, litra a), i grundbeslutningen.
Beregning af fordelen
(110)Fordelen for eksportørerne bør beregnes som forskellen mellem
det skattebeløb, der skulle have været betalt i undersøgelsespe-rioden, hvis den normale afskrivningstakt var blevet benyttet,
og det skattebeløb, der reelt blev betalt i henhold til ordningen
om fremskyndet afskrivning. Forskellen blev beregnet pågrundlag af alle anlægsaktiver (bygninger og maskiner), derstadig var under afskrivning i undersøgelsesperioden. Fordelenbør fordeles på selskabets samlede omsætning.
(111)Et selskab benyttede sig af dette program og opnåede en fordelpå 0,60 %.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 17
▼B
g)Fritagelse for importafgift
Retsgrundlag
(112)Kapitel 84, 85 og 90 i Republikken Kinas importtoldtarif og
import- og eksportråvaretariffen (i det følgende benævnt »told-kodeksen«).
Støtteberettigelse
(113)Ifølge ovennævnte bestemmelser i toldkodeksen er fremstillings-
virksomheder, der importerer maskiner, som endnu ikkefremstilles lokalt, med henblik på udvikling af nye produkter,kvalitetsforbedringer, produktionsforøgelse, energibesparelse,
fremme af genbrug eller forbedring af produktionsteknikker,
fritaget for importafgifter.
Praktisk gennemførelse
(114)Et selskab, som påtænker at importere maskiner eller udstyr,
indgiver en ansøgning til kontoret for industriel udvikling forudfor importen af maskinerne. Hvis kontoret finder det godtgjort, atmaskinerne ikke er fremstillet i Taiwan, udsteder det et certi-fikat, der fremsendes til ansøgeren og toldmyndighederne.Toldvæsenet kontrollerer, om de importerede maskiner er iden-
tiske med de maskiner, der er beskrevet i certifikatet fra
kontoret for industriel udvikling. Denne kontrol foretages stik-prøvevis.
Toldfritagelsesbeløb
(115)Subsidiet er det importafgiftsbeløb, der normalt skulle have
været betalt, hvis der ikke var sket en fritagelse. Den normaletoldsats for maskiner udgør fra 2 % til 20 %.
Konklusion
(116)Importafgiftsfritagelsen i henhold til toldkodeksen er et udlig-
ningsberettiget subsidie. På grund af subsidiets karakter vilprogrammet som etableret automatisk blive benyttet af visseindustrisektorer i uforholdsmæssigt omfang. De industrisektorer,
hvis maskiner fremstilles i Taiwan, vil ikke være berettigede til
at benytte programmet. Retten til importafgiftsfritagelse er derforbegrænset til industrier, der er nødt til at importere maskiner, damaskinerne ikke er tilgængelige på det lokale marked. Industrier,som importerer maskiner, der også fremstilles i Taiwan, kan ikkeopnå fordelen.
(117)Taiwans regering hævder, at importafgiftsfritagelsen for importe-rede maskiner ikke er et subsidie som omhandlet i artikel 2, stk.1, litra a), i grundbeslutningen. For Kommissionen er det imid-lertid tydeligt, at importafgiftsfritagelsen udgør en indtægt, somden taiwanske regering giver afkald på, hvorved importøren af
maskinerne opnår en fordel. Dette er et subsidie som omhandlet
i artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), i grundbeslutningen. Dentaiwanske regering hævder endvidere, at selv om programmet eret subsidie, er det ikke udligningsberettiget i henhold til artikel3, stk. 2, litra a), i grundbeslutningen. Kommissionen finder, aten importafgiftsfritagelse for visse importerede maskiner, som
ikke fremstilles lokalt, pr. definition giver en fordel for visse
selskaber, som er aktive i en industri, hvor maskinerne ikkefremstilles i Taiwan. Hvis regeringen var besluttet på at ophæveimporttolden på sådanne maskiner, ville det være en anden sag.Men så længe tolden er »skyldig på anden vis« og selskaber er
fritaget for den, er det et subsidie i henhold til artikel 2, stk. 1,
litra a), nr. ii).
(118)Et selskab fremfører, at programmet ligger uden for undersøgel-sens område, da det ikke var udtrykkeligt nævnt i den klage, derførte til indledningen af undersøgelsen. Kommissionenbemærker, at klageren opstillede importafgiftsfritagelsen for2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 18
▼B
maskiner og udstyr i klagen (s. 9, afsnit B. 2.2.2). Selv om
klageren erklærede, at et sådant program er til rådighed forselskaber, som er beliggende i skattefrie områder, videnskabsba-
serede industriparker eller toldoplag (»bonded factories«), finder
Kommissionen, at disse oplysninger er tilstrækkeligt bevis for atindlede en undersøgelse vedrørende importafgiftsfritagelse formaskiner. Det er også den undersøgende myndigheds rolle atfastsætte det korrekte retsgrundlag og den praktiske gennem-
førelse af ethvert program, som er omfattet af klagen.
Kommissionen har derfor inddraget dette program i undersøgel-sen, og eksportørens påstand kan ikke godtages.
(119)Importafgiftsfritagelsen for maskiner er et udligningsberettiget
subsidie, jf. artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 4, i grund-
beslutningen.
Beregning af fordelen
(120)Fordelen for eksportørerne bør beregnes som det importafgifts-
beløb, der skulle have været betalt, hvis der ikke var opnået
fordel ved en fritagelse i henhold til denne ordning. Dette beløb
bør fordeles over den normale brugstid for maskiner i denneerhvervsgren, dvs. 7 år.
(121)To selskaber benyttede sig af dette program og opnåede fordelpå 0,27 % og 0,32 %.
h)Andre subsidier
(122)Klageren hævdede, at de eksporterende producenter af den
pågældende vare opnåede fordele af en række andre subsidiepro-
grammer. Besvarelsen af spørgeskemaerne og kontrolbesøgene
hos Taiwans regering og eksportørerne viste, at de nedenforangivne programmer ikke blev benyttet af de eksporterendeproducenter.
(123)Lån til præferentiel rente — Under kontrolbesøgene blev detfastslået, at Chiao Tung Bank og Medium Business Bank ofTaiwan havde ydet lån til en eksportør, men på normalemarkedsvilkår.
(124)Fordele for selskaber i eksportforarbejdningszoner og industri-parker — Ingen af de af undersøgelsen omfattede selskaber(eller selskaber, som de var forretningsmæssigt forbundet med)var beliggende i eksportforarbejdningszoner eller industriparker.
(125)Fordele for selskaber beliggende i områder med langsom udvik-lingeller begrænsede naturressourcer — Det fremgik afundersøgelsen, at ingen af selskaberne var beliggende i sådanneområder.
(126)Der blev ikke ydet »modsvarende midler« til de pågældendeselskaber.
Importafgiftsfritagelse for råmaterialer — Det konstateredes, at
ingen af de pågældende eksportører opnåede fordele i henholdtil dette program.
i)Det samlede subsidiebeløb
(127)Subsidiets størrelse blev beregnet efter den ovenfor beskrevne
metode. For at indbefatte hele fordelen for de pågældendeselskaber blev der tillagt rente med den gennemsnitlige markeds-rente i Taiwan i undersøgelsesperioden, dvs. 8 %.
(128)En eksportør hævder, at tillæggelse af et rentebeløb fører tilovervurdering af subsidiebeløbet. Angående dette blev rententillagt for at afspejle den fordel, som modtageren opnåede ved
ikke at skulle tilvejebringe et tilsvarende beløb på markedsvilkår.
Ifølge artikel 6 i grundbeslutningen er referenceværdien for be-regningen af subsidiet de tilsvarende omkostninger til at opnåmidler på markedsvilkår. ASCM udelukker ikke, at der tillæggeset beløb for renter ved beregningen af den samlede fordel for enmodtager under en subsidieordning. Det har således været2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 19
▼B
Fællesskabets faste praksis, siden der blev vedtaget en revideret
lovgivning efter Uruguay-Rundens indgåelse, at tillægge et beløbfor renter ved beregningen af den samlede fordel i sådanne
tilfælde. Dette krav må derfor afvises.
(129)Der blev således fastsat følgende subsidiesatser for de samar-bejdsvillige selskaber:
(%)
China Steel Corpo-
rationYieh Loong Enter-
prise Co. Ltd
Skattefradrag for automatiserings- og forurenings-
kontroludstyr 2,19 0
Skattefradrag for investeringer i visse virksom-
heder 1,34 0
Fremskyndet afskrivning 0,60 0Fritagelse for importafgift 0,27 0,32
Samlet subsidie 4,40 0,32
(130)
Til orientering skal det bemærkes, at den vejede gennemsnitlige
landsdækkende subsidiemargen for de to undersøgte eksporte-rende producenter, der tegner sig for omkring halvdelen af
eksporten til Fællesskabet med oprindelse i Taiwan, er 2,77 %
af cif-prisen ved Fællesskabets grænse, hvilket er betydeligtover de minimis-grænsen for Taiwan (nemlig 1 %). Desudenkan det ikke udelukkes, at landemargenen ville være højere,hvis der blev taget hensyn til eventuelle fordele, der er opnåetaf ikke-samarbejdsvillige selskaber.
D.DEN PÅGÆLDENDE ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET
1.Fastlæggelse af det relevante marked i Fællesskabet
(131)Med henblik på at fastslå, om EF-erhvervsgrenen havde lidt
skade og for i den forbindelse at fastlægge forbruget og de
forskellige økonomiske indikatorer for situationen for EF-
erhvervsgrenen var det nødvendigt at undersøge, om denneerhvervsgrens produktion til det konkurrenceneutraliseredemarked skulle holdes uden for undersøgelsen eller om skade ogforbrug skulle vurderes i forhold til hele EF-erhvervsgrenensproduktion.
(132)Der er seksten producenter af varmtvalsede bredbånd i Fælles-skabet. Ca. 70 % af de varmtvalsede bredbånd, der fremstilles
af disse producenter, anvendes på et konkurrenceneutraliseret
marked, dvs. de forarbejdes yderligere af de pågældende produ-center i en integreret proces (i det følgende benævnt »det bundnemarked«). Disse bredbånd følger en intern proces og overførestil forarbejdning i senere omsætningsled, for hvilken der ikkeudstedes fakturaer, da overførslerne finder sted inden for samme
retlige enhed. Den øvrige produktion (i det følgende benævnt
»det frie marked«) sælges både til forbundne og ikke-forbundneparter.
(133)Klageren fremførte i den forbindelse, at der måtte skelnesmellem to særskilte markeder. Varmtvalsede bredbånd, der erbestemt for et bundet marked, konkurrerer ikke direkte med densubsidierede import. Følgelig kunne den import, der er omfattetaf undersøgelsen, ikke berøre dette marked. Sideløbende hermed
hævdede klageren, at den øvrige produktion solgtes til det frie
marked, hvor varerne konkurrerer med den subsidierede import.De vigtigste købere på det frie marked er uafhængige koldtvalse-værker som rørmagere, stålservicecentre, stålhandlere oglagerførende virksomheder. Kun varmtvalsede bredbånd, dersælges til det frie marked, er omfattet af klagen.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 20
▼B
(134)Eksporterende producenter og importører af varmtvalsede
bredbånd til markedet i Fællesskabet hævdede, at definitionen
af den pågældende vare og samme vare dækkede alle varmtval-sede bredbånd. De anførte navnlig, at der ikke var nogen klarskillelinje mellem det bundne og det frie marked, og at klagerensdefinition af det frie marked var vilkårlig. De anmodede derforom, at vurderingen af markedet i Fællesskabet skulle omfatte
det bundne og det frie marked tilsammen.
(135)Til støtte for dette krav blev der henvist til Den Europæiske
Domstols ►C1beslutning ◄i Gimelec-sagen(1). De fremførte,
at Domstolen i nævnte ►C1beslutning ◄henviste til følgende
faktorer for at udelukke, at der var tale om to særskilte
markeder:
— den pågældende vare solgtes på samme marked og anvendtes
til samme formål
— EF-producenterne solgte den pågældende vare til både
forbundne og ikke-forbundne kunder og krævede mere ellermindre samme pris
— selskaber i senere omsætningsled plejede at købe den pågæl-
dende vare ikke kun fra forbundne leverandører i
Fællesskabet, men også fra importører eller andre ikke-
forbundne producenter.
(136)Ifølge flere eksporterende producenter fremgik det af oven-stående►
C1beslutning ◄, at de lovmæssige betingelser for
at adskille markederne ikke var opfyldt i den foreliggende sag.
EF-producenterne kunne efter deres opfattelse vælge, afhængigt
af markedsbetingelserne, at sælge skiftevis til det frie og detbundne marked, eftersom produktionen i Fællesskabet af de tokategorier af varmtvalsede bredbånd er den samme. De påståedebevægelser mellem de to markedssegmenter skulle lovmæssigt
forhindre, at en del af EF-produktionen blev holdt uden for
undersøgelsen af skade og navnlig uden for forbruget i Fælles-skabet.
(137)Kommissionen traf følgende ►C1beslutninger ◄:
a) På grund af det høje integrationsniveau i stålindustrien gene-
relt og i forbindelse med produktionen af den pågældende
vare i særdeleshed, overfører EF-producenterne udelukkendefysisk varmtvalsede bredbånd, der er bestemt til det bundnemarked, men fakturerer dem ikke. De udsteder ikke kommer-cielle fakturaer, fordi de involverede parter ikke er særskilteretlige enheder. Der er derfor ingen priser for overførsler
inden for det bundne marked i sammenligning med dem på
det frie marked
b) EF-erhvervsgrenen producerede ikke til oplagring af varmt-
valsede bredbånd, som efterfølgende kunne leveres enten tilbrug i en intern proces eller sælges på det frie marked. Dette
er fordi alle brugere af varmtvalsede bredbånd, også i EF-
erhvervsgrenens integrerede proces, har tekniske hindringerfor produktionen af produkter i senere omsætningsled. Resul-tatet er, at der kun i ganske ubetydeligt omfang er bevægelseraf varmtvalsede bredbånd mellem de to markeder.
c) Undersøgelsen viste, at EF-producenterne ikke købte den
pågældende vare til yderligere forarbejdning i deres integre-rede proces fra uafhængige parter inden eller uden forFællesskabet. Det betyder, at varmtvalsede bredbånd bestemttil det bundne marked ikke konkurrerer med andre varmtval-
sede bredbånd, der er til rådighed i Fællesskabet. Det bundne
marked kan således klart adskilles fra det frie marked.
(138)På dette grundlag fastslår Kommissionen, at adskillelsen mellemdet frie og det bundne marked er fuldt på linje med bestemmel-2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 21
(1) Sag nr. C-315-90 af 27.11.1991.
▼B
serne i grundbeslutningen og EF-institutionernes praksis i tidli-
gere sager.
