1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 26. juli 1971
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om bremseapparater for visse kategorier af
motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil
(71/320/EØF)
(EFT L 202 af 6.9.1971, s. 37)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens direktiv 74/132/EØF af 11. februar 1974 L 74 7 19.3.1974
►M2Kommissionens direktiv 75/524/EØF af 25. juli 1975 L 236 3 8.9.1975
►M3Kommissionens direktiv 79/489/EØF af 18. april 1979 L 128 12 26.5.1979
►M4Kommissionens direktiv 85/647/EØF af 23. december 1985 L 380 1 31.12.1985
►M5Kommissionens direktiv 88/194/EØF af 24. marts 1988 L 92 47 9.4.1988
►M6Kommissionens direktiv 91/422/EØF af 15. juli 1991 L 233 21 22.8.1991
►M7Kommissionens direktiv 98/12/EF af 27. januar 1998 L 81 1 18.3.1998
Ændret ved:
►A1Tiltrædelsesakt for Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige Storbri-
tannien og NordirlandL 73 14 27.3.1972
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelser til retsakter offentliggjort i Specialudgaverne 1952-1972,
s. 47 (71/320/EØF)
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 26. juli 1971
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om bremseappa-
rater for visse kategorier af motordrevne køretøjer og
påhængskøretøjer dertil
(71/320/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økono-
miske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Det europæiske Parlament,(
1)
under henvisning til udtalelse fra det økonomiske og sociale Udvalg(2),
og
ud fra følgende betragtninger:De tekniske forskrifter, som motordrevne køretøjer skal opfylde i
henhold til de enkelte medlemsstaters lovgivning, omfatter bl. a. også
bremseapparaterne for visse kategorier af motordrevne køretøjer og
påhængskøretøjer dertil;
disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat; derfor
må alle medlemsstater — enten ved siden af eller i stedet for deresnuværende ordning — gennemføre ensartede bestemmelser, navnligmed henblik på, at EØF-standardtypegodkendelse i henhold til Rådetsdirektiv af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgiv-ning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer
dertil(
3) kan gennemføresfor alle køretøjs typer;
de harmoniserede bestemmelser skal betrygge færdselssikkerheden
inden for hele Fællesskabets område,
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
1.
Ved »køretøjer« forstås i dette direktiv alle køretøjer, der er
omfattet af definitionen i artikel 2, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF.
Køretøjsklasserne er defineret i bilag II A til direktiv 70/156/EØF.
2. Inden for klasse M anses leddelte køretøjer, der består af to ikke-
adskillelige, men bevægeligt sammenføjede dele, som et enkelt køretøj.
►M73.◄For køretøjer i klasse N anses som befordret gods også
udrustning og installationer, som findes på visse specielle køretøjer, derikke er bestemt til befordring af personer (kranvogne, værkstedsvogne,reklamekøretøjer o.s.v.).1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 2
(1) EFT nr. C 160 af 18.12.1969, s. 7.
(2) EFT nr. C 100 af 1.8.1969, s. 13.
(3) EFT nr. L 42 af 23.2.1970, s. 1.▼M7
▼B
▼M7
▼B
▼M7
Artikel 2
Medlemsstaterne kan ikke nægte EØF-standardtypegodkendelse eller
national godkendelse af et køretøj af grunde, der vedrører bremser,
hvis køretøjet er udstyret med anordninger fastsat i ►M7de pågæl-
dende bilag ◄og hvis disse anordninger svarer til forskrifterne i
samme bilag.
Artikel 2 a
Medlemsstaterne kan ikke nægte eller forbyde salg, indregistrering,
ibrugtagning eller brug af køretøjer på grund af deresbrems eanord-ninger, såfremt dette køretøj er udstyret med de i ►
M7de
pågældende bilag ◄nævnte anordninger, og disse er i overensstem-
melse med forskrifterne i disse bilag.
Artikel 3
Den medlemsstat, der har udstedt godkendelsen, træffer de nødvendige
foranstaltninger for at holde sig underrettet om enhver ændring, dervedrører en konstruktionsdel eller en specifikation i henhold til bilagI, punkt 1.1. De kompetente myndigheder i denne medlemsstat træffer
afgørelse med hensyn til, om den ændrede prototype skal underkastes
ny afprøvning, og om der skal udarbejdes en ny testrapport. Ændringengodkendes ikke, hvis afprøvningen viser, at bestemmelserne i dettedirektiv ikke er overholdt.
Artikel 4
Indtil et særligt direktiv, som indeholder en definition af »bybusser«,
træder i kraft, er sådanne køretøjer, når deres totalvægt overstiger 10tons, fortsat underkastet type IIa-prøven i henhold til bilag II.
Artikel 5
Ændringer, der er nødvendige for at tilpasse bilagenes bestemmelser til
den tekniske udvikling, gennemføres i overensstemmelse med den
fremgandsmåde, der er fastsat i artikel 13 i ►
M7Rådetsdirektiv 70/
156/EØF ◄om godkendelse af motrodrevne køretøjer og påhængskø-
retøjer dertil.
Artikel 6
1. Medlemsstaterne sætter de bestemmelser, der er nødvendige for at
efterkomme dette direktiv i kraft inden 18 måneder efter detsmedde-lelse og giver straks Kommissionen underretning herom.
2. Bestemmelserne i punkt 2.2.1.4. i bilag I finder fra 1. oktober
1974 også anvendelse på køretøjer, der ikke er omfattet af klasserne
M
3og N3.
3. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen ordlyden af de vigtigste
nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattetaf dette direktiv.
Artikel 7
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 3
▼M4
▼A1
▼B
▼M7
BILAGSFORTEGNELSE
Bilag I Definitioner, konstruktions- og monteringsforskrifter,
ansøgning om EF-typegodkendelse, meddelelse af EF-
typegodkendelse, ændring af type og typegodkendelse,
produktionens overensstemmelse
Bilag II Bremseprøver og bremsevirkning.
Tillæg: Bremsekraftens fordeling på køretø-
jernesaks ler
Bilag III Metode til måling af aktiveringstiden for køretøjer med
trykluftsbremser.
Tillæg: Eksempel på simulator
Bilag IV Energibeholdere og energikilder
A. Trykluftbremsesystemer
B. Vakuumbremsesystemer
C. Hydrauliske bremsesystemer med oplagret energi
Bilag V FjederbremserBilag VI Parkeringsbremsesystem med mekanisk fastlåsning af
bremsecylindrene
Bilag VII Tilfælde, hvor type I- og/eller type II- (eller IIA-) eller
type III-prøverne ikke er nødvendige for køretøjer, der
søges typegodkendt
Tillæg 1: Alternative procedurer for type I- og
type II-prøvning af påhængskøretøjers
bremser
Tillæg 2: Model af akselprøverapportformular
Bilag VIII Prøveforskrifter for køretøjer med påløbsbremse
Tillæg 1: Forklarende diagrammer
Tillæg 2: Prøverapport for påløbsindretning
Tillæg 3: Prøverapport for en bremse
Tillæg 4: Prøverapport vedrørende samvirkning
mellem påløbsindretning, transmission
og bremser
Bilag IX Typegodkendelsesdokumentation
Tillæg 1: Typegodkendelsesattest
Tillæg 2: Prøvningsrapport
Tillæg 3: Liste over køretøjsdata i forbindelse
med godkendelser i henhold til bilag
XV
Bilag X Krav til prøvning af køretøjer med blokeringsfri bremse-
systemer
Tillæg 1: Symboler og definitioner
Tillæg 2: Udnyttelse af friktion
Tillæg 3: Præstation på vejbelægninger med
forskellig friktion
Tillæg 4: Metode for valg af vejbelægning med
lav friktion
Bilag XI Prøvningsforskrifter for påhængskøretøjer med elektriske
bremser
Tillæg: Diagram1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 4
▼M7
Bilag XII Inertidynamometerprøvemetode for bremsebelægninger
Bilag XIII Bremse- og stabilitetsprøve for køretøjer med reserve-
hjul/dæk til midlertidig brug
Bilag XIV Alternativ fremgangsmåde for prøvning af blokeringsfrie
bremsesystemer (ABS) på påhængskøretøjer
Tillæg 1: Prøverapport for blokeringsfrit bremse-
system til påhængskøretøj
Tillæg 2: Symboler og definitioner
Bilag XV EF-typegodkendelse af reservedelsbremsebelægningsen-
heder som separate tekniske enheder
Tillæg 1: Anbringelse af godkendelsesmærke og -
data
Tillæg 2: Krav til reservedelsbremsebelægnings-
enheder til køretøjer af klasse M1,M2og N1
Tillæg 3: Krav til reservedelsbremsebelægnings-
enheder til køretøjer af klasse O1og O2
Tillæg 4: Bestemmelse af friktionsegenskaber ved
maskinel prøvning
Bilag XVI EF-typegodkendelsesattest (separat teknisk enhed)Bilag XVII Oplysningsskema for reservedelsbremsebelægningsenhedBilag XVIII Oplysningsskema for motorkøretøjBilag XIX Oplysningsskema for påhængskøretøj1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 5
▼M7
BILAG I
Definitioner, konstruktions- og monteringsforskrifter, ansøgning om EF-
typegodkendelse, meddelelse af EF-typegodkendelse, ændring af type og
typegodkendelse, produktionens overensstemmelse
1. DEFINITIONER
I dette direktiv forstås ved
1.1. » Køretøjstype for så vidt angår bremsesystem «
køretøjer, der ikke adskiller sig fra hinanden på følgende væsent-
lige punkter:
1.1.1. For motorkøretøjer1.1.1.1. køretøjsklasse i henhold til artikel 1 i direktivet
1.1.1.2. totalmasse i henhold til punkt 1.14
1.1.1.3. massens fordeling på akslerne1.1.1.4. konstruktivt bestemt maksimalhastighed1.1.1.5. bremsesystem af anden konstruktion, især om det omfatter udstyr
til bremsning af et påhængskøretøj eller ikke
1.1.1.6. antal aksler og deres placering1.1.1.7. motortype1.1.1.8. antal gear og deres udvekslingsforhold
1.1.1.9. drivakslens(-akslernes) udvekslingsforhold
1.1.1.10. dækdimensioner1.1.2. For påhængskøretøjer1.1.2.1. køretøjsklasse i henhold til artikel 1 i direktivet
1.1.2.2. totalmasse i henhold til punkt 1.14
1.1.2.3. massens fordeling på akslerne1.1.2.4. bremsesystem af anden konstruktion1.1.2.5. antal aksler og deres placering
1.1.2.6. dækdimensioner
1.2. » Bremsesystem «
en kombination af dele, hvisfunktion er at neds ætte et kørende
køretøjs hastighed eller at bringe det til standsning eller at holde
det standset, når det allerede er standset; disse funktioner er
uddybet i punkt 2.1.2. Bremsesystemet består af betjeningsanord-
ningen, transmissionen og selve bremsen.