(139)Med henblik på at fastlægge de økonomiske indikatorer vedrø-rende skadesundersøgelsen såsom udviklingen i salg, rentabilitetosv. undersøgte Kommissionen, om EF-producenternes salg til
forbundne parter, der var særskilte retlige enheder, generelt
burde indføjes i fastlæggelsen af det frie marked. Det konstate-redes, at dette salg foregik til priser, som mere eller mindre varde samme som priserne ved salg til uafhængige parter. Desudenbekræftede undersøgelsen på linje med visse eksporterendeproducenters krav, at disse forbundne parter frit kan vælge at
købe hos enten forbundne eller ikke-forbundne leverandører i
eller uden for Fællesskabet. Det blev derfor konkluderet, at EF-producenters salg til forbundne parter, der er særskilte retligeenheder, var i konkurrence med uafhængige leverandørers salgsåsom de leverandører, der er etableret i de berørte lande, og at
dette salg derfor også skulle medtages i fastlæggelsen af salget
på det frie marked.
(140)En EF-producent hævdede imidlertid, at selskabets salg til
forbundne parter burde betragtes som tilhørende det bundne
marked. Den pågældende hævdede, at de priser, der faktureredestil de forbundne parter, ikke var markedspriser, og at de varmeget forskellige fra dem, der anvendtes over for uafhængigekunder. Producenten tilføjede, at moderselskabet ikke tillod
forbundne parter at købe varmtvalsede bredbånd hos uafhængige
parter på det frie marked. Følgelig var varmtvalsede bredbånd,der solgtes til forbundne parter, ikke berørt af direkte konkur-rence fra andre varmtvalsede bredbånd. De burde derfor holdesuden for i forbindelse med fastlæggelsen af det frie marked.
(141)Undersøgelsen bekræftede, at det var gruppens politik ikke attillade forbundne parter at købe varmtvalsede bredbånd på detfrie marked. Analysen af salgspriserne viste, at de priser, der
faktureredes til disse forbundne parter, i mange tilfælde var
meget forskellige fra markedspriserne. Desuden solgtes varernetil forbundne brugerselskaber, som anvendte dem i den integre-rede proces og ikke efterfølgende solgte dem videre somsådanne. Kommissionen konkluderede derfor, at de pågældendevarmtvalsede bredbånd ikke kunne anses for at blive solgt på
det frie marked og burde derfor holdes uden for i forbindelse
med fastlæggelsen af det frie marked.
(142)På grundlag af ovennævnte kendsgerninger og betragtninger blevdet konkluderet, at varmtvalsede bredbånd, der anvendes af EF-producenter som udgangsmateriale for yderligere forarbejdning ien integreret proces inden for en enkelt retlig enhed, bør ansesfor at være en del af et bundet marked. Det samme gælder forden nævnte EF-producents salg, hvor den pågældende kunne
påvise, at salget til forbundne kunder faktisk hørte til på et
bundet marked. Alt andet salg fra producenterne i Fællesskabetblev anset for at være en del af det frie marked. Følgelig blevEF-erhvervsgrenens situation vedrørende økonomiske indikatorersom produktion, salg, markedsandel og rentabilitet undersøgt
med hensyn til det frie marked.
(143)Det bør bemærkes, at ovennævnte resultater vedrørende adskil-
lelse og fastlæggelse af nævnte markeder afspejler sig i de
oplysninger, der er indhentet inden for rammerne af EKSF-trak-
taten, navnlig vedrørende tilsyn med stålmarkederne. I disseoplysninger skelnes der grundlæggende efter samme retnings-linjer i forbindelse med anvendelsen af varmtvalsede bredbånd.
2.Definition af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet
a)SamletproduktioniFællesskabet
(144)Efter et krav fra flere eksporterende producenter undersøgte
Kommissionen, om det var nødvendigt at holde flere producenteri Fællesskabet uden for i forbindelse med fastlæggelsen af2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 22
▼B
produktionen i Fællesskabet, fordi de selv importerede varmtval-
sede bredbånd fra de pågældende lande.
(145)Kommissionen konstaterede, at ingen af de producenter, som
Kommissionen havde undersøgt, havde importeret varmtvalsede
bredbånd fra de pågældende lande i den undersøgte periode.Men visse stålservicecentre og rørproducenter forbundet med depågældende EF-producenter havde importeret sådanne varer idenne periode.
(146)I overensstemmelse med resultaterne af definitionen af de rele-
vante EF-markeder i betragtning 131-143 viste undersøgelsen
imidlertid, at disse forbundne parter havde optrådt uafhængigtaf de producenter, de var forbundne med i deres transaktionerpå det frie marked. Følgelig kunne indkøbene ikke berøre denævnte selskabers position som EF-producenter af den pågæl-dende vare.
(147)Det blev derfor fastslået, at der ikke var grund til at udelukkenogen producenter i forbindelse med definitionen af produkti-onen varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet. Alle sekstenproducenter, som arbejder på markedet i Fællesskabet, tegnersig således for den samlede produktion af den pågældende varei Fællesskabet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i grund-
beslutningen.
b)DenpågældendeerhvervsgreniFællesskabet
(148)Klagen blev indgivet på vegne af elleve ud af de seksten EF-
producenter af varmtvalsede bredbånd, medens de øvrige femstøttede klagen.
(149)Kommissionen modtog ti besvarelser af spørgeskemaet fra deklagende selskaber. En mindre producent besluttede ikke sendeKommissionen en besvarelse.
(150)To af de ti EF-producenter, som besvarede Kommissionens spør-geskema, var ikke i stand til at forelægge alle de oplysninger,der blev anmodet om i forbindelse med undersøgelsen, i etformat, som ville give mulighed for at gruppere dem i de oplys-
ninger, der var tilrådighed for de andre EF-producenter.
(151)Flere eksporterende producenter hævdede, at mindst en EF-
producent, som var med i ovennævnte definition af EF-erhvervs-grenen, fik præferencebehandling i forhold til de krav, der blevstillet til interesserede parter i antisubsidieundersøgelser. Defremførte navnlig, at nævnte EF-producent ikke sendte Kommis-
sionen en besvarelse af spørgeskemaet inden for de fastsatte
frister for indførelse af midlertidig told. De fandt, at der vartale om diskriminerende behandling og en overtrædelse af artikel11, stk. 2, i grundbeslutningen.
(152)Det skal bemærkes, at alle EF-producenter, som er med i defini-tionen af EF-erhvervsgrenen, besvarede Kommissionens
spørgeskema inden for de frister, der er fastsat i grundbeslut-
ningen og således inden for fristen for indførelse af midlertidigeforanstaltninger. Kommissionen finder, at alle interesseredeparter i denne procedure i samme situation fik samme behand-ling. Derfor er enhver påstand om overtrædelse af artikel 11,stk. 2, i grundbeslutningen og diskriminerende behandling fra
Kommissionens side ikke berettiget.
(153)De otte producenter, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse
med undersøgelsen, udgør således EF-erhvervsgrenen medhenblik på denne procedure. De opfylder bestemmelsen i artikel10, stk. 7, i grundbeslutningen, idet de tegnede sig for ca. 65 %af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende
vare i undersøgelsesperioden.
(154)Disse producenter anses derfor for at være EF-erhvervsgrenen og
omtales som sådan i det følgende, idet de tegner sig for en bety-delig del af den samlede produktion i Fællesskabet af denpågældende vare som omhandlet i artikel 9, stk. 1, i grundbeslut-ningen.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 23
▼B
E.SKADE
1.Synligt forbrug
(155)Det synlige forbrug af varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet
blev fastsat på grundlag af de seksten EF-producenters samlede
salg på det frie marked og den samlede import til Fællesskabet
af den pågældende vare som anført i Eurostats importstatistikkerog de eksporterende producenters besvarelser af spørgeskemaet.
(156)Fra 1995 til undersøgelsesperioden steg forbruget i Fællesskabet
9 %, fra 18,4 mio. tons til 20,1 mio. tons. I 1995 var det frie
marked kendetegnet ved usædvanligt høje salgspriser og en godefterspørgsel, navnlig efter varmtvalsede bredbånd produceret iFællesskabet. Men det følgende år var der en nedgang påmarkedet på 11 %.
(157)Mellem 1996 og undersøgelsesperioden steg forbruget støt. Denstørste stigning fandt sted mellem 1996 og 1997, hvor markedetøgedes med 22 %. Mellem 1997 og undersøgelsesperioden varstigningen dog kun 0,4 %.
2.Import fra de pågældende lande
a)Ubetydeligimport
(158)På grundlag af bestemmelserne i artikel 10, stk. 10, i grundbe-
slutningen foretages vurderingen af, om der er tale om enubetydelig import, i forhold til forbruget af den pågældende
vare på markedet i Fællesskabet.
(159)På grundlag af tallene fra Eurostat lå importen fra Indien en
smule over den grænse på 1 %, der er fastsat i artikel 10, stk.10, i grundbeslutningen. De indiske eksporterende producenterpåstod, at importen fra Indien var ubetydelig, og at landet ikke
burde være omfattet af undersøgelsen. Da Indien er et udvik-
lingsland, undersøgte Kommissionen også i overensstemmelsemed artikel 14, stk. 4, i grundbeslutningen, om importen fraIndien udgjorde under 4 % af den samlede import, dvs. deminimis-tærskelen for udviklinglande. Importen fra Indien udgør
5,4 % af den samlede import.
(160)Af de beviser, som de indiske producenter fremlagde, fremgår
det ikke, at der skulle være grund til at anse deres import tilFællesskabet for at være ubetydelig, navnlig på baggrund af denmetode, der anvendtes i forbindelse med fastlæggelsen af det
relevante marked i Fællesskabet i betragtning 131-143. De
pågældende Eurostatoplysninger og besvarelserne af Kommis-sionens spørgeskema viser ikke nogen import under deminimis-grænsen. Importen fra Indien anses derfor at ligge overde minimis-grænsen som omhandlet i artikel 10, stk. 10, og
artikel 14, stk. 4, i grundbeslutningen.
b)Kumulativvurderingafimporten
(161)Kommissionens tjenestegrene overvejede, om importen af varmt-
valsede bredbånd med oprindelse i Indien og Taiwan skullevurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 8, stk. 4, igrundbeslutningen.
(162)På dette grundlag undersøgtes det, om alle kriterier var opfyldtfor at kumulere importen fra de pågældende lande. Resultaterneaf undersøgelsen var følgende:
— Subsidiemargenen for hvert land lå som ovenfor angivet over
de minimis-grænsen.
— Den mængde, der importeredes fra hvert land, var over mind-
stegrænsen sammenholdt med forbruget i Fællesskabet.
— Analysen af konkurrencevilkårene mellem importerede
varmtvalsede bredbånd og samme vare fremstillet i Fælles-skabet samt vilkårene for konkurrencen mellem importeredevarmtvalsede bredbånd tydede også på, at importen fra de2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 24
▼B
pågældende lande burde kumuleres. De pågældende eksporte-
rende lande solgte faktisk hovedsagelig varmtvalsedebredbånd på det frie EF-marked direkte til ikke-forretnings-
mæssigt forbundne kunder, såsom koldtvalseværker,
rørproducenter, stålforsyningscentre og stålhandlere. Derimporteredes også varmtvalsede bredbånd gennem forbundnesalgsselskaber, der efterfølgende solgte den pågældende varetil de ovenfor nævnte kundetyper. Det fremgik af undersøgel-
sen, at EF-erhvervsgrenen solgte samme vare gennem samme
salgskanaler og til samme kundekategorier. Endelig konstate-redes det, at der forelå en ensartet prispolitik for alle dissesalgstransaktioner.
(163)I modsætning til hvad flere eksporterende producenter fremførte,konkluderede Kommissionen, at alle betingelser var opfyldt forat kumulere importen fra ovennævnte lande.
c)Importensomfang
(164)Ifølge Eurostat-importstatistikker mellem 1995 og undersøgelses-
perioden steg importen til Fællesskabet fra de berørte lande fra
8000 tons til 844000 tons. Den største stigning fandt stedmellem 1997 og undersøgelsesperioden (+ 797000 tons).
(165)Undersøgelsen inden for undersøgelsesperioden viste, atimporten fra alle de berørte lande fortrinsvis fandt sted i førstehalvdel af undersøgelsesperioden (551000 tons); den faldtsenere 47 % i anden halvdel af undersøgelsesperioden, men låstadig betydeligt højere end i anden halvdel af 1997.
(166)Som allerede nævnt i betragtning 11 klassificeres de forskelligetyper varmtvalsede bredbånd almindeligvis i to særskilte katego-rier: sorte bredbånd og bejdsede bredbånd. Det fremgik afundersøgelsen, at omkring 90 % af alle varmtvalsede bredbånd,
som importeredes fra de berørte lande var sorte bredbånd.
d)Importensmarkedsandel
(167)Mellem 1995 og undersøgelsesperioden var der en forøgelse af
markedsandelen for de eksporterende producenter i de berørtelande fra 0,01 % til 4,2 %. De faktiske stigninger i import-
mængden gav således de berørte lande mulighed for at vinde
4,2 procentpoints af andelen af markedet i Fællesskabet.
(168)De største stigninger i markedsandelen forekom mellem 1997 ogundersøgelsesperioden, hvor de berørte lande vandt 4 procent-
point.
e)Prisunderbud
(169)For at vurdere eventuelle prisunderbud blev priserne på sammen-
lignelige typer af varmtvalsede bredbånd så vidt muligtsammenlignet under samme salgsvilkår på markedet i Fælles-
skabet, i samme medlemsstat og til samme kunder. Den
eksporterende producents priser, frit Fællesskabets grænse, blevsammenlignet med EF-erhvervsgrenens priser ab fabrik. Ipåkommende tilfælde blev eksportlandenes salgspriser justerettil priser, frit Fællesskabets grænse, fortoldet og inklusive rele-
vante importomkostninger. Priserne blev også justeret for at
sikre en sammenligning i samme handelsled som EF-erhvervs-grenen. Alle justeringer blev foretaget på grundlag af deoplysninger, som Kommissionen indhentede og efterprøvede iforbindelse med undersøgelsen.
(170)Som allerede nævnt i betragtning 14 foreslog flere eksporterendeproducenter, at de varmtvalsede bredbånd de fremstillede ogsolgte på markedet i Fællesskabet, ikke var af en kvalitet, somkunne sammenlignes med EF-erhvervsgrenens varer.
(171)Kommissionen fastslog, at det i almindelighed ikke var berettigetmed en prisjustering for forskelle i kvalitet, navnlig fordisådanne forskelle ikke var synlige for brugerne, og det fremgikaf undersøgelsen, at alle påståede forskelle i kvalitet ikke2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 25
▼B
nødvendigvis betyder noget for anvendelsen af den pågældende
vare.
(172)Prissammenligningen gav følgende resultater udtrykt i procent afEF-erhvervsgrenens priser:
— Indien: 6,7 %
— ESSAR: 6,1 %
— Tata: 6,1 %
— SAIL: 19,1 %
— Taiwan: 4,3 %
— Yieh Long: 3,9 %
— CSC: 7,5 %.