1.3. » Variabel bremsning «
en bremsning, hvorved — inden for bremsesystemets normale
betjeningsområde, og både når bremserne aktiveres og slækkes —
— føreren til enhver tid ved påvirkning af betjeningsanordningen
kan øge eller mindske bremsekraften
— bremsekraften virker overensstemmende med påvirkningen af
betjeningsanordningen (overensstemmende virkning)
— det er let at opnå en tilstrækkeligt fin graduering af bremse-
kraften.
1.4. » Betjeningsanordning «
den komponent, der betjenesdirekte af føreren (eventuelt af en
hjælper, når der er tale om et påhængskøretøj), for at levere den
fornødne bremseenergi til transmissionen eller styre den. Denne
energi kan hidrøre fra førerensmus kelkraft eller en anden energi-
kilde styret af føreren (eller af en hjælper for nogle
påhængskøretøjers vedkommende) eller eventuelt fra et påhæng-
skøretøjs kinetiske energi eller fra en kombination af disse
forskellige energiformer.
1.5. » Transmission «1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 6
▼M7
den kombination af dele, der findesmellem betjenings anord-
ningen og selve bremsen og forbinder disse med hinanden.
Transmissionen kan være mekanisk, hydraulisk, pneumatisk, elek-
trisk eller blandet. Hvis bremsekraften helt eller delvis hidrører
fra en energikilde, der er uafhængig af føreren, men styres af
ham, anses energibeholdningen som en del af bremsetransmissi-
onen.
1.6. » Bremse «
den del af bremsesystemet, i hvilken de kræfter, der gør modstand
mod køretøjets bevægelse, udvikles. Det kan være en friktions-
bremse (hvor kræfterne udvikles ved friktion mellem to til
køretøjet hørende dele, der bevæger sig i forhold til hinanden),
en elektrisk bremse (hvor kræfterne udvikles ved elektromagne-
tisk virkning mellem to til køretøjet hørende dele, der bevæger
sig i forhold til hinanden, men ikke er i berøring med hinanden),
en væskebremse (hvor kræfterne udvikles ved påvirkning af en
væske, der befinder sig mellem to til køretøjet hørende dele, der
bevæger sig i forhold til hinanden) eller en motorbremse (hvor
kræfterne hidrører fra en tilsigtet forøgelse af motorens bremse-virkning, der videregivestil hjulene).
1.7. » bremsesystemer afanden konstruktion «
bremsesystemer, der adskiller sig fra hinanden på følgende
væsentlige punkter:
1.7.1. komponenter med forskellige egenskaber1.7.2. komponenter er udført af materialer med forskellige egenskaber,
eller komponenter afviger fra hinanden med hensyn til form eller
størrelse
1.7.3. komponenter er kombineret anderledes.
1.8. » Komponent afbremsesystem «
en af de komponenter, der tilsammen udgør hele bremsesystemet.
1.9. » Kontinuert bremsning «
bremsning af et vogntog ved hjælp af et bremsesystem med
følgende kendetegn:
1.9.1. en enkelt betjeningsanordning, som aktiveres variabelt fra føre-
rsædet ved en enkelt bevægelse
1.9.2. den energi, der er påkrævet til at bremse vogntoget, hidrører fra
en og samme energikilde (som kan være førerens muskelkraft)
1.9.3. bremsesystemet fremkalder samtidig eller passende forskudt
bremsning af de enkelte køretøjer i vogntoget uanset deres
indbyrdesplacering.
1.10. » Semi-kontinuert bremsning «
bremsning af et vogntog ved hjælp af et bremsesystem med
følgende kendetegn:
1.10.1. en enkelt betjeningsanordning, som aktiveres variabelt fra føre-
rsædet ved en enkelt bevægelse
1.10.2. den energi, der er påkrævet til at bremse vogntoget, hidrører fra
to særskilte energikilder (hvoraf den ene kan være førerens
muskelkraft)
1.10.3. bremsesystemet fremkalder samtidig eller passende forskudt
bremsning af de enkelte køretøjer i vogntoget uanset deres
indbyrdesplacering.
1.11. » Automatisk bremsning «
bremsning, hvor påhængskøretøjet/påhængskøretøjerne bremses
automatisk, hvis de sammenkoblede køretøjer adskilles, også ved
brud på tilkoblingen, uden at bremsevirkningen for den resterende
del af vogntoget ændres.
1.12. » Påløbsbremsning «
bremsning ved udnyttelse af de kræfter, der udvikles ved, at
påhængskøretøjet bevæger sig frem mod det trækkende køretøj.
1.13. » Belæsset køretøj «1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 7
▼M7
et køretøj, der er belæsset op til totalmassen, medmindre andet er
angivet.
1.14. » Totalmasse «
den af fabrikanten angivne teknisk tilladte totalmasse (denne kan
være højere end den af de nationale myndigheder fastsatte
»tilladte totalmasse«.
1.14.1. »Massens fordeling på akslerne«
fordelingen på akslerne af tyngdekraftens virkning på massen af
køretøjet og/eller detslas t.
1.14.2. Belastning af hjul/aksel«
den lodrette statiske reaktionskraft fra vejbanen, hvor akslens hjul
er i berøring med den.
1.14.3. »Maksimal stationær belastning af hjul/aksel
den stationære belastning af hjul/aksel, der opnås ved lastet
køretøj.
1.15. » Hydraulisk bremsesystem med oplagret energi «
et bremsesystem, hvor energien leveres af en hydraulisk væske
under tryk, oplagret i en eller flere akkumulatorer, som forsynes
fra en eller flere trykpumper, der hver er udstyret med en anord-
ning til at begrænse trykket til en maksimumsværdi. Denne værdi
foreskrives af fabrikanten.
1.16. » Påhængskøretøjer afklasse O3og O4«
1.16.1. »Sætte vogn«
et påhængskøretøj, hvis aksel (aksler) er placeret bag køretøjets
tyngdepunkt (når køretøjet er ensartet belæsset), og som er
udstyret med en tilkoblingsanordning, ved hjælp af hvilken hori-
sontale og vertikale kræfter kan overføres til det trækkende
køretøj.
1.16.2. »Almindelig påhængsv ogn«
et påhængskøretøj med mindst to aksler og udstyret med en
trækanordning, der kan bevægesvertikalt (i forhold til påhæng-skøretøjet) og styre forakslens (-akslernes) retning, men som
ikke overfører nogen væsentlig statisk belastning til det træk-
kende køretøj.
1.16.3. »Kærre«
et påhængskøretøj, som er udstyret med en trækanordning, der
ikke kan bevægesvertikalt (i forhold til påhængs køretøjet), og
hvor akslen (akslerne) er anbragt nær ved køretøjets tyngdepukt
(når køretøjet er ensartet belæsset), således at kun en mindrestatisk vertikal belastning på højst 10 % af den belastning, der
svarer til påhængskøretøjets totalmasse, dog højst 1 000 daN,
overførestil det trækkende køretøj.
1.17. » Retarder «(
1)
et ekstra bremsesystem, der kan frembringe og opretholde en
bremseeffekt over et langt tidsrum uden en væsentlig reduktion i
virkningen. Betegnelsen »retarder« omfatter hele systemet, her-
under betjeningsanordningen.
1.17.1. »Uafhængig retarder«
en retarder, hvis betjeningsanordning er adskilt fra driftsbremsens
og andre bremsesystemers betjeningsanordning.
1.17.2. »Integreret retarder«(2)1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 8
(1) Indtil der er opnået enighed om ensartede metoder til beregning af retarderens betyd-
ning for bestemmelserne i tillægget til punkt i. 1.4.2. i bilag II, skal denne definition
ikke gælde for køretøjer forsynet med systemer til regenerering af bremseenergi.
(2) Indtil der er opnået enighed om ensartede metoder til beregning af retarderens betyd-
ning for bestemmelserne i tillægget til punkt 1.1.4.2 i bilag II, skal køretøjer, der erudstyret med en integreret retarder også være udstyret med en antiblokeringsanordning,der virker på mindst driftsbremserne på den aksel, der styres af retarderen, samt på
retarderen og opfylder kravene i bilag X.
▼M7
en retarder, hvis betjeningsanordning er integreret med drifts-
bremsesystemet på en sådan måde, at retarder og driftsbremse
aktiveres samtidig eller passende forskudt ved hjælp af den
kombinerede betjeningsanordning.