3.Situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet mellem
1995 og undersøgelsesperioden
a)Produktion
(173)Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens produktion toppede
med 12,5 mio. tons i 1997. I den resterende del af den under-søgte periode var produktionen stabil på omkring 11,4 mio. tonstil trods for et fald i forbruget i 1996. Denne produktion bleventen solgt på det frie marked eller eksporteret til tredjelande.
(174)Da EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet anvendes til varmt-valsede bredbånd, der er bestemt til både det frie og det bundnemarked, blev det også anset for nødvendigt at undersøge oplys-ningerne om sådan produktion til det bundne marked for at
konstatere, at et fald i produktionen til det frie marked ikke
kunne tilskrives et større behov for produktion til det bundnemarked.
(175)Denne produktion steg mellem 1995 og undersøgelsesperioden
med 2 % eller ca. 0,6 mio. tons. Dette tydede på en forholdsvis
stabil produktion til det bundne marked. Med hensyn til tenden-serne i produktionen til det bundne marked mellem 1997 ogundersøgelsesperioden var disse de samme som dem, der konsta-teredes for produktionen til det frie marked.
(176)Faldet i produktionen af den pågældende vare til det frie markedskyldtes således ikke et større behov for produktion til detbundne marked.
b)Kapacitetogkapacitetsudnyttelse
(177)Produktionsfaciliteterne kan anvendes til produktion af varer til
både det frie og det bundne marked såvel som til andre varer,
som ikke er omfattet af denne procedure såsom andre stålkvali-
teter og andre stålprodukter. Kapacitetsudnyttelsen i forbindelsemed den pågældende vare blev derfor fastlagt på grundlag afden kapacitet, der officielt var opgivet til Kommissionen indenfor rammerne af EKSF-traktaten. Disse kapaciteter fastlæggesifølge bestemte parametre og kan ikke forveksles med bruttoka-
paciteten eller den faktiske kapacitet. Bruttokapaciteten eller den
faktiske kapacitet er den højest mulige kapacitet, der kan opnåsuden at tage hensyn til faktorer som det personale, der er tilrådighed, ferieperioder, opsætningstider, vedligeholdelse osv.
(178)EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse var 87 % mellem 1995og undersøgelsesperioden, bortset fra i 1997, hvor produktionentoppede og kapacitetsudnyttelsen var 93 %. På det tidspunkt varder et højt forbrug af varmtvalsede bredbånd til både det friemarked og det bundne marked.
(179)Det blev fastslået, at en stor kapacitetsudnyttelse var normal, dadet bør erindres, at det i den tunge industri og ganske særlig istålindustrien er nødvendigt at holde kapacitetsudnyttelsen såstor som muligt for at reducere virkningerne af de høje fasteproduktionsomkostninger.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 26
▼B
c)Ordrerogsalg
i) Ordrer
(180)Som et supplement til analysen af salget blev der foretaget en
undersøgelse af udviklingen i de ordrer, som EF-erhvervsgrenenmodtog. Til dette formål forelagde erhvervsgrenen oplysninger,som også er til rådighed inden for rammerne af tilsynet medstålmarkedet i Fællesskabet i henhold til EKSF-traktaten. Selvom disse oplysninger ikke helt nøjagtigt gengiver situationen
vedrørende den pågældende vare, men også omfatter en lidt
bredere varekategori, var det muligt at anse denne sammenlæg-ning af oplysninger som repræsentativ for situationenvedrørende den pågældende vare. Disse oplysninger viste, at1997 var det år, hvor ordreniveauet var højt i forhold til den
situation, der konstateredes i undersøgelsesperioden. I modsæt-
ning til den stabile udvikling i det synlige forbrug mellem 1997og undersøgelsesperioden var der en nedgang på 17 % ierhvervsgrenens ordrer mellem 1997 og undersøgelsesperioden.
(181)Ifølge dette resultat var EF-erhvervsgrenens økonomiske aktivi-teter mere regelmæssige og ligeligt spredt ud over hele 1997,hvor ordremængden udviklede sig mere på linje med salgs-
mængden. Da der er en tidsforskel mellem ordrer og leverancer,
tydede nedgangen i ordremængden på, at der også var tale omnedgang i de økonomiske aktiviteter, hvilket vil blive undersøgti det følgende.
ii) Salg
(182)I den undersøgte periode steg salget fra 9,6 mio. tons til 9,7 mio.
tons, dvs. 1 %.
(183)I den pågældende periode afspejlede tendensen i salget sig megetbredt i forbrugsudviklingen. Mellem 1997 og undersøgelsespe-rioden var der imidlertid en nedgang i EF-erhvervsgrenens salgpå 12 %, medens forbruget steg ganske lidt.
(184)EF-erhvervsgrenen fremførte, at skadesindikatoren vedrørende
salg er fastlagt på grundlag af sendinger, der er leveret og faktu-
reret i de specificerede perioder. Det er i den forbindelse vigtigtat understrege, at EF-erhvervsgrenen har tilrettelagt sin produkti-onsproces på en sådan måde, at de ordrer, brugerne har afgivetpå en bestemt dato, leveres og faktureres og således sælges til
dem med en tidsforskel på mindst tre måneder. For at få en rele-
vant vurdering af udviklingen i en given periode er det såledesnødvendigt at undersøge ikke blot det faktiske salg, men ogsåde ordrer, der blev modtaget i en sådan periode. Enhver udvik-ling, der konstateres i forbindelse med disse ordrer, kan såledesikke undgå at give sig udslag i en tilsvarende udvikling i salget
med en vis tidsforsinkelse.
iii) Differentiering af forskellige typer af salg
(185)EF-erhvervsgrenen fremførte, at det for at vurdere den faktiske
skade, den blev påført, var nødvendigt at undersøge udviklingeni salget af forskellige typer varmtvalsede bredbånd, nemlig sorte
bredbånd i forhold til bejdsede bredbånd. Da den subsidierede
import af sorte bredbånd udgjorde en stor del af den samledeimport, ville udviklingen i erhvervsgrenens salg og salgspriserfor den type bredbånd angiveligt vise en særlig skadevoldendesituation.
(186)Undersøgelsen af dette særlige problem viste fra 1995 til under-
søgelsesperioden (1998) en nedgang på 13 % i den mængde
sorte bredbånd, som EF-erhvervsgrenen solgte på det friemarked, medens salget af bejdsede bredbånd steg 34 %. I abso-lutte tal er dette et fald på ca. 1 mio. tons i salget af sortebredbånd og en stigning på ca. 0,5 mio. tons i salget af bejdsedebredbånd.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 27
▼B
(187)Dette bekræftede også, at forholdet i salget af sorte bredbånd og
bejdsede bredbånd var mere afbalanceret for EF-erhvervsgrenen
end for de eksporterende producenter. Fra 1995 til 1997 var 70 %af salget sorte bredbånd mod 30 % bejdsede bredbånd. I under-søgelsesperioden blev dette til henholdsvis 60 % og 40 %.Denne udvikling i salget viser med al tydelighed, at der skete etskift fra sorte til bejdsede bredbånd i undersøgelsesperioden, dvs.
fra en varekategori, hvor importen var udtalt, til en kategori,
hvor importen var mindre fremtrædende.
d)Prisudvikling
(188)I den undersøgte periode var der en nedgang på 10 % i de
gennemsnitlige salgspriser for varmtvalsede bredbånd, somsolgtes af EF-erhvervsgrenen. I 1995 var salgspriserne de højestei ti år. De fulgte fortsat en faldende tendens indtil 1997 ( 17 %og 3 % sammenlignet med 1995 og 1996), men steg igen fra1997 indtil udløbet af undersøgelsesperioden (+ 9 %).
e)Markedsandel
(189)Fra 1995 til undersøgelsesperioden formindskedes EF-erhvervs-
grenens markedsandel 3,7 procentpoint, fra 52,0 % i 1995 til
48,3 % i undersøgelsesperioden.
(190)Mellem 1995 og 1996 og også mellem 1996 og 1997 øgedes EF-erhvervsgrenens markedsandel med henholdsvis 1,1 og 1,8
procentpoint.
(191)Mellem 1997 og undersøgelsesperioden mistede EF-erhvervs-
grenen imidlertid hele den markedsandel, der tidligere var
indvundet, og nåede endog ned på et lavere niveau end i 1995.Tabene øgedes til 6,6 procentpoint. En yderligere undersøgelseaf situationen viste, at der var tabt markedsandele som følge afen nedgang i salget både i forbindelse med forbundne og ikke-
forbundne kunder på det frie marked i Fællesskabet.
f)Rentabilitet
(192)Det gennemsnitlige udbytte på EF-erhvervsgrenens salg af den
pågældende vare faldt 39 % fra 1995 til undersøgelsesperioden.
Den høje fortjeneste (20,7 %) i 1995 var resultatet af høje priser
på markedet på det tidspunkt. I 1996 opnåede erhvervsgrenenstadig fortjeneste trods afmatning på markedet og nedgang isalgspriserne ( 15 %). Men genoprettelsen af salget i 1997 gavikke erhvervsgrenen mulighed for at øge fortjenestmargenen, da
salgspriserne faldt igen med 3 %.
(193)I undersøgelsesperioden blev rentabiliteten genoprettet fra
niveauet i 1997. Stigningen i salgspriserne (9 % i gennemsnit
sammenlignet med 1997) gav EF-erhvervsgrenen mulighed for
at opnå en fortjenstmargen på 12,9 %, dvs. den fortjenstmargen,som erhvervsgrenen hævdede var rimelig.
(194)Flere eksporterende producenter erklærede, at EF-erhvervsgrenenogså opnåede en meget høj fortjeneste i undersøgelsesperioden,og at denne faktor alene burde have berettiget til øjeblikkeligafslutning af proceduren. En sådan fortjeneste var langt størreend hvad Kommissionen havde fundet rimelig i tidligere sager
vedrørende stålprodukter.
(195)Ifølge de relevante bestemmelser i grundbeslutningen og WTO-aftalen skal en konstatering af, om der foreligger skade, baseres
på positivt bevismateriale vedrørende:
a) omfanget af den subsidierede import og dennes indvirkning
på priserne på samme vare på markedet i Fællesskabet og
b) denne indførsels følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen.
Endvidere hedder det, at der skal tages hensyn til, om derhar været tale om en betydelig stigning i den subsidieredeimport enten absolut eller i forhold til forbruget i Fælles-skabet. Der skal også tages hensyn til, om den subsidierede2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 28
▼B
import udbydes til en væsentlig lavere pris eller om priserne
som følge af en sådan indførsel er blevet trykket betydeligteller om prisstigninger hindres. Hverken en enkelt eller flere
af disse faktorer er nødvendigvis udslagsgivende for
►
C1beslutningen ◄. Endelig hedder det, at en undersø-
gelse af virkningerne af den subsidierede import for denindenlandske erhvervsgren skal omfatte en vurdering af allerelevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse
på denne erhvervsgrens situation, herunder størrelsen af de
faktiske subsidiemargener, den faktiske og mulige nedgang isalg, fortjeneste, produktion, markedsandel, produktivitet,kapacitetsudnyttelse, faktorer, der påvirker priserne osv. Dethedder specielt i grundbeslutningen, at denne liste ikke erudtømmende, og at hverken en eller flere af disse faktorer
nødvendigvis er udslagsgivende for ►
C1beslutningen ◄.
(196)I det foreliggende tilfælde viste undersøgelsen, at den subsidie-
rede import er steget betydeligt, både absolut og relativt. De
lave priser på den subsidierede import lå desuden langt under
EF-erhvervsgrenens priser. Der blev også konstateret store subsi-diemargener for de fleste af de berørte eksporterendeproducenter. Efter at have opfyldt ovennævnte betingelser togKommissionen stilling til den mulige og faktiske udvikling afen række relevante økonomiske faktorer i undersøgelsen, inden
den drog endelige konklusioner. Flere eksporterende producen-
ters påstand om, at alene fortjenstniveauet skulle have berettigettil en afslutning af proceduren, er således helt klart i modstridmed bestemmelserne i grundbeslutningen.
(197)EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i undersøgelsespe-rioden, navnlig priser og fortjeneste, bør endvidere betragtes påbaggrund af strukturen på markedet for varmtvalsede bredbåndog udviklingen i erhvervsgrenens økonomiske situation i under-søgelsesperioden som omhandlet i punkt 4).
(198)Endelig er det i forbindelse med antisubsidieprocedurer ikkerelevant at foretage en sammenligning af en bestemt økonomiskindikator vedrørende EF-erhvervsgrenen og samme økonomiske
indikator på verdensplan.
g)Investeringerogbeskæftigelse
(199)Undersøgelsen viste, at der især var investeret i udskiftning af
maskiner og udstyr. I undersøgelsesperioden var investeringsni-veauet det samme som i 1995. I overensstemmelse med den
stærke efterspørgsel i 1997 øgedes investeringerne med 32 % i
forhold til 1995.
(200)Med hensyn til beskæftigelsen blev det tidligere nævnt, at EF-
erhvervsgrenen fremstiller flere produkter samme sted og med
samme maskiner, navnlig varmtvalsede bredbånd. I den pågæl-dende periode var der et fald på 4 % i antallet af personer, somvar beskæftiget med produktionen af den pågældende vare.
h)Resumé af undersøgelsen af EF-erhvervsgrenens situation
mellem1995ogundersøgelsesperioden
(201)Flere eksporterende producenter hævdede, at det ikke var muligtat foretage en konstatering af skaden i undersøgelsesperioden pågrundlag af en sammenligning af situationen for EF-erhvervs-grenen i 1995 og 1997. De mente, at navnlig pris- ogfortjenesteniveauet i 1995 og produktions-, kapacitetsudnyt-
telses-, salgs- og markedsandelsniveauet i 1997 ikke var
repræsentative for, hvad der ville være tilfældet i loyal konkur-rence. Efter deres opfattelse var det på grundlag af de andreresultater for hele den undersøgte periode ikke rimeligt atkonkludere, at EF-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade.
(202)De interesserede parter oplyste i forbindelse med ovennævntekrav imidlertid ikke på hvilken måde flere økonomiske indika-torer, der blev fastlagt i 1995 og 1997, ikke kunne anses for atvære repræsentative. De fremførte blot, at priser og fortjeneste i2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 29
▼B
1995 og produktion, kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandel i
1997 ikke var repræsentative. Med andre ord skulle der ifølgedenne påstand ikke tages hensyn til en betydelig del af de oplys-
ninger, der blev fastslået i Kommissionens undersøgelse uden
beviser eller forklaring på, hvorfor der ikke var tale om loyalkonkurrence i 1995 og 1997. Kommissionen fandt i sin undersø-gelse ikke beviser til støtte for påstanden om, atkonkurrencevilkårene ikke var normale på markedet i Fælles-
skabet i årene 1995 og 1997, og det fastslås derfor, at der ikke
er nogen grund til ikke at tage hensyn til sådanne oplysninger.