1.17.3. »Kombineret retarder«
en integreret retarder, som desuden har en sådan frakoblingsan-
ordning, at den kombinerede betjeningsanordning kan aktivere
driftsbremsen alene.
1.18. » Rutebil«
et køretøj, som er konstrueret og udstyret til befordring mellem
byer, og som ikke er indrettet med særligt ståpladsareal, men
hvori der over korte afstande kan medtages stående passagerer i
midtergangen.
1.19. » Turistbus «
et køretøj, som er konstrueret og udstyret til rejser over lange
afstande, som er indrettet med henblik på siddende passagerers
kornfort, og som ikke medtager stående passagerer.
1.20. » Antiblokeringsanordning «
Se bilag X, punkt 2. 1.
2. KONSTRUKTIONS- OG MONTERERINGSFORSKRIFTER
2.1. Generelle bestemmelser
2.1.1. Bremsesystem2.1.1.1. Bremsesystemet skal være således konstrueret og monteret, at
køretøjet ved normal anvendelse trods eventuelt optrædende
vibrationer opfylder nedenstående forskrifter.
2.1.1.2. I særdeleshed skal bremsesystemet være således konstrueret og
monteret, at det er modstandsdygtigt over for de under driften
optrædende korrosions- og ældningsfænomener.
2.1.1.3. Bremsebelægninger må ikke indeholde asbest.
2.1.2. Krav til bremsesystemet
Det i punkt 1.2 definerede bremsesystem skal opfylde følgende
krav:
2.1.2.1. Driftsbremse
Driftsbremsen skal give føreren fuld kontrol over køretøjets
bevægelse og mulighed for at standse køretøjet på en sikker,
hurtig og virksom måde ved enhver hastighed, under alle belæs-
ningsforhold og uanset vejens stigning eller fald. Bremsens
virkning skal være variabel. Føreren skal kunne frembringe brem-
sevirkningen fra førersædet uden at flytte hænderne fra
styreapparatets betjeningsanordning.
2.1.2.2. Nødbremse
Nødbremsen skal kunne standse køretøjet inden for en rimelig
afstand, hvis driftsbremsen svigter. Dens virkning skal være vari-
abel. Føreren skal kunne frembringe bremsevirkningen fra
førersædet med mindst én hånd på styreapparatets betjeningsan-
ordning. Med hensyn til denne bestemmelse gås der ud fra, at
der ikke ved driftsbremsen kan optræde mere end én fejl
samtidig.
2.1.2.3. Parkeringsbremse
Parkeringsbremsen skal kunne holde køretøjet stationært på
hældende grund, også når føreren ikke er til stede, idet de virk-
somme bremsekomponenter fastholdes i bremsestilling ad rent
mekanisk vej. Føreren skal under forbehold af de for påhængskø-
retøjer gældende bestemmelser i punkt 2.2.2.10 kunne frembringe
bremsevirkningen fra førersædet.
Det tillades, at påhængskøretøjets trykluftbremse og det træk-
kende køretøjs parkeringsbremse kan betjenes samtidig, forudsat
at føreren til enhver tid kan kontrollere, om den virkning af
parkeringsbremsen på vogntoget, som opnås ad en rent mekanisk
vej, er tilstrækkelig.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 9
▼M7
2.1.3. Pneumatiske forbindelser mellem motorkøretøjer og
påhængskøretøjer
2.1.3.1. Ved trykluftbremser skal den pneumatiske forbindelse med
påhængskøretøjet bestå af to eller flere ledninger. Imidlertid skal
alle forskrifter i dette direktiv i alle tilfælde kunne opfyldes under
anvendelse af kun to ledninger. Afspærringsanordninger, der ikke
aktiveres automatisk, er ikke tilladt. For sættevognstog skal bøje-
lige slanger være en del af det trækkende køretøj. I alle andre
tilfælde skal bøjelige slanger være en del af påhængskøretøjet.
2.2. Bremsesystemernes egenskaber
2.2.1. Køretøjer af klasse M og N2.2.1.1. Et køretøjs bremsesystem skal som helhed opfylde de for drifts-
bremsen, nødbremsen og parkeringsbremsen gældende krav.
2.2.1.2. Driftsbremse, nødbremse og parkeringsbremse kan have fælles
komponenter, forudsat at de opfylder nedenstående forskrifter:
2.2.1.2.1. Der skal være mindst to af hinanden uafhængige betjeningsanord-
ninger, som føreren let kan nå fra sin normale kørestilling. For
alle køretøjsklasser, undtagen M
2og M3, gælder det, at enhver
bremsebetjeningsanordning (undtagen en retarder-betjeningsan-
ordning) skal være konstrueret således, at den returnerer til
udgangspositionen, når den slippes. Dette krav gælder ikke for
parkeringsbremsens betjeningsanordning (eller den pågældende
del af en kombineret betjeningsanordning), når den er mekanisk
låst i antrukket stilling.
2.2.1.2.2. Driftsbremsens betjeningsanordning skal være adskilt fra betje-
ningsanordningen for parkeringsbremsen.
2.2.1.2.3. Har driftsbremsen og nødbremsen fælles betjeningsanordning, må
forbindelsen mellem denne betjeningsanordning og transmissio-
nens forskellige dele ikke svækkes efter en vis tids brug.
2.2.1.2.4. Har driftsbremsen og nødbremsen fælles betjeningsanordning,
skal parkeringsbremsen være således konstrueret, at den kan
anvendesunder kørs el.
Denne forskrift finder ikke anvendelse, når en hjælpebetjenings-
anordning muliggør i det mindste en delvis aktivering af
driftsbremsen, som fastsat i punkt 2.1.3.6 i bilag II.
2.2.1.2.5. Forekommer der brud på en del, bortset fra selve bremsen (som
defineret i punkt 1.6) eller de under punkt 2.2.1.2.7 nævnte dele,
eller en anden fejl i driftsbremsesystemet (funktionssvigt, energi-
beholdningen helt eller delvisopbrugt), s kal det være muligt at
standse køretøjet under de for nødbremsning gældende betingelser
ved brug af nødbremsen eller den del af driftsbremsen, der ikke
er berørt af fejlen.
2.2.1.2.6. Når nødbremsen og driftsbremsen har fælles betjeningsanordning
og fælles transmission gælder især følgende:
2.2.1.2.6.1. Opnås driftsbremsens virkning ved førerens muskelkraft med
hjælpekraft fra en eller flere energibeholdninger, skal nødbrems-
ning, hvisdenne hjælpekraft s vigter, kunne foretagesved førerens
muskelkraft, eventuelt med hjælpekraft fra energibeholdninger,
der ikke er berørt af fejlen; aktiveringskraften må herunder ikke
overskride de foreskrevne maksimumsværdier.
2.2.1.2.6.2. Hidrører driftsbremsekraften og dens overførsel udelukkende fra
en af føreren styret energibeholdning, skal der forefindes mindst
to af hinanden helt uafhængige energibeholdninger med hver sin
ligeledes uafhængige transmission; det tillades, at den enkelte
energibeholdning kun virker på bremserne på to eller flere hjul,
der er valgt således, at disse alene kan sikre nødbremsevirkningen
under de foreskrevne betingelser uden at påvirke køretøjets stabi-
litet under bremsningen; hver enkelt energibeholdning skal
desuden være udstyret med en alarmanordning som angivet i
punkt 2.2.1.13.
2.2.1.2.7. Visse dele anses som sikre mod brud, forudsat at de er tilstrække-
ligt dimensionerede, er let tilgængelige for vedligeholdelse og har
sikkerhedskarakteristika, der mindst svarer til dem, der kræves for
de øvrige vigtige køretøjsdele (som f. eks. styreapparatets dele);
dette gælder således pedalen og dens ophæng, hovedcylinderen
og dens stempel/stempler (hydrauliske systemer), bremseventil
(hydrauliske og/eller pneumatiske systemer), forbindelsen mellem1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 10
▼M7
pedal og hovedcylinder eller bremseventil, bremsecylindrene og
deres stempler (hydrauliske og/eller pneumatiske systemer) og
bremsearme/nøgler. Hvis den omstændighed, at en enkelt af disse
dele svigter, umuliggør bremsning af køretøjet med en virkning,
der er mindst lige så stor som den, der er foreskrevet for
nødbremsning, skal den pågældende del være af metal eller et
materiale med samme egenskaber, og den må ikke under bremse-
systemets normale funktion kunne deformeres nævneværdigt.
2.2.1.3. Hvis der er separat betjeningsanordning for driftsbremsen og
nødbremsen, må samtidig aktivering af begge organer ikke
medføre, at både driftsbremsen og nødbremsen sættes ud af funk-
tion, hverken hvis begge bremsesystemer fungerer korrekt, eller
hviset af dem er defekt.
2.2.1.4. I tilfælde af fejl ved en af driftsbremsetransmissionens dele skal
følgende forskrifter være opfyldt:
2.2.1.4.1. Et tilstrækkeligt antal hjul skal stadig kunne bremses ved aktive-
ring af driftsbremsens betjeningsanordning, uafhængigt af
køretøjets belæsningstilstand.
2.2.1.4.2. Disse hjul skal være således valgt, at driftsbremsens restbremse-
virkning opfylder kravene i punkt 2.1.4 i bilag II;
2.2.1.4.3. De nævnte forskrifter gælder dog ikke for motorkøretøj, der er
konstrueret til at trække sættevogn, når sættevognens driftsbrem-
setransmission er uafhængig af motorkøretøjets
driftsbremsetransmission.