(203)Kommissionen undersøgte udviklingen i EF-erhvervsgrenens
økonomiske situation i den undersøgte periode og dens generelle
økonomiske situation mellem 1995 og undersøgelsesperioden påårsbasis.
(204)Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen hævede sine salgs-
priser 9 % mellem 1997 og undersøgelsesperioden, hvor der var
en mindre stigning i det synlige forbrug, men at den ikke var istand til at opretholde salgsmængden, som faldt 12 %. Erhvervs-grenen tabte således markedsandele på 6,6 procentpoint eller14 %. Endvidere faldt erhvervsgrenens produktion 9 %, hvilket
også betød nedsat kapacitetsudnyttelse. Trods den negative
udvikling steg rentabiliteten fra 6,3 % til 12,9 %.
(205)Undersøgelsen viste også, at importen fra de pågældende landesteg betydeligt mellem 1997 og undersøgelsesperioden med
hensyn til mængde (+ 797000 tons), hvilket betød en kraftig
forøgelse af deres markedsandel (+ 4 procentpoint). Selv om depågældende lande hævede deres salgspriser med 10 %, underbødde EF-erhvervsgrenens priser med 6 % i gennemsnit i undersø-gelsesperioden.
4.Analyse af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i
undersøgelsesperioden
a)Indledendebemærkninger
(206)EF-erhvervsgrenen hævdede, at priserne og derfor fortjenesten lå
på et højt niveau i hele første halvdel af undersøgelsesperioden,fordi det synlige forbrug og således efterspørgslen var usæd-vanlig høj, selv om den ikke blev opvejet af et tilsvarende
faktisk forbrug. Dette førte i første halvdel af undersøgelsespe-
rioden til lageroverskud, som i vid udstrækning bestod af depågældende importvarer og i anden halvdel af perioden til enbetydelig formindskelse af lagerbeholdningen.
(207)Erhvervsgrenen mente også, at det ville være nødvendigt med enmere detaljeret analyse af salget efter varetype og salgskanaler,hvor der er direkte konkurrence mellem erhvervsgrenens varerog importvarerne, for at få fastslået det fulde omfang af denpåførte skade. Dette indebærer en differentieret analyse af salget
af sorte bredbånd i forhold til salget af bejdsede bredbånd, og
salgskanaler, hvor der indgås langtidskontrakter i forhold til altandet salg.
(208)Endelig anførte erhvervsgrenen, at det var nødvendigt med enmere detaljeret analyse af de fire kvartaler i undersøgelsespe-rioden på grund af tidsforskydningen mellem købernesordreafgivelse og leveringen af varerne. En sådan tidsforskelforsinkede angiveligt de negative virkninger af den pågældendeimport. Det var derfor nødvendigt at undersøge ordreudviklingen
i undersøgelsesperioden yderligere.
(209)Alle aktører på stålmarkedet er enige om, at transaktionerne
hovedsagelig foregår på et kvartalsvist grundlag. Produktionen
tilrettelægges og baseres på kvartalsvise planer og priser, og
både ordrer og leveringerne forhandles i overensstemmelsehermed. De eksporterende producenters antydning af, at detikke var muligt at foretage en objektiv vurdering af eventuelskade for EF-erhvervsgrenen, hvis undersøgelsesperioden blevopdelt, specielt i kvartaler, var derfor ikke berettiget. EF-2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 30
▼B
erhvervsgrenens påstande blev derfor undersøgt og analyseret
som anført nedenfor.
(210)For at få et overblik over de cykliske svingninger i EF-erhvervs-grenens aktiviteter og efterprøve den kvartalsvise udvikling idens økonomiske situation endnu engang indhentede Kommis-sionen også kvartalsvise oplysninger for perioden fra 1996 tilandet kvartal af 1999.
b)Cykliskesvingningeristålindustrien
(211)Ifølge klageren forekommer der sæsonmæssige svingninger på
stålmarkedet, hvor de første to kvartaler i hvert kalenderår
normalt er bedre end de sidste. Sådanne sæsonmæssige sving-
ninger kunne især konstateres i forbindelse medsalgsaktiviteterne. Salget vil normalt være berørt i tredje kvartalpå grund af ferieperioden i brugerindustrierne, men kommer så igang igen i fjerde kvartal. Da nogle af EF-erhvervsgrenenspåstande krævede en kvartalsvis analyse, var det vigtigt at sikre,
at en udvikling, der konstateredes, ikke bare afspejlede normale
kvartalsvise svingninger. En sådan analyse havde en ganskesærlig betydning, da klageren påstod, at de tendenser, derkonstateredes i undersøgelsesperioden, var langt over normalecykliske forløb.
(212)Til vurderingen af de cykliske fænomener i forbindelse medvarmtvalsede bredbånd konstaterede Kommissionen følgendetendenser i EF-erhvervsgrenens produktion og salg fra 1996 tilundersøgelsesperioden:
(%)
1. kvartal 2. kvartal 3. kvartal 4. kvartal
Produktion
— 1996 93 97 95 100— 1997 97 100 97 97— IP (1998) 100 94 77 70
Salgsmængde
— 1996 87 90 91 100— 1997 97 100 97 97— IP (1998) 100 87 68 61
Salgsværdi
— 1996 100 96 89 94— 1997 95 100 99 98— IP (1998) 100 88 63 51
(213)
Med hensyn til produktionen konstateredes det, at tredje kvartal
ikke nødvendigvis udviste det laveste aktivitetsniveau. I 1996 og
1997 var den største forskel 7 % mellem første og fjerde kvartal
i 1996, og tendensen i produktionen var lineær i de pågældendeår. I undersøgelsesperioden var produktionsniveauet i tredje ogfjerde kvartal langt lavere end i første kvartal, hvilket tydedepå, at de konstaterede svingninger lå langt over de normale
sæsonmæssige svingninger.
(214)Med hensyn til salgsmængde var den afmatning, der konstate-
redes i tredje og fjerde kvartal endog endnu mere udtalt iundersøgelsesperioden. Salgsaktiviteterne var usædvanlige små ianden halvdel af undersøgelsesperioden og lå langt over denormale sæsonmæssige svingninger.
(215)Ovenstående kvartalsvise analyse dækker årene 1996 og 1997samt undersøgelsesperioden og viser, at de konstateredetendenser i sidstnævnte periode er langt over de normale sving-ninger i forbindelse med cykliske fænomener i transaktionernemed varmtvalsede bredbånd.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 31
▼B
c)Synligtforbrugoglageroverskud
(216)Som anført i betragtning 155 var udviklingen i det synlige
forbrug på årsbasis ret stabil, navnlig mellem 1997 og undersø-gelsesperioden. Det synlige forbrug afspejler pr. definition ikkeden faktiske anvendelse, dvs. brugernes faktiske forbrug af denpågældende vare. Forskellen mellem den synlige og det faktiske
forbrug er grundlæggende de lagerbeholdninger, der findes i
forskellige led i distributionskæden, f.eks. i dette tilfælde hosimportører, handlende, forhandlere, sælgere, stålservicecentre ogbrugere.
(217)Undersøgelsen af dette specielle problem viste, at det synligeforbrug var langt større i de to første kvartaler i undersøgelses-perioden end i de sidste. Den forholdsvis stabile udvikling, derkonstateredes i det synlige forbrug i hele 1997, forekom ikke iundersøgelsesperioden. Denne forskel i tendensen var særlig
tydelig ved en sammenligning af slutningen af 1997 og begyn-
delsen af undersøgelsesperioden, da der var en betydeligstigning i det synlige forbrug mellem de to perioder. Dette tyderpå en stigning i lagerbeholdningerne, hvorimod det omvendteville være tilfældet, hvis fjerde kvartal af 1997 blev sammen-lignet med fjerde kvartal af undersøgelsesperioden, og således
viste en betydelig formindskelse af lagerbeholdningerne i de to
sidste kvartaler i undersøgelsesperioden.
(218)Da disse lagerbeholdninger angiveligt spillede en særlig stor
rolle i udviklingen på markedet i undersøgelsesperioden, var det
nødvendigt at fastlægge det kvartalsvise synlige forbrug, ikkekun for undersøgelsesperioden, men også for 1997.
(219)Til at bekræfte disse resultater ville det også være nødvendigt at
fastlægge den relevante udvikling i det faktiske forbrug. Dette
var imidlertid ikke muligt, da ikke alle de forskellige interesse-rede parter i distributions- og brugerled var samarbejdsvillige.Kommissionen var alligevel i stand til at fastlægge lagerbehold-ningerne hos forhandlerne på grundlag af Eurostat-oplysninger
indhentet inden for rammerne af EKSF-traktaten.
(220)På linje med ovennævnte resultater viste det sig, at der skete en
betydelig opbygning af lagerbeholdninger i handelsleddetmellem udgangen af 1997 og begyndelsen af undersøgelsespe-
rioden. Der konstateredes således en stigning på 29 % mellem
fjerde kvartal i 1997 og første kvartal i undersøgelsesperiodenog endnu en stigning på 11 % mellem første kvartal og andetkvartal i undersøgelsesperioden.
(221)Dette bekræftede også, at lagerbeholdningerne formindskedesbetydeligt hen imod slutningen af undersøgelsesperioden ( 22 %).En sammenligning af lagerbeholdningerne ved slutningen afbåde første og andet halvår af undersøgelsesperioden viste tyde-ligt, hvordan lagrene blev anvendt. En sammenligning af den
kvartalsvise udvikling i lagerbeholdningerne i 1997 og samme
udvikling i undersøgelsesperioden bekræfter også ovennævnteresultater.
(222)Denne tendens til lageroverskud i de to første kvartaler af under-søgelsesperioden blev bekræftet i en redegørelse fra eneksporterende producent i undersøgelsen og af oplysningernefra en større bruger af den pågældende vare på markedet iFællesskabet. Denne bruger havde lagerbeholdninger, som midti undersøgelsesperioden var mere end fordoblet i forhold til i
begyndelsen af samme periode, mens der ikke var noget tegn
på større forskelle i denne brugers underliggende aktivitetermellem begyndelsen og slutningen af undersøgelsesperioden.
(223)Undersøgelsen bekræftede således EF-erhvervsgrenens påstandom, at der forekom betydelige lageroverskud i begyndelsen afundersøgelsesperioden. I de første to kvartaler af undersøgelses-perioden var det synlige forbrug betydeligt højere end detfaktiske forbrug, medens det omvendte var tilfældet i tredje ogfjerde kvartal af perioden.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 32
▼B
(224)Det synlige forbrug i første halvdel af undersøgelsesperioden var
ca. 1,5 mio. større end det synlige forbrug i første halvdel af
1997.
(225)Nogle interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenen i vid
udstrækning selv bidrog til det lageroverskud, der konstateredes
i første halvdel af undersøgelsesperioden. Det skal i den forbin-delse bemærkes, at erhvervsgrenen begyndte at sælge mindrelige fra begyndelsen af undersøgelsesperioden som vist nedenfor,hvilket tyder på, at den ikke havde nogen stor andel i opbyg-ningen af lageroverskud.
d)Produktionogkapacitetsudnyttelse
(226)Påkvartalsvist grundlag faldt produktionen 23%i tredje og30%
i fjerde kvartal af undersøgelsesperioden i forhold til førstekvartal af samme periode.
(227)Samtidig med nedgangen i produktionen faldt kapacitetsudnyt-telsen også 12 % i tredje kvartal af undersøgelsesperioden og17 % i fjerde i forhold til første kvartal af samme periode.
(228)På samme måde konstateredes det, at produktionen og kapaci-tetsudnyttelsen faldt i forhold til de relevante kvartalsviseaktiviteter i 1997. I tredje og fjerde kvartal i undersøgelsespe-
rioden faldt produktionen henholdsvis 20 % og 11 % og
kapacitetsudnyttelsen 12 % og 18 % i forhold til tredje og fjerdekvartal af 1997.
e)Salgsmængde,salgspriserogrentabilitet
i) Salgsmængde
(229)EF-erhvervsgrenens salgsmængde faldt 32 % i tredje kvartal af
undersøgelsesperioden og 39 % i fjerde kvartal sammenlignetmed første.
(230)Som allerede nævnt i forbindelse med analysen på år-til-år-basishævdede Fællesskabet, at der burde fortages en mere detaljeretog differentieret analyse af dens forskellige typer salg og salgs-kanaler, da dette ville vise, at salget i højere grad blev berørt,når varerne konkurrerede direkte med de pågældende import-
varer. Ud over opdelingen mellem salg af sorte og bejdsede
bredbånd hævdede erhvervsgrenen også, at en del af dens salgvar resultatet af langtidsleverings- og salgskontrakter, som f.eks.er indgået med bilindustrien. Disse kontrakter dækker typisk enperiode på op til et år, hvor mængderne og priserne er faste. Deeksporterende producenter leverer grundlæggende ikke til
kunderne i henhold til den slags kontrakter.
(231)Med henblik på en detaljeret analyse blev ovennævnte salgstyper
grupperet og angivet som »langtids«salg i forhold til »andet«
salg. På samme måde blev der også foretaget en undersøgelse
af udviklingen i salg, salgspriser og rentabilitet i forbindelsemed sorte og bejdsede bredbånd i undersøgelsesperioden.
(232)Mængden i langtidssalget var meget mere stabil kvartalsvis iundersøgelsesperioden end de øvrige salgsaktiviteter. Der varsåledes et fald på 20 % i langtidssalget i tredje kvartal og på22 % i fjerde kvartal i forhold til første. Faldet i andet salg varmere udtalt, nemlig 35 % og 43 % i tredje og fjerde kvartal i
forhold til første.
(233)Det samme gjorde sig gældende i analysen af salgsmængden af
sorte bredbånd i forhold til bejdsede bredbånd. I undersøgelses-
perioden var der en mere glidende udvikling i mængden af
solgte bejdsede bredbånd i forhold til sorte. Faldet i salget afsorte bredbånd var så stor som 39 % i tredje kvartal og 44 % ifjerde kvartal i forhold til første kvartal af undersøgelsespe-rioden, mens faldet i forbindelse med bejdsede bredbånd kunvar henholdsvis 21 % og 29 %.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 33
▼B
ii) EF-erhvervsgrenens salgspriser
(234)I de første to kvartaler af undersøgelsesperioden var priserne på
varmtvalsede bredbånd stort set stabile, nemlig henholdsvis306 EUR og 308 EUR pr. ton. Senere faldt priserne til 286 EUR
pr. ton i tredje kvartal og til 254 EUR pr. ton i fjerde kvartal.
Dette svarer til et prisfald på 17 % i undersøgelsesperioden.
(235)En analyse af priserne efter salgstype viste, at priserne i langtids-salg stort set var stabile i de tre første kvartaler afundersøgelsesperioden og kun faldt fra 320 EUR pr. ton til312 EUR pr. ton, dvs. 2 %. Faldet var begrænset til 10 % isammenligning med første og fjerde kvartal af undersøgelsespe-rioden. I modsætning hertil var priserne ved andet salg allerede
faldet 10 % mellem første og tredje kvartal af undersøgelsespe-
rioden og 21 % mellem første og fjerde kvartal af sammeperiode.