2.2.1.5. Anvendesen anden energikilde end førerensmus kelkraft, er en
enkelt energikilde tilstrækkelig (hydraulisk pumpe, kompressor
osv.), men denne energikildes drivanordning skal være så sikker
som overhovedet muligt.
2.2.1.5.1. Svigter en del af transmissionen for køretøjets bremsesystemer,
skal der fortsat kunne leveres energi til den del, der ikke er berørt
af fejlen, hvisdette er nødvendigt til brems ning af køretøjet med
den for rest- og/eller nødbremsning foreskrevne virkning. Dette
krav skal være opfyldt ved hjælp af anordninger, der nemt kan
aktiveres, når køretøjet holder stille, eller ved hjælp af en automa-
tisk virkende anordning.
2.2.1.5.2. Desuden skal oplagringsanordninger, der ligger efter denne
anordning, være af en sådan beskaffenhed, at det, såfremt energi-
forsyningen svigter, efter fire fuldbremsninger og under de
betingelser, der er anført i punkt 1.2 i bilag IV, del A og B, ved
den femte aktivering stadig er muligt at bringe køretøjet til
standsning med samme virkning, som gælder ved brug af
nødbremsen.
2.2.1.5.3. For så vidt angår hydrauliske bremsesystemer med oplagret
energi, anses disse bestemmelser imidlertid for at være opfyldt,
hvisfors krifterne i punkt 1.2.2 i bilag IV, del C, er opfyldt.
2.2.1.6. Kravene i punkt 2.2.1.2, 2.2.1.4 og 2.2.1.5 skal være opfyldt uden
anvendelse af en automatisk virkende anordning, hvis manglende
funktion ville kunne forblive ubemærket, fordi dele, der normalt
er i hvilestilling, først bliver aktiveret ved en fejl i bremsesy-
stemet.
2.2.1.7. Driftsbremsen skal virke på alle køretøjets hjul.
2.2.1.8. Driftsbremsens virkning skal være passende fordelt på akslerne.
For køretøjer med mere end to aksler, kan bremsekraften på visse
aksler automatisk reduceres til nul ved transport af stærkt reduce-
rede læsfor at undgå blokering af hjulene eller glas ering af
bremsebelægningerne, forudsat at køretøjet opfylder alle de krav
til virkningen, som er foreskrevet i bilag II.
2.2.1.9. Driftsbremsens virkning skal for den enkelte aksel være symme-
trisk fordelt i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen.
2.2.1.10. Driftsbremsen og parkeringsbremsen skal virke på bremseflader,
der er fast forbundet med hjulene ved hjælp af tilstrækkeligt
brudsikre dele. Ingen bremseflade må ved frakobling kunne
skilles fra hjulene; for driftsbremsen og nødbremsen tillades dog
en sådan frakobling af visse bremseflader, forudsat at frakob-
lingen kun sker midlertidigt, f. eks. ved gearskifte, og
driftsbremsen og nødbremsen bevarer den krævede bremsevirk-
ning. Endvidere er frakobling tilladt for parkeringsbremsen,1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 11
▼M7
forudsat at det udelukkende sker fra førersædet ved hjælp af et
system, der ikke kan aktiveres af en utæthed(1)
2.2.1.11 Slid på bremserne skal let kunne udlignes ved hjælp af en
manuelt betjent eller automatisk justeringsanordning. Endvidere
skal betjeningsanordningen og transmissionens og bremsernes
dele have en sådan vandringsreserve og om nødvendigt passende
kompenseringsanordning, at bremsekraften er sikret uden øjeblik-
kelig justering, når bremserne bliver varme, og når
bremsebelægningerne har nået en vis grad af slid.
2.2.1.11.1. Justering for slid på driftsbremserne skal ske automatisk. Monte-
ring af automatiske justeringsanordninger er imidlertid frivillig på
terrængående køretøjer af klasse N2og N3og på bageste bremser
på køretøjer af klasse M1og N1. Automatiske slidjusteringsanord-
ninger skal være således indrettet, at bremsningen stadig er
effektiv efter opvarmning efterfulgt af afkøling af bremserne.
Navnlig skal køretøjet fortsat være i stand til at køre normalt efter
gennemførelse af prøvningerne i overensstemmelse med bilag II,
punkt 1.3 (type I-bremseprøve), og bilag II, punkt 1.4 (type II-
bremseprøve) eller punkt 1.6 (type III-prøve).
2.2.1.11.2. Der skal være let adgang til at kontrollere dette slid på drifts-
bremsens belægninger — fra køretøjets yderside eller underside
— udelukkende ved hjælp af det værktøj eller udstyr, der normalt
leveres med køretøjet; dette kan f. eks. ske ved hjælp af passende
inspektionsåbninger eller på anden måde. Subsidiært kan der
accepteres akustiske eller optiske anordninger, som advarer
føreren på førerpladsen, når det er nødvendigt at udskifte belæg-
ningen. Fjernelse af for- og/eller baghjul til dette formål er kun
tilladt på køretøjer af klasse M1og N1.
2.2.1.12. For bremsesystemer med hydraulisk transmission gælder
følgende:
2.2.1.12.1. Væskebeholderens påfyldningsåbninger skal være let tilgænge-
lige; endvidere skal beholderne være således beskafne, at
væskestanden nemt kan kontrolleres, uden at beholderne åbnes.
Er dette krav ikke opfyldt, skal der forefindes en signallampe,
der advarer føreren, når væskestanden er så lav, at der er fare
for, at bremsesystemet svigter. Føreren skal let kunne kontrollere,
om denne signallampe fungerer korrekt.
2.2.1.12.2. Hvis en del af bremsetransmissionen svigter, skal føreren advares
herom ved hjælp af en anordning med en rød kontrollampe, der
lyser senest, når betjeningsanordningen aktiveres, og forbliver
tændt, så længe fejlen varer ved og tændingskontakten er
tilsluttet. En anordning med en rød kontrollampe, der lyser, når
væskestanden i beholderne falder under den af fabrikanten speci-
ficerede værdi, er dog tilladt. Kontrollampen skal også kunne ses
om dagen; føreren skal fra førersædet let kunne kontrollere, om
denne lampe fungerer tilfredsstillende. Svigter en del af denne
anordning, må det ikke kunne medføre, at det pågældende brem-
sesystem helt mister sin virkning.
2.2.1.12.3. Den væsketype, der skal anvendes i bremsesystemer med hydrau-
lisk transmission, skal angives i overensstemmelse med ISO-
standard 9128-1987. Det relevante symbol i henhold til figur 1
eller 2 skal anbringes på et synligt sted på uudslettelig måde
inden for 100 mm fra væskebeholdernes påfyldningsåbninger;
fabrikanten kan eventuelt anføre yderligere oplysninger.
2.2.1.13. Ethvert køretøj med en driftsbremse, der aktiveres ved hjælp af
en energibeholdning skal — hvis driftsbremsning med den for
nødbremsning krævede virkning ikke er mulig uden hjælp fra
energibeholdningen — foruden med et eventuelt manometer,
være forsynet med en optisk eller akustisk alarmanordning, der
giver signal, når beholderenergien i nogen del af apparatet er
faldet til en værdi, som uden genfyldning af energibeholdningen
sikrer, at det under alle belæsningsforhold af køretøjet er muligt
efter fire fulde aktiveringer af driftsbremsens betjeningsanordning
at opnå endnu en femte bremsning med den for nødbremsen
krævede virkning (uden fejl i driftsbremsens transmission og
med tættest muligt justerede bremser). Denne alarmanordning
skal være direkte og permanent forbundet med bremsekredsen.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 12
(1) Dette punkt skal fortolkes således: Driftsbremsens og nødbremsens bremsevirkning skal
— også under den midlertidige frakobling — ligge inden for de i direktivet foreskrevne
grænser.
▼M7
Med motoren i gang under normale driftsbetingelser og fejlfrit
bremsesystem må alarmanordningen ikke give signal ud over
den tid, der er nødvendig til genfyldning af energibeholderen (-
beholderne), efter at motoren er startet.
2.2.1.13.1. For køretøjer, som kun anses for at opfylde forskrifterne i punkt
2.2.1.5.1 i kraft af, at de opfylder forskrifterne i punkt 1.2.2. i
bilag IV, del C, skal advarselsanordningen imidlertid bestå af et
akustisk signal tillige med et optisk signal. Disse anordninger
behøver ikke at fungere samtidig, forudsat at hver af dem
opfylder ovennævnte krav, og det akustiske signal ikke aktiveres
før det optiske signal.
2.2.1.13.2. Denne akustiske anordning tillades sat ud af drift, mens
håndbremsen er trukket an og/eller — efter fabrikantens valg —
gearvælgeren til automatisk transmission er i parkeringsstilling.
2.2.1.14. Uanset kravene i punkt 2.1.2.3. skal energibeholdningen, når en
hjælpekraft er nødvendig for et bremsesystems funktion, være
afpasset således, at bremsevirkningen, hvis motoren går i stå,
eller hvisder er en fejl i de anordninger, hvorved energikilden
drives, er tilstrækkelig til at standse køretøjet som foreskrevet.
Hvis førerens muskelkraft ved betjening af parkeringsbremsen
også forstærkes af en hjælpekraft, skal aktiveringen af parkerings-
bremsen, når hjælpekraften svigter, om nødvendigt sikres ved
anvendelse af en energibeholdning, der er uafhængig af den
normalt anvendte hjælpekraftsenergibeholdning. Denne energibe-
holdning kan være driftsbremsens energibeholdning. Udtrykket
»aktivering« omfatter også slækning af bremsen.
2.2.1.15. I de tilfælde, hvor et motorkøretøj er godkendt til at trække et
påhængskøretøj, hvis bremse betjenes af motorkøretøjets fører,
skal det trækkende køretøjs driftsbremsesystem være udstyret
med en anordning, som — hvis påhængskøretøjets bremsesystem
svigter, eller der sker brud på den pneumatiske forbindelse (eller
anden forbindelse) mellem det trækkende køretøj og påhængskø-retøjet — gør det muligt at bremse det trækkende køretøj med
den for nødbremsen foreskrevne virkning; denne anordning skal
være anbragt på det trækkende køretøj(
1).
2.2.1.16. Et køretøjs hjælpeudstyr skal forsynes med energi på en sådan
måde, at det under aktiveringen kan yde den foreskrevne virk-
ning, og således at aktiveringen af hjælpeudstyret ikke kan
medføre, at bremsesystemets energibeholdning falder under den i
punkt 2.2.1.13 fastsatte værdi, selv hvis energikilden svigter.
2.2.1.17. Er påhængskøretøjet af klasse O 3eller O 4, skal driftsbremsen
være af kontinuert eller semi-kontinuert type.
2.2.1.18. For køretøjer, som er godkendt til tilkobling af påhængskøretøj af
klasse O3eller O4, skal bremsesystemet opfylde følgende krav:
2.2.1.18.1. Ved aktivering af det trækkende køretøjs nødbremse skal der lige-
ledes ske en gradueret bremsning af påhængskøretøjet.
2.2.1.18.2. Svigter det trækkende køretøjs driftsbremsesystem, og er dette
opdelt i mindst to uafhængige kredse, skal den eller de kredse,
der ikke er berørt af fejlen, kunne aktivere påhængskøretøjets
bremser helt eller delvis. Denne aktivering skal kunne gradueres;
hvisdenne funktion opnåsmed en ventil, s om normalt befinder
sig i hvilestilling, må der kun monteres en sådan ventil, hvis den
let kan kontrolleresaf føreren uden brug af værktøj, enten fra
førerhuset eller udefra.
2.2.1.18.3. Ved brud eller utæthed på en af de pneumatiske bremseledninger
(eller anden type forbindelse) skal føreren dog — med mindre
påhængskøretøjet som følge af fejlen bremses automatisk med
den kraft, der er foreskrevet i punkt 2.2.3 i bilag II — kunne akti-
vere påhængskøretøjets bremser helt eller delvis, enten ved hjælp
af driftsbremsens, nødbremsens eller parkeringsbremsens betje-
ningsanordning.
2.2.1.18.4. Ved et toleder-lufttilførselssystem anses kravet i punkt 2.2.1.18.3
for at være opfyldt, hvisfølgende betingels er er opfyldt:1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 13
(1) Dette punkt skal fortolkes således: Driftsbremsen skal i alle tilfælde være udstyret med
en indretning, f. eks. bremseventil), der gør det muligt fortsat at bremse køretøjet ved
hjælp af driftsbremsen men med den for nødbremsen foreskrevne virkning.
▼M7
2.2.1.18.4.1. Når den pågældende betjeningsanordning blandt de i punkt
2.2.1.18.3 nævnte betjeningsanordninger bliver fuldt aktiveret,
skal trykket i fødeledningen falde til 1,5 bar i løbet af de følgende
to sekunder.
2.2.1.18.4.2. Når fødeledningen tømmes med en hastighed af mindst 1 bar/s,
skal den automatiske bremsning af påhængskøretøjet begynde at
træde i funktion, inden trykket i fødeledningen falder til 2 bar.
2.2.1.19. Følgende køretøjstyper skal i stedet for type II-prøven i henhold
til punkt 1.4 i bilag II bestå type IIA-prøven i henhold til punkt
1.5 i bilag II:
— rutebiler og turistbusser af klasse M3
— motorkøretøjer af klasse N3, der må trække påhængskøretøj af
klasse O4.
Hvis køretøjets totalmasse er større end 26 000 kg, foretages
prøvningen ved en masse på 26 000 kg; hviskøretøjetsubelæs -
sede masse er større end 2 000kg, tagesder hens yn hertil ved
beregning.
2.2.1.20. Er et motorkøretøj udstyret til at trække et påhængskøretøj med
elektrisk driftsbremse, skal følgende krav være opfyldt:
2.2.1.20.1 Motorkøretøjets strømforsyning (generator og batteri) skal have
tilstrækkelig ydeevne til at kunne levere strøm til et elektrisk
bremsesystem. Når motoren kører ved den af fabrikanten anbefa-
lede tomgangshastighed og alle de elektriske anordninger, der
leveres som standardudstyr af fabrikanten, er tilsluttet, må spæn-
dingen i det elektriske bremsesystem ved maksimalt strømforbrug(15 A) ikke falde under 9,6 V målt ved tilslutningen. Selv når de
elektriske ledninger overbelastes, må der ikke kunne ske kortslut-
ning.
2.2.1.20.2. Består det trækkende køretøjs driftsbremsesystem af mindst to
uafhængige enheder, skal i tilfælde af svigt heraf den eller de
enheder, der ikke er berørt af fejlen, kunne aktivere påhængskøre-
tøjets bremser helt eller delvis.
2.2.1.20.3. Anvendelse af stoplyskontakt og -kredsløb til aktivering af det
elektriske bremsesystem er kun tilladt, såfremt aktiveringsled-
ningen er parallelforbundet med stoplyset, og såfremt
stoplyskontakt og -kredsløb er dimensioneret til den ekstra belast-
ning.
2.2.1.21. I tilfælde af et pneumatisk driftsbremsesystem omfattende to eller
flere uafhængige kredse skal en eventuel lækage mellem disse
kredse ved eller efter betjeningsanordningen uafbrudt udluftes til
det fri.
2.2.1.22. Motorkøretøjer af klasse M 2,M3,N2og N3med højst fire aksler
skal være udstyret med antiblokeringsanordninger af kategori 1 i
overensstemmelse med bilag X.
2.2.1.23. Hvismotorkøretøjer, der ikke er nævnt under punkt 2.2.1.22,
udstyres med antiblokeringsanordninger, skal de opfylde kravene
i bilag X.
2.2.1.24. For et motorkøretøj, som er godkendt til tilkobling af et påhæng-
skøretøj af klasse O 3eller O 4, må påhængskøretøjets
driftsbremsesystem kun fungere sammen med det trækkende
køretøjs drifts-, nød- eller parkeringsbremse.
2.2.1.25. Motorkøretøjer, der er godkendt til at trække et påhængskøretøj
med antiblokeringsanordning, bortset fra køretøjer af klasse M 1
og N 1, skal være udstyret med et særskilt optisk advarselssignal
for påhængskøretøjets antiblokeringsanordning, som opfylder
kravene i punkt 4.1, 4.2 og 4.3 i bilag X. De skal ligeledes være
udstyret med et særligt elektrisk forbindelsesstik for antiblokerin-
gssystemer på påhængskøretøjer, jf. punkt 4.4 i bilag X.
2.2.1.26. Motorkøretøjer af klasse M 1kan være udstyret med reservehjul/
dæk til midlertidig brug, forudsat at det opfylder kravene i bilag
XIII.
2.2.2. Køretøjer af klasse O2.2.2.1. Påhængskøretøjer af klasse O 1skal ikke være udstyret med
driftsbremse; hvis de er udstyret med en sådan, skal denne
opfylde de samme krav som driftsbremsen i påhængskøretøjer af
klasse O 2.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 14
▼M7
2.2.2.2. Alle påhængskøretøjer af klasse O 2skal være udstyret med drifts-
bremse, der enten er en kontinuert bremse, en semikontinuert
bremse eller en påløbsbremse: Påløbsbremser er kun tilladt for
påhængskøretøjer, der ikke er sættevogne. Elektriske drifts-
bremser, der opfylder kravene i bilag XI, er dog tilladt.
2.2.2.3. Alle påhængskøretøjer af klasse O 3og O 4skal være udstyret
med kontinuert eller semikontinuert driftsbremse.
2.2.2.4. Driftsbremsen skal virke på alle påhængskøretøjets hjul.
2.2.2.5. Driftsbremsens virkning skal være passende fordelt på akslerne.2.2.2.6. Driftsbremsens virkning skal for den enkelte aksel være symme-
trisk fordelt i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen.
2.2.2.7. De til opnåelse af den krævede bremsevirkning nødvendige brem-
seflader skal være i konstant fast forbindelse med hjulene eller
forbundet med disse ved hjælp af tilstrækkeligt brudsikre dele.
2.2.2.8. Slid på bremserne skal let kunne udlignes ved hjælp af en
manuelt betjent eller automatisk justeringsanordning. Endvidere
skal betjeningsanordningen og transmissionens og bremsernes
dele have en sådan vandringsreserve og om nødvendigt passende
kompenseringsanordning, at bremsekraften er sikret uden øjeblik-
kelig justering, når bremserne bliver varme, og når
bremsebelægningerne har nået en vis grad af slid.
2.2.2.8.1. Justering for slid på driftsbremserne skal ske automatisk. Monte-
ring af automatiske justeringsanordninger er imidlertid frivillig
for køretøjer af klasse O
1og O2. Automatiske slidjusteringsanord-
ninger skal være således indrettet, at bremsningen stadig er
effektiv efter opvarmning efterfulgt af afkøling af bremserne.
Navnlig skal køretøjet fortsat være i stand til at køre normalt efter
gennemførelse af prøvningerne i overensstemmelse med bilag II,
punkt 1.3 (type I-bremseprøve) og bilag II, punkt 1.6 (type III-
bremseprøve).