(236)Sammenligningen af prisudviklingen for sorte og bejdsedebredbånd viste, at priserne på førstnævnte faldt meget mere endpriserne på sidstnævnte. Resultatet af disse forskellige tendenservar, at priserne på tværs af kategorierne var meget mere forskel-
lige i slutningen af undersøgelsesperioden end i begyndelsen.
Priserne for bejdsede bredbånd faldt kun fra 328 EUR pr. tontil 316 EUR pr. ton, dvs. 4 %. Faldet var begrænset til 12 % isammenligning med første og fjerde kvartal i undersøgelsespe-rioden. I modsætning hertil var priserne på sorte bredbåndallerede faldet 10 % mellem første og tredje kvartal og 22 %
mellem første og fjerde kvartal.
iii) Rentabilitet
(237)På kvartalsvist grundlag viste det sig, at rentabiliteten var meget
god i første halvdel af undersøgelsesperioden. Som følge afhurtige prisfald i de efterfølgende kvartaler mindskedes rentabili-teten fortsat og gik fra 16,8 % i første kvartal afundersøgelsesperioden til 2,6 % i fjerde kvartal.
(238)Salgsdifferentieringen viste en betydelig nedgang i rentabiliteten
lige fra starten af undersøgelsesperioden i forbindelse med salget
af sorte bredbånd og andet salg end langtidssalg.
(239)Det fremgik af undersøgelsen, at rentabiliteten for langtidssalgetvar meget god i første halvdel af undersøgelsesperioden (ca.21 %) og forblev positiv i hele undersøgelsesperioden, nemlig8 % i fjerde kvartal. Andet salg var også rentabelt på ca. 16 %i første halvdel af undersøgelsesperioden. Som i forbindelse medudviklingen i efterspørgslen efter varmtvalsede bredbånd faldt
det siden i tredje og fjerde kvartal af undersøgelsesperioden og
blev negativt ( 7 %) i fjerde kvartal.
(240)Samme konstateringer var gældende for rentabiliteten i forbin-delse med sorte og bejdsede bredbånd, hvor rentabiliteten vargod for begge typer i første halvdel af undersøgelsesperioden.Derefter var rentabiliteten positiv for bejdsede bredbånd i heleundersøgelsesperioden (4,5 % i fjerde kvartal), mens rentabili-
teten i salget af sorte bredbånd formindskedes betydeligt i
tredje kvartal og omdannedes til et tab på 16,5 % i fjerdekvartal.
(241)Der var således nedgang i det globale salg, priser og rentabilitet iundersøgelsesperioden. Denne tendens var langt mindre udtaltfor salget på segmenter af markedet, hvor den subsidieredeimport var mindre. Med hensyn til priser og heraf følgende
fortjeneste var EF-erhvervsgrenens situation forholdsvis stabil i
hele den periode, hvor det synlige forbrug toppede. Undersø-gelsen viste også, at erhvervsgrenen ikke var i stand til at øgesit salg i forhold til stigningen i det synlige forbrug. Til gengældforblev prisniveau og rentabilitet på et højt niveau i en periodemed en stærk og stigende efterspørgsel.
(242)Undersøgelsen viste også, at indkøbspriserne på artikler til destørste omkostninger i produktionsomkostningerne faldt i under-2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 34
▼B
søgelsesperioden. Navnlig faldt prisen på jernmalm op til 12 %,
prisen på skrot op til 40 %, og olieprisen faldt til niveauet i1970. Omkostningerne til råmaterialer faldt således og satte en
grænse for tabene, navnlig i undersøgelsesperioden.
(243)For at fuldføre analysen af salgsmængde, salgspriser og rentabi-
litet blev det fastslået, at disse økonomiske indikatorer også faldti forhold til de relevante kvartalsvise aktiviteter i 1997. I tredjeog fjerde kvartal af undersøgelsesperioden faldt salgsmængden
24 % og 27 % og salgspriserne 6 % og 19 % i forhold til tredje
og fjerde kvartal af 1997. Med hensyn til rentabiliteten konstate-redes det, at den var 15 procentpoint lavere i fjerde kvartal afundersøgelsesperioden sammenlignet med fjerde kvartal af 1997.
(244)I forbindelse med vurderingen af udviklingen i salgsmængde,
salgspriser og rentabiliteter er det vigtigt at bemærke, at der er
et tidsmæssigt forspring mellem EF-erhvervsgrenens prisforhand-linger med kunderne og fakturering og levering. I forbindelsemed især udviklingen i andet salg var de priser, der anvendtes iførste kvartal af undersøgelsesperioden, i virkeligheden blevet
forhandlet i løbet af fjerde kvartal i 1997 og fremefter.
f)Tidsforskel mellem EF-erhvervsgrenens situation og
markedsudviklingen
(245)Som nævnt i analysen på år-til-år-basis hævdede EF-erhvervs-grenen, at det var nødvendigt at tage hensyn til tidsforskellenmellem salget af varerne og prisforhandlingerne med de pågæl-dende kunder, når udviklingen i dens priser og rentabilitet skullevurderes. I praksis foregik prisforhandlingerne mindst et kvartal
før salget.
(246)Undersøgelsen viste, at en glidende produktionsplanlægning for
en effektiv kapacitetsudnyttelse resulterede i en tidsforskelmellem ordren og salget. Det konstateredes, at denne forskelfaktisk var omkring et kvartal. Med andre ord er salget i førstekvartal af undersøgelsesperioden resultatet af ordrer, der blev
forhandlet og indgået i fjerde kvartal af 1997.
(247)I betragtning af denne tidsforskel viste den kvartalsvise tendens,
som blev konstateret i de ordrer, EF-erhvervsgrenens modtog, etbetydeligt fald i undersøgelsesperioden. Som erhvervsgrenenhævdede, er denne negative tendens udtalt lige fra første kvartal
i undersøgelsesperioden i forhold til den konstaterede tendens i
forbindelse med salgsmængder og produktion. Den ordre-mængde, der blev modtaget i andet kvartal afundersøgelsesperioden, var 17 % lavere end dem, der blevmodtaget i første kvartal. Det viste sig også, at niveauet for
modtagne ordre var forholdsvis højt i fjerde kvartal af 1997 og
svarede til leverancer/salg i første kvartal af undersøgelsespe-rioden.
(248)Disse konklusioner svarer således til EF-erhvervsgrenens påstandom, at den forholdsvis positive økonomiske situation i første
halvdel af undersøgelsesperioden kun afspejler et sundt ordreni-
veau i sidste kvartal af 1997 og første kvartal afundersøgelsesperioden, nemlig på et tidspunkt hvor efter-spørgslen stadig var høj.
g)Konklusion vedrørende EF-erhvervsgrenens situation i
undersøgelsesperioden
(249)Den kvartalsvise analyse viste, at EF-erhvervsgrenens økono-miske situation forværredes betydeligt i undersøgelsesperioden,især i anden halvdel. Forværringen gik langt ud over de sæson-
mæssige svingninger, der konstateredes i de forudgående år på
kvartalsvist grundlag.
(250)Alle skadesindikatorer fulgte en negativ tendens i tredje kvartal iundersøgelsesperioden sammenlignet med den gennemsnitligeaktivitet i perioden: produktionen faldt 10 %, kapacitetsudnyt-2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 35
▼B
telsen 6 %, salgsmængden 14 %, salgspriserne 2,4 % og rentabi-
liteten faldt 2,1 procentpoint.
(251)Udviklingen i det fjerde kvartal i undersøgelsesperioden viser, atEF-erhvervsgrenens økonomiske situation kun forværredes yder-ligere sammenlignet med det gennemsnitlige aktivitetsniveau iundersøgelsesperioden: produktionen faldt 18 %, kapacitetsud-
nyttelsen 10 %, salgsmængden 22 %, priserne 13 %, og
rentabiliteten blev negativ ( 2,6 % af nettoudbyttet), et fald på15,5 procentpoint.
5.Udviklingen efter undersøgelsesperioden
(252)Som nævnt førte lageroverskuddene i første halvdel af undersø-
gelsen til en forholdsvis positiv markedssituation, som gav sig
udslag i et godt prisniveau på markedet i Fællesskabet i samme
periode. EF-erhvervsgrenens rentabilitet var derfor stadig god.Men da situationen ikke blev understøttet af en positiv udviklingpå brugermarkedet, og det sandsynligvis ville føre til en negativudvikling efter en vis tid, var det også nødvendigt at bekræfte
dette scenario ved en analyse af udviklingen efter udløbet af
undersøgelsesperioden.
(253)Som nævnt af flere eksporterende producenter fandt der en visgenopretning sted af den mængde, som EF-erhvervsgrenen frem-
stillede og solgte i begyndelsen af 1999. Produktionsniveauet og
salget var dog imidlertid væsentligt lavere end i begyndelsen afundersøgelsesperioden og 1997. Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens økonomiske situation fortsat forværredes efterundersøgelsesperioden, navnlig med hensyn til et fald i salgs-priser og rentabilitet i de to første kvartaler af 1999.
(254)Dette bekræftede de negative virkninger af det massive lager-overskud, som ophobede sig i begyndelsen afundersøgelsesperioden, og den formindskelse af lagerbeholdnin-
gerne, som startede i tredje kvartal af undersøgelsesperioden og
fortsatte trods nedgang i den faktiske import i første halvdel af1999. Ud over lageroverskuddet kunne forsinkelsen i den nega-tive udvikling for EF-erhvervsgrenen også tilskrives dentidsforskel, som erhvervsgrenen arbejder med i forbindelse medsine kunder. Dette viser sig ikke kun i udviklingen af skadesin-
dikatorer som produktion, salg, priser og rentabilitet, men også i
udviklingen af de ordrer, som EF-erhvervsgrenen modtog.
(255)Flere parter hævdede, at det ikke var nødvendigt at indføreudligningsforanstaltninger i denne procedure, da den pågældende
import ophørte efter undersøgelsesperioden.
(256)Undersøgelsen viste, at importen på grundlag af generelle eller
ukontrollerede oplysninger var faldet siden begyndelsen af
undersøgelsesperioden, navnlig i forbindelse med nogle af de
lande, der er omfattet af proceduren. Dette er dog ikke et usæd-vanligt fænomen i antisubsidie- og antidumpingundersøgelser, damarkedets aktører og ganske særlig importørerne, tager hensyntil, at undersøgelserne kræver en forsigtig vurdering af markedetfor så vidt som de kan føre til indførelse af udlignings- og anti-
dumpingsforanstaltninger. Aktørernes reaktion kan være mere
eller mindre udtalt. Under alle omstændigheder ville det give deberørte eksporterende producenter mulighed for at følge en skif-tevis stimulerende og bremsende kurs i forbindelse med dereseksport, hvis det gøres berettiget, at der ikke indføres foranstalt-
ninger af hensyn til et fald i importen, som kunne være
tidsbegrænset. Noget sådant ville få meget forstyrrende virk-ninger for alle produkter på markedet i Fællesskabet, og det erderfor ikke muligt at anvende det i den foreliggende sag sombegrundelse for ikke at indføre udligningsforanstaltninger.
(257)Det er også blevet hævdet, at den høje importkoncentration iundersøgelsesperioden kun var et korttidsfænomen. I mellem-tiden har markedspriserne i Fællesskabet nået et niveau, der kansikre en hurtig genoprettelse af EF-erhvervsgrenens økonomiskesituation.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 36
▼B
(258)En detaljeret analyse viser, at EF-erhvervsgrenens priser fortsat
forringedes og nåede meget lave niveauer i de to første kvartaler
af 1999. Prisfaldet udløste store finansielle tab, som EF-erhvervsgrenen måtte afholde over et langt tidsrum.
6.Konklusion vedrørende skade
(259)På den ene side viste analysen på år-til-år-basis af EF-erhvervs-
grenens situation i perioden en række negative udviklinger i
perioden fra 1995 til undersøgelsesperioden. Den kvartalsviseanalyse viste desuden, at erhvervsgrenens økonomiske situationforværredes betydeligt i hele undersøgelsesperioden. I modsæt-ning til hvad flere eksporterende producenter antydede, er disseudviklinger repræsentative for erhvervsgrenens økonomiske
situation i hele undersøgelsesperioden under hensyn til de
særlige karakteristika på markedet i Fællesskabet hvad angårlageroverskud og tidsforskel mellem ordrer og leverancer.
(260)Undersøgelsen viste også, at den negative udvikling fortsatte ogendog forværredes efter udløbet af undersøgelsesperioden,hvilket var specielt relevant på baggrund af, hvordan markedet iFællesskabet fungerer. Det blev bekræftet, at denne forværringgik langt ud over de sæsonmæssige svingninger, der konstate-redes på kvartalsvist grundlag i tidligere år.
(261)Alle skadesindikatorer fulgte således en negativ tendens i tredjeog fjerde kvartal i undersøgelsesperioden sammenlignet med dengennemsnitlige aktivitet i perioden: produktionen faldt
henholdsvis 10 % og 18 %, kapacitetsudnyttelsen 6 % og 10 %,
salgsmængden 14 % og 22 %, salgspriserne blev forhandlet til2,4 % og 13 % under gennemsnitsprisen i perioden, og rentabili-teten faldt 2,1 og 15,5 procentpoint.
(262)Disse økonomiske indikatorer var også faldende sammenlignetmed den pågældende kvartalsvise aktivitet i 1997. I tredje ogfjerde kvartal af undersøgelsesperioden sammenlignet med tredjeog fjerde kvartal i 1997 faldt produktionen henholdsvis 20 % og11 %, kapacitetsudnyttelsen 12 % og 18 %, salgspriserne var 6 %
og 19 %, og rentabiliteten var positiv både i 1997 og i undersø-
gelsesperioden, men 15 procentpoint lavere i fjerde kvartal afundersøgelsesperioden i forhold til fjerde kvartal af 1997. Alledisse tendenser blev bekræftet i de to kvartaler efter undersøgel-sesperioden.
(263)Undersøgelsen viste, at disse tendenser ville endog have væretendnu mere negative uden særlige salg som salg i henhold tillangtidskontrakter eller salg af bejdsede bredbånd, som i mindregrad er berørt af den pågældende import. De ordrer, som EF-
erhvervsgrenen modtog til levering i fjerde kvartal af undersø-
gelsesperioden, var 31 % lavere end dem, der blev modtaget tillevering i første kvartal i undersøgelsesperioden.
(264)På den anden side viste analysen på år-til-år-basis, at den
gennemsnitlige fortjeneste steg fra 1997 til undersøgelsespe-
rioden og nåede op på 12,9 %. Fortjeneste og salgspriser varstabile i de første kvartaler af undersøgelsesperioden.