2.2.2.8.2. Der skal være let adgang til at kontrollere dette slid på drifts-
bremsens belægninger — fra køretøjets yderside eller underside
— udelukkende ved hjælp af det værktøj eller udstyr, der normalt
leveres med køretøjet; dette kan f. eks. ske ved hjælp af passende
inspektionsåbninger eller på anden måde.
2.2.2.9. Bremsesystemet skal være således beskaffent, at påhængskøre-
tøjet bremses automatisk i tilfælde af, at koblingen adskilles
under kørslen. Denne bestemmelse gælder dog ikke for påhæng-
skøretøjer, hvis totalvægt ikke overstiger 1 500kg, forudsat at
sådanne påhængskøretøjer foruden selve tilkoblingen har en
sekundær forbindelse (kæde, wire eller lign.), der, i tilfælde af at
koblingen adskilles, forhindrer, at påhængskøretøjets trækstang
rører jorden, og som kan opretholde en vis styring af påhængskø-
retøjet.
2.2.2.10. For alle påhængskøretøjer, der skal være udstyret med drifts-
bremse, skal parkeringsbremsning kunne opnås, også når
påhængskøretøjet er adskilt fra det trækkende køretøj. Parkerings-
bremsen skal kunne aktiveres af en person, der befinder sig på
jorden; på påhængskøretøjer, der er bestemt til personbefordring,
skal denne bremse dog kunne aktiveres fra køretøjets indre.
Udtrykket »aktivere«omfatter også slækning af bremsen.
2.2.2.11. Hvis påhængskøretøjet er udstyret med en anordning, som tillader
pneumatisk frakobling af bremsen — undtagen parkerings-
bremsen — skal denne anordning være således indrettet, at den
automatisk, og senest når påhængskøretøjet påny forsynes med
trykluft, vender tilbage til udgangsstillingen.
2.2.2.12. Påhængskøretøjer af klasse O 3og O 4, som er forsynet med et
toleder-lufttilførselssystem, skal opfylde forskrifterne i punkt
2.2.1.18.3.
2.2.2.13. Påhængskøretøjer af klasse O 3og O 4skal være udstyret med
antiblokeringsanordninger i overensstemmelse med bilag X.
2.2.2.14. Hvispåhængs køretøjer, der ikke er nævnt under punkt 2.2.2.13,
udstyres med antiblokeringsanordninger, skal de opfylde kravene
i bilag X.
2.2.2.15. Et påhængskøretøjs hjælpeudstyr skal forsynes med energi på en
sådan måde, at driftsbremsesystemets energibeholdning holdes på1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 15
▼M7
mindst 80 % af det laveste fødetryk fra det trækkende køretøj, jf.
punkt 3.1.2.2 i tillægget til bilag II.
2.2.2.15.1. I tilfælde af brud på eller utæthed i hjælpeudstyret eller tilhørende
ledninger skal summen af kræfterne på de afbremsede hjuls
omkreds være mindst 80 % af den værdi, der er foreskrevet for
det pågældende påhængskøretøj i punkt 2.2.1.2.1 i bilag II.
Påvirker et sådant brud eller en sådan utæthed kontrolsignalet til
en særlig anordning som omhandlet i punkt 6 i tillægget til bilag
II, gælder præstationskravene i sidstnævnte punkt.
3. ANSØGNING OM EF-TYPEGODKENDELSE
3.1. Ansøgning om EF-typegodkendelse af en køretøjstype i henhold
til i artikel 3, stk. 4, direktiv 70/156/EØF for så vidt angår dens
bremsesystem indgives af køretøjsfabrikanten.
3.2. Ansøgningen ledsages af et oplysningsskema, der udformes som
vist i bilag XVIII for motorkøretøjers vedkommende; for påhæng-
skøretøjer med anden bremse end påløbsbremse udformes det
som vist i bilag XIX.
3.3. Der skal indleveres et køretøj, der, er repræsentativt for den køre-
tøjstype, der søges godkendt, til den tekniske tjeneste, der er
ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen.
4. MEDDELELSE AF EF-TYPEGODKENDELSE
4.1. Er de pågældende forskrifter opfyldt, meddeles EF-typegodken-
delse i henhold til artikel 3, stk. 4, i direktiv 70/156/EØF.
4.2. En model for EF-typegodkendelsesattesten er vist i bilag IX,
tillæg 1.
4.3. Til hver godkendt køretøjstype tildeles der et godkendelses-
nummer i overensstemmelse med direktiv 70/156/EØF, bilag
VII. En medlemsstat må ikke tildele samme nummer til to
forskellige køretøjstyper.
5. ÆNDRING AF TYPE OG TYPEGODKENDELSE
5.1. Ved ændring af en type, der er godkendt i henhold til dette
direktiv, finder artikel 5 i direktiv 70/156/EØF anvendelse.
6. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
6.1. Som hovedregel træffes foranstaltninger til sikring af produktio-
nens overensstemmelse efter forskrifterne i artikel 10 i direktiv
70/156/EØF.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 16
▼M7
BILAG II
Bremseprøver og bremsevirkning
1. BREMSEPRØVER
1.1. Generelle bestemmelser
1.1.1. Den virkning, der foreskrives for bremsesystemer, baseres på
bremselængden og/eller den gennemsnitlige fuldt udviklede dece-
leration. Et bremsesystems virkning bedømmes enten ved, at man
måler bremselængden i forhold til køretøjets begyndelsesha-
stighed, og/eller ved, at man måler den gennemsnitlige fuldt
udviklede deceleration under prøven.
1.1.2. Bremselængden er den afstand, køretøjet tilbagelægger fra det
øjeblik, føreren begynder at aktivere betjeningsanordningen, og
indtil køretøjet står stille; begyndelseshastigheden v1er køretøjets
hastighed i det øjeblik, hvor føreren begynder at aktivere betje-
ningsanordningen; begyndelseshastigheden må ikke være mindre
end 98 % af den hastighed, der er foreskrevet for den pågældende
prøve. Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration (dmberegnes som decelerationens gennemsnit over den tilbagelagtestrækning mellem hastighederne v
bog veefter nedenstående
formel:
dm¼vb2—ve2
25;92 s e—sb ðÞm=s2
hvor
v1= som defineret ovenfor
vb= køretøjetshas tighed ved 0,8 v1i km/h
ve= køretøjetshas tighed ved 0,1 v1i km/h
sb= den tilbagelagte afstand mellem v1og vbi meter
se= den tilbagelagte afstand mellem v1og vei meter.
Hastighed og afstand bestemmes med instrumenter med en nøjag-
tighed på ± 1 % ved den for prøven foreskrevne hastighed. dmkan
bestemmes på anden måde end ved måling af hastighed og
afstand; i så fald skal dm'snøjagtighed være ± 3 %.
1.1.3. Ved typegodkendelse af et køretøj måles bremsevirkningen ved
prøver på vej; disse prøver foretages under følgende betingelser:
1.1.3.1. Køretøjet skal være belæsset som foreskrevet i forbindelse med
den enkelte prøve; oplysning om belastningstilstanden skal gives
i prøverapporten (bilag IX, tillæg 2).
1.1.3.2. Prøvningen skal foretages ved de hastigheder, der er foreskrevet
for de enkelte prøver. Ligger den konstruktivt bestemte maksi-
malhastighed for et køretøj under den for prøven foreskrevne
hastighed, skal prøven foretages ved køretøjets maksimalha-
stighed.
1.1.3.3. Ved prøverene må den kraft, hvormed betjeningsanordningen
aktiveresfor at opnå den krævede virkning, ikke overs kride den
værdi, der er fastlagt for den pågældende køretøjsklasse.
1.1.3.4. Uanset bestemmelserne i punkt 1.1.4.2 skal prøvestrækningen
have en overflade, der giver god friktion.
1.1.3.5. Prøverne må kun finde sted, når vinden ikke kan påvirke resulta-
terne.
1.1.3.6. Ved prøvens begyndelse skal dækkene være kolde og oppumpede
til det tryk, der er foreskrevet ved den faktiske belastning af
hjulene, når køretøjet holder stille.
1.1.3.7. Den krævede bremsevirkning skal opnås, uden at hjulene
blokeres, uden at køretøjet afviger fra sin kørselsretning, og
uden at der forekommer unormale vibrationer. Blokering af
hjulene er tilladt, når det er specielt anført.
1.1.4. Køretøjetsopførs el under bremsningen
1.1.4.1. Ved bremseprøverne, særligt ved høj hastighed, skal køretøjets
almindelige opførsel under bremsningen kontrolleres.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 17
▼M7
1.1.4.2. Køretøjer af klasserne M, N, O 3og O4skal under bremsning på
prøvestrækning med en overflade, der giver en mindre god frik-
tion, opfylde kravene i tillægget.
1.2. Type 0-prøve (normal præstationsprøve med kolde bremser)
1.2.1. Generelle bestemmelser
1.2.1.1. Bremserne skal være kolde; en bremse anses for kold, når tempe-
raturen målt på skiven eller tromlens yderside er under 100 ºC.
1.2.1.1. Prøven foretagesunder følgende betingels er:
1.2.1.2.1. Køretøjet skal være belæsset, idet fordelingen af dets vægt på
akslerne skal være den af fabrikanten fastsatte. Hvor der findes
flere belæsningsmuligheder, skal totalmassen fordeles på akslerne
i forhold til de tilladte akseltryk; for trækkende bil til sættevogn
kan belastningen anbringes omtrent midt imellem den hovedbolt-
stilling, der følger af ovennævnte belastningsforhold, og
bagakslens(-akslernes) centerlinje.