(265)Hvad angår disse resultater, som ved første øjekast kunne synesat være i modstrid med en ►
C1beslutning ◄om skade, viste
undersøgelsen, at de svarede til et højt synligt forbrug i førstehalvår af undersøgelsesperioden, der som det blev bekræftet iundersøgelsen, ikke blev opvejet af et faktisk forbrug. Det bevir-kede, at EF-erhvervsgrenens priser og fortjeneste (salget
udviklede sig ikke på linje med lageroverskuddet) stadig var
stabile, men nødvendigvis måtte falde senere, når det storesynlige forbrug ikke blev dækket af et tilsvarende faktiskforbrug. I anden del af undersøgelsesperioden mindskedes detsynlige forbrug drastisk, da de massive lagerbeholdninger blev
anvendt, hvilket til gengæld fremkaldte et betydeligt fald i priser
og fortjeneste.
(266)Den efterfølgende analyse af EF-erhvervsgrenens økonomiskesituation i de to første kvartaler i 1999 bekræftede, at disse nega-2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 37
▼B
tive tendenser ikke var begrænset til undersøgelsesperioden, men
var de direkte resultater af udviklingen i denne periode. Produk-tionen og salgsmængden forbedredes noget sammenlignet med
anden halvdel af undersøgelsesperioden, men salgspriserne og
fortjenesten var fortsat faldende. Ifølge grundbeslutningen ogsom bekræftet i ►
C1beslutning ◄fra Domstolen, kan der
tages hensyn til oplysninger vedrørende tiden efter udløbet afundersøgelsesperioden, navnlig med henblik på at få fastlagt,
om de tendenser, der er konstateret i løbet af undersøgelsespe-
rioden, fortsætter.
(267)På grundlag af udviklingen i EF-erhvervsgrenens situation i
perioden fra 1995 til undersøgelsesperioden og i undersøgelses-
perioden i særdeleshed konkluderer Kommissionen, at der erforvoldt den pågældende erhvervsgren skade i undersøgelsespe-rioden. I modsætning til påstanden om, at de økonomiskeindikatorer, der viste skade, i stort omfang blev opvejet af andreindikatorer, som viste, at der ikke var tale om skade, fremgik det
af den detaljerede undersøgelse, at alle økonomiske indikatorer
udviklede sig negativt, navnlig fortjeneste og salgspriser med entidsforskel på et par måneder. Omfanget af den forvoldte skadegør, at den kan betegnes som væsentlig i overensstemmelse medartikel 8, stk. 6, i grundbeslutningen.
F.ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1.Indledning
(268)I forbindelse med denne analyse er det vigtigt at huske, at den
pågældende vare er et meget prisfølsomt produkt. Desudenrummer markedet en lang række særlige karakteristika: forholdetmellem EF-erhvervsgrenen og visse brugere er et langtidsfor-
hold; produktionsopsætningen og planlægningen medfører en
vis tidsforskel mellem ordre og levering; og erhvervsgrenenarbejder mere i visse markedssegmenter end de eksporterendeproducenter. Alle disse karakteristika rejser dog ikke tvivl om,at de varer, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen ogdem, der importeres fra de berørte lande, er samme varer. Det
viser kun, at visse salgskanaler og visse varetyper er mere udsat
for konkurrence fra den pågældende import end andre.
(269)For at drage en konklusion angående årsagerne til skade under-
søgte Kommissionen virkningerne af den subsidierede import fra
de berørte lande for den skadelige situation for EF-erhvervs-grenen. Samtidig blev også virkningerne af andre kendtefaktorer og eventuelle følgevirkninger for den pågældendeerhvervsgrens situation også undersøgt. En sådan analyse sikrer,at skade, der forvoldes af andre faktorer end den subsidierede
import, bliver identificeret og ikke tilskrevet denne import.
(270)De andre faktorer, der undersøgtes, var: forbrugsudviklingen,
»overforsyningen« af markedet i Fællesskabet, virkningerne af
varmtvalsede bredbånd, der importeres til Fællesskabet fra andre
tredjelande, adfærden hos andre EF-producenter, som ikke indgiki definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet, EF-erhvervsgre-nens eksportresultater og stålindustriens situation på verdensplan.
2.Virkningerne af den subsidierede import
a)Densubsidieredeimportsmængdeogopbygningaflagre
(271)Undersøgelsen viste, at den pågældende import steg betydeligt,
navnlig mellem 1997 og undersøgelsesperioden. Medens der i1995 kun indførtes 8000 tons varmtvalsede bredbånd tilmarkedet i Fællesskabet fra de berørte lande, var der i 1997tale om 47000 tons.
(272)Den største stigning i importen fandt sted i perioden fra 1997 tilundersøgelsesperioden (+ 797 tons), navnlig i de to første kvar-taler af undersøgelsesperioden. I den pågældende periode blevder leveret over 550000 tons til markedet i Fællesskabet. Dette2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 38
▼B
repræsenterer mere end ti gange importmængden i andet halvår
af 1997. Mellem 1997 og undersøgelsesperioden steg de berørtelandes markedsandel 4 procentpoint.
(273)I perioden fra 1995 til undersøgelsesperioden steg EF-erhvervs-grenens salg kun 1 % samtidig med at forbruget i Fællesskabetsteg 9 %, og den tabte således 3,7 procentpoint i markedsandel.
(274)Perioden med denne importstigning (1997 til udgangen af under-søgelsesperioden) faldt sammen med forværringen af EF-erhvervsgrenens situation. Produktionen faldt 9 % og salget
12 %. Tabet i markedsandele udgjorde 6,6 procentpoint og i
ordrer 17 %.
(275)Hele udviklingen i importmængden sammenholdt med udvik-lingen i det synlige forbrug viser, at den pågældendesubsidierede import fortrinsvis tilførtes stigningen i lagerbehold-
ningerne og således stigningen i det synlige forbrug i de to første
kvartaler i undersøgelsesperioden, hvorimod erhvervsgrenenssalg faldt lige fra undersøgelsesperiodens begyndelse.
(276)Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen ikke er særlig megettil stede i forhandlernes salgskanaler i modsætning til de pågæl-dende producenter. Hvad angår visse store aktører, afgav disse
kun ordrer på ganske få eller slet ingen varmtvalsede bredbånd
hos EF-erhvervsgrenen i tredje og fjerde kvartal af undersøgel-sesperioden. Resultatet var et betydeligt fald i efterspørgslen,som startede i tredje kvartaler af undersøgelsesperioden ( 28 %)og fortsatte ( 12 %) i fjerde kvartal. Dette havde en negativindflydelse på EF-erhvervsgrenens priser og rentabilitet i de to
sidste kvartaler af undersøgelsesperioden.
(277)For at vurdere hele denne udvikling bør det nævnes, at udvik-
lingen i EF-erhvervsgrenens situation var særlig negativ, udtaltog øjeblikkelig i forbindelse med de salgskanaler og varetyper,hvor de eksporterende producenter især er aktive. De pågæl-
dende producenter er ikke ret aktive i salgskanaler, hvor der
indgås langtidskontrakter. Her har EF-erhvervsgrenen klaret sigbedre end i andre salgskanaler, hvor konkurrencen fra importenvar mere udtalt. Det er også påvist, at udviklingen i erhvervsgre-nens salg af sorte bredbånd, som udgør 90 % af den pågældendeimport, har været meget negativ igennem hele undersøgelsespe-
rioden.
b)Virkningenafimportprisenogstålmarkedetsfunktionsmåde
(278)Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens situation var stabil
med hensyn til priser og således den samlede rentabilitet i de to
første kvartaler af undersøgelsesperioden, selv om priserne på
importen fra de berørte lande fortsat faldt i hele perioden.Udviklingen i priser og fortjeneste skyldtes på den ene sidemarkedets generelle funktionsmåde med en tidsforskel mellemde afgivne ordrer og leveringerne til kunderne og på den andenside udviklingen i lagerbeholdningerne og således det synlige
forbrug i undersøgelsesperioden.
(279)I betragtning af den måde, markedet generelt fungerer på, med
en tidsforskel mellem ordrer og leveringer (et kvartal), afspejledeEF-erhvervsgrenens situation først og fremmest de ordrer, dervar afgivet i fjerde kvartal af 1997, hvor importen begyndte at
stige kraftigt.
(280)I forbindelse med udviklingen i det synlige forbrug konstateredes
det, at situationen i første kvartal af undersøgelsesperioden påmarkedet i Fællesskabet i almindelighed og for EF-erhvervs-grenen i særdeleshed svarede til en periode med en markantstigning i lagerbeholdninger — og således i det synlige forbrug.
Dette gav mulighed for høje priser og fortjeneste trods den
samtidige stigning i importen. Den subsidierede import havdesåledes de største virkninger for erhvervsgrenens økonomiskesituation på et tidspunkt, hvor det blev klart, at stigningen ilagerbeholdninger og således i det synlige forbrug ikke blevopvejet af en stigning i det faktiske forbrug. På grund af det2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 39
▼B
kraftige fald i efterspørgslen efter varmtvalsede bredbånd ved
udløbet af undersøgelsesperioden faldt erhvervsgrenens priser,og rentabiliteten blev negativ.
(281)Klageren hævdede, at de eksporterende producenter vedudgangen af 1997 og i hele undersøgelsesperioden førte en
politik med systematiske prisnedsættelser og til stadighed
underbød EF-erhvervsgrenens priser. Dette fremskyndte ogforcerede nedgangen i salgspriserne på markedet i Fællesskabeti den pågældende periode.
(282)Undersøgelsen viste, at de eksporterende producenter faktisksatte priserne ned i sidste kvartal af 1997, medens EF-erhvervs-grenen forsøgte at holde sit prisniveau indtil juni 1998. I juli
1998 sænkede erhvervsgrenen sine salgspriser. Deres salgspriser,
som var over 300 ECU pr. ton i januar 1998, faldt til omkring250 ECU pr. ton i december 1998.
(283)Dette drastiske prisfald skyldes, at de eksporterende producenterfortsatte med at anvende lavere priser end EF-erhvervsgrenen ihele undersøgelsesperioden. Underbuddet var forholdsvis lavt ibegyndelsen, men blev større og større i løbet af perioden. EF-erhvervsgrenen måtte derfor sænke sine priser for at kunne fort-
sætte på markedet, navnlig fra midt i undersøgelsesperioden.
(284)Stål er en større råvare, og den vejledende basispris på varmtval-sede bredbånd offentliggøres dagligt i specialblade og kendes af
alle aktører på markedet. De produkter, der fremstilles og sælgesaf EF-erhvervsgrenen og dem, der importeres fra de berørtelande, er meget følsomme over for prissvingninger, som hurtigthar virkninger over hele markedet.
De samlede resultater af undersøgelsen viser således, at den
negative udvikling i EF-erhvervsgrenens økonomiske situationkunne tilskrives den pågældende import.
c)Konklusionvedrørendedensubsidieredeimportsvirkninger
(285)De store mængder subsidieret import, som hobede sig op på
markedet i Fællesskabet inden for et meget kort tidsrum, tryk-kede priserne og førte til mindre markedsandele for EF-erhvervsgrenen. Disse store importmængder gav visse store
brugere i Fællesskabet mulighed for at opbygge lagerbehold-
ninger, hvilket havde negative virkninger forprisforhandlingerne med EF-erhvervsgrenen allerede i andetkvartal af undersøgelsesperioden og således forlænge periodenmed trykkede priser. Den generelle gennemsigtighed, der hersker
på markedet i Fællesskabet, betød også, at brugere og købere
hurtigt blev klar over de eksporterende producenters lavprispo-litik. Dette fremskyndede og forcerede faldet i salgspriserne pået marked med negative følger for EF-erhvervsgrenens markeds-andel og rentabilitet.
(286)Følgelig konkluderes det, at lavprisimporten spillede en stor rollei forbindelse med forværringen af EF-erhvervsgrenens dårligesituation og således for den væsentlige skade, der forvoldtes
erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden.
3.Virkningen af andre faktorer
a)Udviklingeniforbruget
(287)I den undersøgte periode steg det synlige forbrug på markedet i
Fællesskabet med 9 %. I perioden mellem 1997 og undersøgel-sesperioden steg det synlige forbrug 0,4 %.
(288)På baggrund af den fortsatte positive forbrugsudvikling siden1996 fastslås det, at forbruget ikke kan være forbundet med denskadelige situation, som EF-erhvervsgrenen oplevede i undersø-gelsesperioden.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 40
▼B
b)OverforsyningafmarkedetiFællesskabet
(289)Påstanden om overforsyning af markedet i Fællesskabet i begyn-
delsen af undersøgelsesperioden blev også undersøgt. Visseeksporterende producenter i de berørte lande hævdede, at EF-erhvervsgrenen til stadighed øgede sine leverancer til markedetog således var den vigtigste kilde til overforsyningen. De frem-
førte derfor, at EF-erhvervsgrenens høje
kapacitetsudnyttelsesgrad som følge af de store leverancer burdeudelukke enhver påstået skade forårsaget af import fra de pågæl-dende lande.
(290)Den detaljerede analyse af udviklingen i det synlige forbrug i1997 sammenlignet med undersøgelsesperioden viste, at detteforbrug var 1,4 mio. større i de to første kvartaler af undersøgel-sesperioden end i de tilsvarende kvartaler af 1997.Sammenligningen skal vurderes på baggrund af, at 551000 tonssubsidierede varmtvalsede bredbånd importeredes fra de berørte
lande i de to første kvartaler af undersøgelsesperioden, medens
den tilsvarende importmængde i samme periode i 1997 varomkring 4000 tons. Det vil sige, at der var sket en stigning på0,5 mio. tons i første halvdel af undersøgelsesperioden.
(291)Som nævnt øgede forhandlerne deres lagerbeholdninger væsent-ligt i første halvdel af undersøgelsesperioden og medvirkedesåledes til overforsyningen af markedet i Fællesskabet. Detfremgik af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen ikke er særligaktiv i forhandlernes salgskanaler, hvorimod de eksporterende
producenter solgte store mængder via stålhandlerne. EF-
erhvervsgrenen bidrog således ikke til de lagerbeholdninger,som forhandlerne opbyggede i undersøgelsesperioden.
(292)Undersøgelsen viste således, at stigningen i den subsidierede
import var betydelig i undersøgelsesperioden, hvor det konstate-
redes, at EF-erhvervsgrenen tabte salgsandele og oplevede etfald i produktionen, som førte til formindskelse af markedsan-delen. Denne stigning i den subsidierede import bidrog således ivid udstrækning til overforsyningen.
c)Importafvarmtvalsedebredbåndfraandretredjelande
(293)Ud over de lande, der er omfattet af denne antisubsidieprocedure
var andre eksportlande, nemlig Bulgarien, Iran og Jugoslavienogså berørt af en antidumpingprocedure
(294)Desuden eksporterede andre lande også varmtvalsede bredbånd
til Fællesskabet. I undersøgelsesperioden var de største
eksportører således Rusland, Slovakiet, Rumænien, Ungarn,Sydkorea og Indonesien.