1.2.1.2.2. Hver prøve skal gentages med ubelæsset køretøj. For motorkø-
retøj kan der foruden føreren på forsædet befinde sig endnu en
person, der skal notere prøveresultaterne. For et motorkøretøj,
der er konstrueret til at trække en sættevogn, udføres prøverne i
ubelæsset tilstand med køretøjet alene, inklusive en vægt, der
repræsenterer skammelen. Der skal ligeledes være en vægt, der
repræsenterer et reservehjul, såfremt dette indgår i køretøjets
standardudstyr. For et køretøj, der udelukkende fremstår som
chassis med førerhus, kan der til simulering af opbygningens
masse tilføjes en yderligere belastning, som ikke må overstige
den af fabrikanten i bilag XVIII anførte mindstevægt.
1.2.1.2.3. De krævede mindstepræstationer ved prøverne, der gælder såvel
for belæsset som for ubelæsset køretøj, er for de enkelte køretøjs-
klasser anført i det følgende; køretøjet skal opfylde både den
foreskrevne bremselængde og den foreskrevne gennemsnitlige
fuldt udviklede deceleration for den pågældende køretøjsklasse,
men en egentlig måling af begge parametre vil ikke altid værepåkrævet.
1.2.1.2.4. Prøvestrækningen skal være vandret.
1.2.2. Type 0-prøve med fra koblet motor
1.2.2.1. Prøven skal foretages med den for den pågældende køretøjsklasse
anførte hastighed, idet der tillades en vis tolerance. Den for hver
klasse krævede mindstevirkning skal kunne opnås.
1.2.3. Type 0-prøve med tilkoblet motor1.2.3.1. Ud over de under punkt 1.2.2 anførte prøver skal der foretages
supplerende prøver med tilkoblet motor ved forskellige hastig-
heder, idet den laveste skal svare til 30 % og den højeste til
80 % af køretøjets maksimalhastighed. De maksimale opnåelige
bremsevirkninger måles, og køretøjets reaktioner anføres i prøve-
rapporten. Trækkende bil til sættevogn, som er kunstigt belastet
for at simulere virkningerne af en lastet sættevogn, må ikke
prøvesover 80 km/h.
1.2.3.2. Der skal foretages yderligere prøver med tilkoblet motor ved den
hastighed, der er foreskrevet for den klasse, som køretøjet
tilhører. Den foreskrevne mindstevirkning for hver klasse skal
nås. Trækkende bil til sættevogn, der er kunstigt belastet for at
simulere virkningerne af en lastet sættevogn, må ikke prøves
over 80 km/h.
1.2.4. Type 0-prøve for køretøjer af klasse O med trykluft-
bremser
1.2.4.1. Påhængskøretøjets bremsevirkning kan beregnes enten på
grundlag af decelerationstallet for det trækkende køretøj plus
påhængskøretøjet og den målte koblingskraft eller, i visse
tilfælde, på grundlag af decelerationstallet for det trækkende
køretøj plus påhængskøretøjet, når kun påhængskøretøjet
bremses. Det trækkende køretøjs motor skal være frakoblet under
bremseprøven. I det tilfælde, hvor kun påhængskøretøjet bremses,
skal der som mål for virkningen anvendes den gennemsnitlige
fuldt udviklede deceleration, hvorved der tageshøjde for den
ekstra vægt, der afbremses.
1.2.4.2. Med undtagelse af de i punkt 1.2.4.3 og 1.2.4.4 nævnte tilfælde er
det for bestemmelse af påhængskøretøjets decelerationstal1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 18
▼M7
nødvendigt at måle decelerationstallet for det trækkende køretøj
plus påhængskøretøjet samt koblingskraften. Det trækkende
køretøj skal opfylde kravene i tillægget til punkt 1.1.4.2, for så
vidt angår forholdet
TM
PM
og trykket p m.. Påhængskøretøjets decelerationstal beregnes ved
følgende formel:
ZR¼ZRþMþD
PR
hvor
ZR= påhængskøretøjets decelerationstal
ZR+M= decelerationstallet for det trækkende køretøj plus
påhængskøretøjet
D = koblingskraft
(trækkraft D > 0)(trykkraft D < 0)
P
R= samlet vinkelret statisk tryk mellem vej og hjul for
påhængskøretøjet (kg).
1.2.4.3. Såfremt et påhængskøretøj har et kontinuert eller semikontinuert
bremsesystem, hvor trykket i bremseaktiveringsmekanismen ikke
ændres under bremsningen på trods af den dynamiske forskyd-
ning af akselbelastningen, og når der er tale om sættevogne,
tillades påhængskøretøjet afbremset alene. Decelerationstallet for
påhængskøretøjet beregnes på grundlag af følgende formel:
ZR¼ZRþM/C0R ðÞ /C2PMþPR ðÞ
PRþR
hvor
R = rullemodstandstal = 0,01
PM= samlet vinkelret statisk tryk mellem vej og hjul for det
trækkende køretøj (kg).
1.2.4.4. Subsidiært kan bestemmelsen af påhængskøretøjets decelerati-
onstal ske ved bremsning af påhængskøretøjet alene. I så fald
skal der anvendes samme tryk som det, der måles i bremsemem-
branerne under bremsning af vogntoget.
1.3. Type I-bremseprøve (fadingprøve)
1.3.1. Med gentaget bremsning1.3.1.1. For alle motorkøretøjer prøves driftsbremsen således, at der med
belæsset køretøj foretages et antal bremsninger efter hinanden
under de i følgende tabel anførte betingelser:
KøretøjsklasseBetingelser
V1(km/h)V2(km/h)∆t
(sek)n
M180 % Vmax
≤120½V145 15
M280 % Vmax
≤100½V155 15
M380 % Vmax
≤60½V160 20
N180 % Vmax
≤120½V155 15
N280 % Vmax
≤60½V160 201971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 19
▼M7
KøretøjsklasseBetingelser
V1(km/h)V2(km/h)∆t
(sek)n
N380 % Vmax
≤60½V160 20
hvor
v1= jf. punkt 1.1.2
v2= hastighed ved afslutning af bremsning
vmax= køretøjets maksimalhastighed
n = antal bremsninger∆t = varigheden af den enkelte bremsecyklus (tidsrummet
mellem påbegyndelsen af en bremsning og påbegyn-
delsen af den følgende bremsning).
1.3.1.2. Tillader et køretøjsegens kaber ikke, at den for ∆t foreskrevne
varighed overholdes, kan denne øges; der skal i alle tilfælde ud
over den tid, der krævestil brems ning og acceleration af køre-
tøjet, være 10 sekunder til rådighed under hver bremsecyklus til
stabilisering af hastigheden v 1.
1.3.1.3. Ved disse prøver skal aktiveringskraften på betjeningsanord-
ningen afpasses således, at der ved den første bremsning opnås
en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 3 m/s 2. Denne
kraft skal være den samme under alle følgende bremsninger.
1.3.1.4. Under bremsningerne skal motoren hele tiden være tilkoblet med
højeste gear (undtagen overgear og lign.) i indgreb.
1.3.1.5. Ved den fornyede acceleration efter bremsningen skal gearkassen
anvendes på en sådan måde, at hastigheden V 1opnåspå kortes t
mulig tid (maksimal acceleration betinget af motor og gearkasse).
1.3.2. Med konstant bremsning
1.3.2.1. For påhængskøretøjer af klasse O 2og O 3prøves driftsbremsesy-
stemet således, at energiomsætningen i bremserne ved belæsset
køretøj svarer til den, der ville fremkomme for det pågældende
køretøj i samme tidsrum, såfremt det med en konstant hastighed
på 40 km/h kørte ned ad en bakke med 7 % hældning over en
strækning på 1,7 km.
1.3.2.2. Prøven kan udføres på en vandret strækning, idet påhængskøre-
tøjet trækkesaf et motorkøretøj; under prøven s kal kraften på
betjeningsanordningen afpasses således, at der opretholdes en
konstant trækmodstand fra påhængskøretøjet (7 % af den maksi-
male stationære belastning på påhængskøretøjets aksler). Er det
trækkende køretøjstrækkraft utils trækkelig, kan prøven foretages
ved en lavere hastighed over en tilsvarende længere strækning
som følger:
Hastighed
(km/h)Strækning
(m)
40 1 700
30 1 950
20 2 500
15 3 100
1.3.3. Bremsevirkning med varme bremser
1.3.3.1. Ved afslutningen af type I-bremseprøven (prøven i henhold til
punkt 1.3.1 eller prøven i henhold til punkt 1.3.2) målesdrifts -
bremsens bremsevirkning med varme bremser under samme
betingelser (især ved en konstant aktiveringskraft, der ikke er
større end den faktisk anvendte gennemsnitskraft) som ved type
0-prøven med frakoblet motor (idet der dog kan optræde andre
temperaturbetingelser). For motorkøretøjer må bremsevirkningen
med varme bremser ikke ligge under 80 % af den bremsevirk-
ning, der kræves for den pågældende klasse, og ikke under 60 %
af den værdi, der er målt ved type 0-bremseprøven med frakoblet1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 20
▼M7
motor. For påhængskøretøjer må bremsekraften med varme
bremser ved hjulenes omkreds ved prøvning ved 40 km/h imid-
lertid ikke være mindre end 36 % af den kraft, der svarer til den
maksimale stationære belastning på hjulene, og ikke under 60 %
af den værdi, der er målt ved type 0-bremseprøven ved samme
hastighed.