(295)Flere eksporterende producenter hævdede, at der var blevet
diskrimineret imod dem i sammenligning med nogle af de andre
nævnte tredjelande, som ikke var blevet inddraget i undersøgel-sen.
(296)Det skal bemærkes, at der ikke blev indgivet klage imod oven-
nævnte tredjelande, og at der derfor ikke blev modtaget
umiddelbare beviser for subsidiering og skade til at berettigeindledningen af en undersøgelse. Undersøgelsen bragte hellerikke noget frem i lyset, som kunne bevise, at der fandt skadeligsubsidiering sted i forbindelse med sådanne tredjelandes eksport,
og påstanden om diskrimination er således ikke berettiget.
(297)I den undersøgte periode var der en faldende tendens i andelen
af den samlede import til Fællesskabet af den pågældende varefra andre tredjelande, som ikke var omfattet af nogen procedure,
men den var dog fortsat betydelig. Importmængden faldt fra
3 mio. tons i 1995 til 2,4 mio. tons i undersøgelsesperioden,dvs. 20 % udtrykt i mængde. Denne import udgjorde 99 % afden samlede import i 1995, men kun 74 % i undersøgelsespe-rioden. De andre tredjelandes andel af markedet i Fællesskabetformindskedes således 20 % i den undersøgte periode.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 41
▼B
(298)Importpriserne på varer fra disse tredjelande fulgte den generelle
nedadgående tendens på markedet i Fællesskabet og faldt 9 %.
(299)På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger
konstateredes det, at importen fra andre tredjelande, som ikke
var omfattet af nogen procedure, fortsat var betydelig og til stede
på markedet i Fællesskabet. Det viste sig også, at stigningen iimporten fra andre tredjelande var meget begrænset, samtidigmed at EF-erhvervsgrenens situation til stadighed forværredes,navnlig fra 1997 til undersøgelsesperioden, hvor der var enmassiv fremgang i den pågældende import.
(300)Der kan derfor ikke tages hensyn til flere eksporterende produ-centers påstand om, at importen af varmtvalsede bredbånd fraandre tredjelande, som ikke er omfattet af nogen procedure, har
været årsag til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
d)AndreproducenteriFællesskabet
(301)I undersøgelsesperioden tegnede de producenter i Fællesskabet,
som ikke indgik i definitionen af EF-erhvervsgrenen, sig for ca.
35 % af den samlede produktion i Fællesskabet.
(302)Ud fra de foreliggende oplysninger var den økonomiske situation
i den undersøgte periode for de øvrige producenter af varmtval-sede bredbånd i Fællesskabet den samme som EF-
erhvervsgrenens. Deres salg steg 5 % i undersøgelsesperioden,
dvs. en stigning, som var mindre end stigningen i forbruget.Deres markedsandel udtrykt i mængde faldt således 4 %. Endvi-dere led disse producenter også under pristrykket, hvilketfremgår af nedgangen i salgsværdien på 6 %, og deres salgs-
priser lå på linje med EF-erhvervsgrenens.
(303)Følgelig havde de øvrige producenter i Fællesskabet kun
begrænset indvirkning på forværringen af EF-erhvervsgrenens
økonomiske situation.
e)EF-erhvervsgrenenseksportaktiviteter
(304)Visse eksporterende producenter hævdede, at situationen for EF-
erhvervsgrenen forværredes på grund af nedgangen i dens
eksportaktiviteter i den undersøgte periode.
(305)Undersøgelsen viste, at salget til eksport til tredjelande faldt med
ca. 536000 tons mellem 1995 og undersøgelsesperioden og med299000 tons mellem 1997 og undersøgelsesperioden. Dette
udgør et fald på henholdsvis 4,8 % og 2,9 % af EF-erhvervsgre-
nens samlede salg. På dette grundlag udelukker Kommissionenikke, at en sådan nedgang i eksportsalget påvirkede EF-erhvervs-grenens globale økonomiske situation. Men det må huskes, atdenne undersøgelse udelukkende omfattede EF-erhvervsgrenens
økonomiske situation med hensyn til det frie marked i Fælles-
skabet. Derfor var priser og indtægter fra eksportsalget holdtuden for skadesundersøgelsen.
f)EF-erhvervsgrenens forkærlighed for at levere til det
bundnemarked
(306)Flere brugere af den pågældende vare på markedet i Fælles-skabet erklærede, at EF-erhvervsgrenen havde forsøgt at øgeintegrationen af sine aktiviteter i den undersøgte periode. I slut-ningen af 1997 skulle erhvervsgrenen have foretrukket fortrinsvisat levere til forbundne parter på det bundne marked, før den
leverede til uafhængige parter på det frie marked med det
resultat, at brugerne var tvunget til at hente forsyninger udenfor Fællesskabet. Skaden kunne derfor ikke være forvoldt afimportudviklingen.
(307)Kommissionen konstaterede, at udviklingen i salget til bådeforbundne og uafhængige kunder mellem 1997 og undersøgelses-perioden viste en faldende tendens. Det forhold, at forsyningernetil det bundne marked fulgte samme tendens, viser, at der varproduktionskapacitet til rådighed. Dette fald i salgsmængde er2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 42
▼B
tegn på, at der ikke var mangel på forsyninger af den pågæl-
dende vare, som kunne have ført til et fald i salget tiluafhængige parter.
g)Stålbranchenssituationpåverdensplan
(308)Flere eksporterende producenter hævdede, at EF-erhvervsgrenens
situation, navnlig i anden halvdel af undersøgelsesperioden, i vid
udstrækning skyldtes forværringen af stålbranchens situation på
verdensplan.
(309)Det fremgik af de foreliggende oplysninger, at der var en vis
afmatning på verdensplan i undersøgelsesperioden. Salgspriserne
faldt i USA, Japan og Sydkorea. Salgspriserne i disse lande varimidlertid henholdsvis 15 %, 24 % og 7 % højere end salgspri-serne i Fællesskabet i slutningen af undersøgelsesperioden.
(310)Stålindustriens situation på verdensplan og navnlig situationen idet sydøstlige Asien kan således ikke forklare, hvorfor der sketeen forværring af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i denundersøgte periode.
4.Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(311)Ovenstående analyse viser, at andre faktorer end den subsidie-
rede import fra de berørte lande kan have bidraget til den
vanskelige situation for EF-erhvervsgrenen såsom situationen på
verdensmarkedet i undersøgelsesperioden. Undersøgelsen visteimidlertid, at den pludselige stigning i importmængde, pristrykog prisunderbud fra de eksporterende producenters side havdevæsentlige negative følgevirkninger for erhvervsgrenens situa-tion. Det konkluderes derfor, at den subsidierede import,
særskilt betragtet, har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig
skade.
G.FÆLLESSKABETS INTERESSER
1.Indledende bemærkninger
(312)Formålet med udligningsforanstaltninger er at afhjælpe illoyal
handelspraksis, som har skadelige virkninger for erhvervsgreneni Fællesskabet og at genetablere en situation med effektivkonkurrence på markedet i Fællesskabet. I tillæg til spørgsmå-lene om subsidier, skade og årsagen til skade undersøgte
Kommissionen også, om der fandtes andre tvingende grunde til
at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføreforanstaltninger. Til dette formål blev virkningerne af eventuelleforanstaltninger for alle involverede parter i denne procedure ogfølgerne af, om der indføres eller ikke indføres foranstaltningerundersøgt i overensstemmelse med artikel 31, stk. 1, i grundbe-
slutningen på grundlag af de foreliggende oplysninger.
2.EF-erhvervsgrenens interesser
(313)I tilfælde af skadelig subsidiering forårsaget af subsidieret import
til lave priser er det i en EF-erhvervsgrens interesse, at betingel-
serne for effektiv konkurrence genoprettes.
(314)Undersøgelsen viste, at markedet i Fællesskabet for varmtvalsede
bredbånd var kendetegnet ved produkter med oprindelse i de
berørte lande, som solgtes til priser under EF-erhvervsgrenenspriser. Det var muligt at dæmme op for den deraf følgendeskadelige situation, sålænge importmængden var begrænset.Men den store mængde subsidierede import, som pludselig
strømmede ind over markedet i Fællesskabet i en meget kort
periode i undersøgelsesperioden, skabte et pristryk, som havdestore virkninger for EF-erhvervsgrenens finansielle situation.Denne situation sætter EF-erhvervsgrenen i en alvorligt svækketposition, og det er i erhvervsgrenens interesse at få situationengenoprettet.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 43
▼B
(315)I den undersøgte periode iværksatte EF-erhvervsgrenen og andre
producenter i Fællesskabet vigtige rationaliserings- og omstruk-
tureringsprojekter, som stadig er i gang i dag. Disse projekter ervigtige på baggrund af globaliseringen af stålmarkedet. Denneaktivitet på verdensplan viser EF-erhvervsgrenens tilpasnings-evne, dens konkurrencedygtighed og levedygtighed.
(316)Med gældende foranstaltninger kunne beskæftigelsen, der steg i
den undersøgte periode, opretholdes og eventuelt øges afhængigt
af forbrugsudviklingen. Undersøgelsesresultaterne viste, at EF-erhvervsgrenen mistede betydelige salgsmængder og oplevede,at priserne faldt, i særdeleshed hen imod slutningen af undersø-gelsesperioden. Den foreslåede udligningstold, der beløber sig til6 % for samarbejdsvillige eksporterende producenter i vejet
gennemsnit, skulle give EF-erhvervsgrenen mulighed for at
genoprette den skadelige situation, enten ved at hæve priserneog/eller øge salgsmængderne.
(317)På baggrund af den utilstrækkelige rentabilitet i 1996 og 1997 ogden væsentlige skade, der forvoldtes i undersøgelsesperioden, erdet højst sandsynligt, at EF-erhvervsgrenens finansielle situation
vil forringes yderligere, hvis der ikke træffes foranstaltninger til
at afhjælpe de negative virkninger af den subsidierede import.Det vil i sidste ende kunne føre til nedskæringer i produktioneneller lukning af visse anlæg og således true beskæftigelsen iFællesskabet.
3.Brugernes interesser og relaterede aktiviteter i Fælles-
skabet
(318)For at vurdere virkningerne for brugerne af, om der indføreseller ikke indføres foranstaltninger, sendte Kommissionen spør-geskemaer til alle kendte brugere på markedet i Fællesskabet.
Der blev også aflagt kontrolbesøg hos en større bruger for at
efterprøve de indgivne oplysninger. Følgende konklusioner erbaseret på besvarelserne fra brugerne.
(319)Det konstateredes, at brugerselskaberne selv importerede ca.40 % af den samlede import af varmtvalsede bredbånd fra deberørte lande og beskæftiger 4000 mennesker i Fællesskabet.
(320)Brugerne hævdede, at de ikke længere ville kunne vælge forsy-ningskilde, hvis der blev indført foranstaltninger, og de varbange for, at de ville blive fuldstændig afhængige af EF-produ-centernes velvilje. Disse producenter måtte angiveligt forsyne etstort bundet marked, og de havde allerede en andel på 75 % afdet frie marked i Fællesskabet. De nævnte, at de pågældende
producenters salg på det bundne marked samt en stor del af
deres salg på det frie marked var bestemt til forbundne selskaber,hvis produkter i senere omsætningsled konkurrerer direkte medderes egne produkter. Brugerne nævnte også, at EF-erhvervs-grenen kun leverede til uafhængige brugere, når de havde
opfyldt de forbundne selskabers behov. De fremførte også, at de
forbundne brugerselskaber allerede købte den pågældende varetil under markedspris. Under disse omstændigheder mentebrugerne, at indførelsen af udligningsforanstaltninger ville giveEF-erhvervsgrenen en afgørende og uberettiget konkurrence-fordel på markederne i senere omsætningsled. Dette kunne ikke
være i Fællesskabets interesse.
(321)Endelig hævdede disse brugere, at indførelsen af udligningstold
sandsynligvis ville skabe forsyningsmangel for uafhængigekøbere, sådan som det var tilfældet på markedet i Fællesskabetved udgangen af 1997. Situationen ville klart være en overtræ-delse af EKSF-traktaten.
(322)I den forbindelse er det nødvendigt at nævne, at formålet medudligningsforanstaltninger ikke er at forhindre brugerne i atimportere varmtvalsede bredbånd fra de pågældende lande, menat sikre, at varerne importeres til priser, som ikke forvolderskade. Selv hvis der indføres udligningsforanstaltninger, vil disseprodukter altid være til stede på markedet i Fællesskabet, og det2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 44
▼B
vil sikre, at brugerselskaberne stadig kan vælge frit med hensyn
til forsyningskilde.
(323)Kommissionen skønnede, at en vejet gennemsnitlig udlignings-
told på 6 % på varmtvalsede bredbånd, der importeres fra de
pågældende lande, højst kan fremkalde en stigning på ca. 1,2 %i brugerselskabernes samlede omkostninger til råmaterialer.Disse ekstraomkostninger ville skabe en stigning på ca. 0,8 % ide samlede produktionsomkostninger i betragtning af blandingen
af flere indkøbskilder og den gennemsnitlige værditilvækst i
produkterne i senere omsætningsled.
(324)Disse anslåede ekstraomkostninger i forbindelse med produkti-onen, som brugerselskaberne påtog sig og eventuelt væltedeover på de efterfølgende købere, er ikke af en sådan art, at dekan bringe brugerindustriernes rentabilitet i fare. Det er desuden
nødvendigt at vurdere omkostningerne på baggrund af den
forventede positive udvikling på markederne for varmtvalsedebredbånd, når der hersker effektive handelsvilkår.
(325)Angående salgspriserne på det frie marked må det nævnes, at derikke blev konstateret nogen betydelig forskel mellem EF-erhvervsgrenens priser til forbundne og ikke-forbundne kunder.
Desuden kan der ikke tages hensyn til påstanden om, at EF-
erhvervsgrenen ikke ønskede at levere eller havde opstillet prio-riteringer for sine leveringer af varmtvalsede bredbånd afhængigtaf forholdet til køberen i den undersøgte periode, da der ikkeblev forelagt beviser for noget sådant. Situationen var snarere
det modsatte, idet visse salgskontrakter, der var indgået med
EF-erhvervsgrenen, blev ophævet.
(326)På grundlag af ovenstående fastslås det, at eventuelle negativefølger for brugerne, hvis der træffes foranstaltninger mod densubsidierede import fra de berørte lande, ikke kan opveje depositive virkninger, det vil have for alle andre aktive aktører på
markedet i Fællesskabet.
4.Følgerne for konkurrencen på markedet i Fællesskabet
(327)En del af parterne hævdede, at udligningsforanstaltninger ville
begrænse konkurrence på markedet i Fællesskabet og tilskynde
til etablering af store stålgrupper. De fremførte, at store stålvirk-
somheder som British Steel og Sollac i den seneste tid varvokset i størrelse ved at slå sig sammen med eller opkøbe andrestålvirksomheder. Disse grupper konkurrerer også på produkternei senere omsætningsled med uafhængige brugere, som for detmeste består af små og mellemstore virksomheder. Resultatet af
en sådan koncentration kunne i sidste ende blive, at mange af
disse uafhængige brugere ville forsvinde med en nedsættelse afbeskæftigelsen i Fællesskabet til følge.
(328)Angående den angivelige begrænsning af konkurrencen må detnævnes, at der findes mange alternative forsyningskilder såsom
Rusland, Indonesien, Ungarn, Rumænien, Sydkorea, Slovakiet,
Brasilien osv., som eksporterer varmtvalsede bredbånd til Fælles-skabet. Der findes også flere hundrede stålservicecentre,lagerførende virksomheder og forhandlere, som fortrinsvis sælgerden pågældende vare til små og mellemstore brugere. Endeligfindes der andre EF-stålproducenter end EF-erhvervsgrenen,
som er etableret i Finland, Frankrig, Østrig og Grækenland.
(329)Således er der sandsynligvis ikke nogen fare for at begrænse
konkurrencen på markedet, da niveauet for de foreslåede foran-staltninger ud fra et økonomisk synspunkt ikke er af en sådanart, at det på forhånd vil lukke markedet i Fællesskabet for deberørte lande.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 45
▼B
5.Forsyningsmangel på markedet i Fællesskabet
(330)Visse eksporterende producenter fra de berørte lande og brugere
i Fællesskabet hævdede, at indførelsen af udligningsforanstalt-
ninger ville skabe forsyningsmangel, navnlig for de uafhængige
brugerindustrier. Dette synspunkt var baseret på, at EF-erhvervs-grenen alene ikke var i stand til at forsyne hele det frie marked iFællesskabet, og at den altid havde arbejdet med en høj kapaci-tetsudnyttelse.
(331)Andre interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenen end
ikke er i stand til at forsyne sine egne forbundne selskaber på
det frie marked og derfor ikke vil kunne kompensere for et even-tuelt fald i importen som følge af udligningsforanstaltninger.
(332)I den forbindelse bør det nævnes, at producenterne i Fælles-skabet ikke er i stand til at forsyne hele det frie marked, og dervil således altid være behov for import fra tredjelande, ogmarkedet i Fællesskabet vil altid være åbent for en sådan import,
forudsat at varerne importeres i overensstemmelse med bestem-
melserne i grundbeslutningen.
(333)Under alle omstændigheder vil EF-erhvervsgrenen, de andreproducenter i Fællesskabet og eksporterende producenter i andretredjelande fortsat kunne forsyne markedet i Fællesskabet. Ogsåde eksporterende producenter i de af undersøgelsen omfattede
lande vil kunne fortsætte med at levere til markedet, da de fore-
slåede foranstaltninger ikke er af en sådan art, at de vil lukkemarkedet for dem.
(334)På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtningeranses påstanden om, at indførelsen af udligningsforanstaltningervil skabe forsyningsmangel, for ikke at være berettiget.
6.Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(335)Kommissionen finder, at det er nødvendigt at indføre udlignings-
told for at forhindre, at den subsidierede import øges og EF-erhvervsgrenens økonomiske situation forværres yderligere.Indførelsen af foranstaltninger i dette tilfælde vil også genskabe
effektive konkurrencevilkår for alle aktører i Fællesskabet. Efter
undersøgelse af de forskellige interesser, der er involveret iproceduren, er der endvidere ikke konstateret nogen tvingendegrund til, at der ikke bør indføres endelige udligningsforanstalt-ninger. Det er derfor ikke i modstrid med Fællesskabets
interesser at indføre endelige udligningsforanstaltninger.
H.ENDELIGE FORANSTALTNINGER
(336)Efter at det er fastslået, at den subsidierede import fra Indien og
Taiwan har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og atder ikke er nogen tvingende grund til ikke at gribe ind, bør der
vedtages endelige udligningsforanstaltninger.
1.Skadesafhjælpningsniveau
(337)Med henblik på fastsættelse af toldniveauet blev der taget
hensyn til de konstaterede subsidiemargener og det toldbeløb,der er nødvendigt til at fjerne den skade, som forvoldes EF-
erhvervsgrenen ved den subsidierede import. Den nødvendige
prisforhøjelse blev fastsat på grundlag af en sammenligning afden vejede gennemsnitlige importpris som fastlagt for under-budsberegningerne og en ikke-skadevoldende pris på deforskellige typer varmtvalsede bredbånd, som EF-erhvervsgrenensolgte på markedet i Fællesskabet.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 46
▼B
(338)Det nødvendige toldbeløb til at fjerne virkningerne af skadelig
subsidiering bør give EF-erhvervsgrenen mulighed for at dække
sine produktionsomkostninger og opnå en rimelig fortjeneste påsalget. Den fortjenstmargen på 12,9 % inden skat, som EFer-hvervsgrenen krævede, blev anset for at danne et passendegrundlag i betragtning af behovet for langsigtede investeringerog en udbyttesats, som EF-erhvervsgrenen med rimelighed
kunne forvente, hvis der ikke fandt skadevoldende subsidiering
sted.
(339)Følgelig blev niveauet for afhjælpning af skade i betragtning afden fortjeneste, som EF-erhvervsgrenen opnåede i undersøgelses-perioden, fastlagt for hver enkelt type som forskellen mellemEF-erhvervsgrenens faktiske salgspris og den faktiske salgspris,
netto, for sammenlignelige importerede modeller. Forskellen
blev så udtrykt som en procent af importprisen cif, frit Fælles-skabets grænse, ufortoldet.
2.Endelig told
(340)På baggrund af ovenstående blev det fastslået, at der bør indføres
en endelig udligningstold svarende til den konstaterede subsidie-
margen, men ikke højere end den skadesmargen, der er fastsat
ovenfor i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, i grundbeslut-ningen.
(341)Der fastsættes følgende told af prisen, frit Fællesskabets grænse,ufortoldet:
(%)
Land/Selskab SkadesmargenSamlet subsidie-
margenForeslået udlignings-
told
Indien 23,8 13,1 13,1
— Essar 6,4 4,9 4,9— SAIL 23,8 12,3 12,3— TISCO 6,4 8,7 6,4
Taiwan 29,3 4,4 4,4
— CSC 8,9 4,4 4,4— Yieh Loong 3,9 0,3 0,0
(342)
De individuelle udligningstoldsatser i denne ►C1beslutning ◄
er fastlagt på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De
afspejler således den situation, der konstateredes ved undersøgel-sen vedrørende ovennævnte selskaber. Disse toldsatser finder (imodsætning til den landsdækkende told for »alle andreselskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med op-rindelse i det pågældende land og fremstillet af det pågældende
selskab og således af de nævnte specifikke retlige enheder.
Importerede varer, som er fremstillet af andre selskaber, somikke udtrykkeligt er nævnt i den relevante del af denne►
C1beslutning ◄med navn og adresse, herunder forretnings-
mæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke
drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for
»alle andre selskaber«.
(343)Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatserfor selskaber (f.eks. efter ændring af den pågældende enhedsnavn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder)indgives omgående til Kommissionen(
1) sammen med alle rele-
vante oplysninger, især om ændringer i selskabets aktiviteter i
forbindelse med fremstilling, og hjemmemarkeds- og eksportsalg
i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller denpågældende ændring i produktion og salgsenheder. Kommission-2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 47
(1) Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat C, DM
24 — 8/38 rue de la Loi/Wetstraat 200 — B-1049 Bruxelles.
▼B
en vil efter høring af Det Rådgivende Udvalg ændre
►C1beslutningen ◄i overensstemmelse hermed ved ajourfø-
ring af listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle
toldsatser.
(344)For så vidt angår Indien fandtes det for at undgå at belønne
manglende samarbejdsvilje passende at fastsætte tolden for deikke-samarbejdsvillige selskaber til summen af det højesteniveau, der konstateredes pr. individuelt subsidieprogram for desamarbejdsvillige selskaber, dvs. 13,1 %.
(345)Den begrænsede samarbejdsvilje hos de taiwanske eksportørerkunne også have berettiget en højere resttold. Da restdumping-margenen i den sideløbende antidumpingundersøgelse mod
Taiwan imidlertid ligger over skadestærskelen, er det ikke
nødvendigt at foretage en sådan beregning.
3.Tilsagn
(346)Eksporterende producenter i Indien har afgivet pristilsagn i over-
ensstemmelse med artikel 13, stk. 1, litra b), igrundbeslutningen.
(347)Kommissionen finder, at de tilsagn, der er afgivet af de ekspor-terende producenter i Indien, kan godtages. Godtagelsen af
pristilsagnene bør være betinget af, at der for medlemsstaternes
toldmyndigheder fremlægges en gyldig tilsagnsfaktura, der klartidentificerer producenten og indeholder de oplysninger, somfremgår af bilaget. Fremlægges en sådan faktura ikke, skal derbetales udligningstold med den relevante sats.
(348)Hvis tilsagnet misligholdes eller trækkes tilbage, kan derindføres udligningstold i henhold til artikel 13, stk. 9 og 10, igrundbeslutningen.
I.AFSLUTNING AF PROCEDUREN
(349)På baggrund af resultaterne vedrørende importen af varer fra
Sydafrika bør proceduren vedrørende dette land afsluttes —
►C1VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: ◄
Artikel 1
1. Der indføres en endelig udligningstold på importen af fladvalsede
produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikkepletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede,med oprindelse i Indien eller Taiwan og henhørende under KN-kode72081000, 72082500, 72082600, 72082700, 72083600,
72083710, 72083790, 72083810, 72083890, 72083910 og
72083990.
2. Tolden fastsættes til følgende af prisen, frit Fællesskabets grænse,
ufortoldet, for varer, der er fremstillet af de selskaber, der er nævnt itabellen:2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 48
▼B
Land Selskab Subsidietold i % Taric-tillægskode
Indien ►M2Ispat Industries Ltd, »Park
Plaza«, 71 Park Street, Calcuta — 700
016, Indien ◄►M29,8◄► M2A204◄
Jindal Vijayanagar Steel Limited, Jindal
Mansion, 5-A. G. Deshmukh Marg,
Mumbai — 400 026, Indien5,7 A270
Essar Steel Ltd, 27thKM, Surat Hazira
Road, Hazira 394270, Dist: Surat, State:
Gujarat4,9 A076
Steel Authority of India Limited, Ispat
Bhavan, Integrated Office Complex,
Lodhi Road, New Delhi — 110 00312,3 A077
Tata Iron & Steel Company Limited, 43
Chowringhee Road, Calcuta 700 0716,2 A078
Alle andre selskaber 13,1 A999
Taiwan China Steel Corp., 1 Chung Kang Road,
Hsiao Kang, Kaohsiung 812334,4 A071
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd, 317 Yu
Liao Road, Chiao Tou Hsiang,
Kaohsiung Hsien0,0 A072
Alle andre selskaber 4,4 A999
3. Uanset bestemmelserne i stk. 1 finder den endelige udligningstold
ikke anvendelse på import, der er overgået til fri omsætning i overens-stemmelse med artikel 2.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse,
medmindre andet er angivet.
Artikel 2
1. De tilsagn, der er afgivet i forbindelse med denne antisubsidiepro-
cedure af følgende selskaber, godtages:
Selskab Land Taric-tillægskode
Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat Hazira Road, Hazira
394270, Dist: Surat, State: GujaratIndien A083
The Steel Authority of India Limited, Central Marke-
ting Organisation, Transport & Shipping Department,
Ispat Bhawan 40, Jawaharlal Nehru Road, Calcutta —
700 071Indien A084
Tata Iron & Steel Company Limited, 43 Chowringhee
Road, Calcutta — 700 071Indien A075
Ispat Industries Ltd, »Park Plaza«, 71 Park Street,
Calcuta — 700 016Indien A204
Jindal Vijayanagar Steel Ltd, Jindal Mansion, 5 — A.
G. Deshmukh Marg,Mumbai — 400 026Indien A270
2. Den i artikel 1, stk. 2, fastsatte udligningstold finder ikke anven-
delse på import af de pågældende varer i henhold til disse tilsagn, nårvarerne er overgået til fri omsætning, og når de er fremstillet, ekspor-teret direkte og faktureret til en importvirksomhed i Fællesskabet af etselskab, der er nævnt i listen i stk. 1, og angivet under den relevanteTaric-kode.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 49
▼M1
▼M2
▼B
▼M2
▼M3
▼B
▼B
Denne fritagelse er betinget af, at der over for den relevante medlems-
stats toldmyndigheder forelægges en gyldig ►M2handelsfaktura ◄
udstedt af det eksporterende selskab med de vigtigste oplysninger som
anført i bilaget.
Artikel 3
I henhold til artikel 24, stk. 6, i beslutning nr. 1889/98/EKSFskal
medlemsstaternes indberetninger til Kommissionen i forbindelse medhver enkelt overgang til fri omsætning indeholde år og måned forimporten, KN-, Taric- og Taric-tillægskoder, typen af foranstaltning,oprindelsesland, mængde, værdi, udligningstold, indførselsmedlemsstatsamt eventuelt produktionscertifikatets løbenummer.
Artikel 4
Antisubsidieproceduren vedrørende importen af fladvalsede produkter
af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede,
belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med op-
rindelse i Sydafrika afsluttes hermed
Artikel 5
Denne►
C1beslutning ◄træder i kraft på dagen for offentliggørel-
sen iDe Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne►C1beslutning ◄er bindende i alle enkeltheder og gælder
umiddelbart i hver medlemsstat.2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 50
▼M2
BILAG
Oplysninger, der skal fremgå af handelsfakturaerne for salg, der er
omfattet af tilsagnet (artikel 2, stk. 2)
1. Overskriften »HANDELSFAKTURA FOR VARER, DER ER OMFATTET
AFET TILSAGN«.
2. Navnet på det selskab, der udsteder handelsfakturaen.
3. Handelsfakturaens nummer.4. Handelsfakturaens udstedelsesdato.
5. Den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer skal
toldangives ved Fællesskabets grænse (som anført i beslutningen).
6. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder:
— selskabets eventuelle varekodenummer
— varekodenummeret (som fastsat i det tilsagn, der er afgivet af den pågæl-
dende eksporterende producent)
— de tekniske specifikationer for varekodenummeret— KN-kode— mængde (i ton).
7. En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:
— pris pr. ton
— betalingsbetingelser— leveringsbetingelser— samlede rabatter og afslag.
8. Navnet på den første køber, der handler som importør, og til hvilken faktu-
raen er udstedt direkte af selskabet.
9. Navnet på den funktionær i selskabet, der har udstedt handelsfakturaen, og
følgende underskrevne erklæring:
»Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske
Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden
for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet
af 842 (selskabets navn), og som Europa-Kommissionen har godtaget ved
beslutning (2002/842/EKSF). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura
er fuldstændige og korrekte.«2000S0284 — DA — 16.06.2002 — 003.001 — 51