1.3.3.2. For et motorkøretøj, der opfylder kravet om 60 % i punkt 1.3.3.1,
men som ikke kan opfylde kravet om 80 % i punkt 1.3.3.1, kan
der udføres endnu en præstationsprøve med varme bremser under
anvendelse af en aktiveringskraft, der ikke ligger over den, der er
specificeret i punkt 2.1.1.1. Resultaterne af begge prøver anføres i
rapporten.
1.4. Type II-bremseprøve (køretøjets opførsel ved kørsel ned ad
bakke)
1.4.1. Det belæssede motorkøretøj prøves på en sådan måde, at energio-
msætningen svarer til den, der ville fremkomme i samme tidsrum
ved et belæsset køretøj, der med en gennemsnitshastighed af
30 km/h kører ned ad en bakke med 6 % hældning over en stræk-
ning på 6 km med benyttelse af et passende gear og eventuel
retarder. Gearet skal vælges således, at motoromdrejningstallet
ikke overskrider den af fabrikanten foreskrevne maksimalværdi.
1.4.2. For køretøjer, hvor energien kun omsættes i en motorbremse, er
en tolerance på ± 5 km/h tilladt for gennemsnitshastigheden;
herved skal det gear benyttes, der giver en jævn hastighed så
nær ved 30 km/h som muligt ved 6 % fald. Bestemmes motor-
bremsevirkningen ved decelerationsmåling, er det tilstrækkeligt,
når den gennemsnitlige deceleration udgør mindst 0,5 m/s2.
1.4.3. Ved prøvens afslutning måles under samme betingelser som type
0-bremseprøven (om end ved andre temperaturer) driftsbremsens
bremsevirkning med varme bremser med motoren frakoblet.
Denne bremsevirkning med varme bremser skal give en bremse-
længde, der ikke ligger over følgende værdier, og en
gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration, der ikke ligger under
følgende værdier, idet der benyttesen aktiverings kraft på ikke
over 700 N:
klasse M3:
s¼0;15 vþ1;33 v2
130
(andet led svarer til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration
på 3,75 m/s2
klasse N3:
s¼0;15 vþ1;33 v2
115
(andet led svarer til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration
på 3,3 m/s2.
1.5. Type IIA-bremseprøve
1.5.1. De belæssede køretøjer prøves på en sådan måde, at energio-
msætningen svarer til den, der ville fremkomme i samme
tidsrum ved et belæsset køretøj, der med en gennemsnitshastighed
af 30 km/h kører ned ad en bakke med 7 % hældning over en
strækning på 6 km. Under prøven må drifts-, nød- og parkerings-
bremsen ikke benyttes. Gearet skal vælges således, at
motoromdrejningstallet ikke overskrider den af fabrikanten fore-
skrevne maksimalværdi. Der kan anvendes en integreret retarder,
forudsat at den er passende afstemt, således at driftsbremserne
ikke aktiveres; dette kan kontrolleres ved at undersøge, om disse
bremser forbliver kolde, som defineret i punkt 1.2.1.1.
1.5.2. For køretøjer, hvor energien kun omsættes i en motorbremse, er
en tolerance på ± 5 km/h tilladt i forhold til gennemsnitshastig-
heden; herved skal det gear benyttes, der giver en jævnhastighed så nær ved 30 km/h som muligt ved 7 % fald.
Bestemmes motorbremsevirkningen ved decelerationsmåling, er
det tilstrækkeligt, når den gennemsnitlige deceleration udgør
mindst 0,6 m/s
2.
1.6. Type III-bremseprøve (fadingsprøve for køretøjer af klasse O4
1.6.1. Prøve på bane1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 21
▼M7
Prøve på vej skal udføres under følgende betingelser:
Antal bremsninger: 20
Varigheden af den enkelte
bremsecyklus:60 s
Hastighed ved påbegyndelse af
bremsning:60 km/h
Bremsekraft: svarende til en deceleration af
påhængskøretøjet på 3 m/s2
Påhængskøretøjets decelerationstal beregnes som anført i punkt1.2.4.3:
Z
R¼ZRþM/C0R ðÞ /C2PMþPR ðÞ
PRþR
Hastigheden ved afslutning af bremsningen (bilag VII, tillæg 1,
punkt 3.1.5)
v2¼v1ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
PMþP1þP2
4/C18/C19
PMþP1þP2vuuut
hvor
Z
R= påhængskøretøjets decelerationstal
ZR+M= decelerationstallet for vogntoget (det trækkende
køretøj pluspåhængs køretøjet)
R = rullemodstandstal = 0,01P
M= samlet vinkelret statisk tryk mellem vej og hjul for
det trækkende køretøj (kg)
PR= samlet vinkelret statisk tryk mellem vej og hjul for
påhængskøretøjet (kg)
P1= den del af påhængskøretøjets masse, som bæres af
den (de) ubremsede aksler (kg)
P2= den del af påhængskøretøjets masse, som bæres af
den (de) bremsede aksler (kg)
v1= begyndelseshastighed (km/h)
v2= sluthastighed (km/h)
1.6.2. Bremsevirkning med varme bremser
Ved afslutningen af prøven i henhold til punkt 1.6.1 måles drifts-
bremsens bremsevirkning med varme bremser under samme
betingelser som ved type 0-prøven, dog med andre temperaturbe-
tingelser og en begyndelseshastighed på 60 km/h. Bremsekraften
med varme bremser ved hjulenes omkreds må ikke være mindre
end 40 % af den kraft, der svarer til den maksimale stationære
belastning på hjulene, og ikke under 60 % af den værdi, der er
målt ved type 0-bremseprøven ved samme hastighed.
2. BREMSEVIRKNING
2.1. Køretøjer afklasse M og N
2.1.1. Driftsbremse2.1.1.1. Prøvningsbestemmelser
2.1.1.1.1. Driftsbremsen for køretøjer af klasse M og N prøves under de i
følgende tabel anførte betingelser:
PrøvetypeM10-IM20-IM30-I-II/II
AN10-IN20-IN30-I-II/II A
Type 0-bremse-
prøvefore-
skrevet
hastighed80 km/h 60 km/h 60 km/h 80 km/h 60 km/h 60 km/h
med frakoblet
motors≤ 0;1vþv2
1500;15 vþv2
1301971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 22
▼M7
PrøvetypeM10-IM20-IM30-I-II/II
AN10-IN20-IN30-I-II/II A
dm≥ 5,8 ms−25m s−2
Type 0-bremse-
prøvev = 80 %
vmaxmen≤160 km/h 100 km/h 90 km/h 120 km/h 100 km/h 90 km/h
med tilkoblet
motors≤ 0;1vþv2
1300;15 vþv2
103;5
dm≥ 5m s−24m s−2
F≤ 500 N 700 N
hvor
v = prøvehastighed
s= brems elængded
m= gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration
F = aktiveringskraft på pedalenV
max= køretøjets maksimalhastighed.
2.1.1.1.2. For et motorkøretøj, der er godkendt til at trække påhængskøretøj
uden bremser, skal der med det pågældende påhængskøretøj
koblet til motorkøretøjet og belæsset til den af fabrikanten
opgivne totalmasse, opnås den mindste virkning, der kræves for
den tilsvarende motorkøretøjsklasse (ved type 0-prøve med
frakoblet motor). For køretøjer af klasse M1skal vogntogets
præsentationer dog være mindst 5,4 m/s2, såvel belæsset som
ubelæsset.
Vogntogetspræs tationer kontrolleresved en beregning på
grundlag af den faktisk opnåede største bremsevirkning med
motorkøretøjet alene, belæsset (og ubelæsset for klasse M1, ved
type 0-prøven med frakoblet motor, efter følgende formel:
dMþR¼dM/C2PM
PMþPR
hvor
dM+R= beregnet gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration for
motorkøretøjet med tilkoblet påhængskøretøj uden
bremser i m/s2
dM= maksimal gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration
for motorkøretøjet alene ved type 0-prøven med
frakoblet motor i m/s2
PM = motorkøretøjets masse belæsset (og ubelæsset for
klasse M1
PR = den af motorkøretøjsfabrikanten opgivne totalmasse af
det påhængskøretøj uden bremser, som må tilkobles.
2.1.2. Nødbremse2.1.2.1. Ved anvendelse af nødbremsen skal der, også når den betjenings-
anordning, der aktiverer den, er bestemt til andre
bremsefunktioner, opnås en bremselængde, der ikke ligger over
følgende værdier, og en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration,
der ikke ligger under følgende værdier:
klasse M 1:
s¼0;1vþ
2v2
150
(andet led svarer til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration
på 2,9 m/s 2)
klasse M 2og M 3:
s¼0;15 vþ2v2
1301971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 23
▼M7
(andet led svarer til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration
på 2,5 m/s 2)
klasse N:
s¼0;15 vþ2v2
115
(andet led svarer til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration
på 2,2 m/s 2).
2.1.2.2. Betjenes nødbremsen med hånden, skal den krævede bremsevirk-
ning kunne opnås med en aktiveringskraft, der ikke overstiger
400 N for køretøjer i klasse M 1og 600 N for andre køretøjer;
betjeningsanordningen skal være placeret således, at den nemt
og hurtigt kan nåsaf føreren.
2.1.2.3. Betjenes nødbremsen med foden, skal den krævede bremsevirk-
ning kunne opnås med en aktiveringskraft, der ikke overstiger
500 N for køretøjer i klasse M 1og 700 N for andre køretøjer;
betjeningsanordningen skal være placeret således, at den nemt
og hurtigt kan aktiveresaf føreren.
2.1.2.4. Nødbremsens virkning måles ved type 0-prøven med frakoblet
motor med følgende begyndelseshastigheder:
M1= 80 km/h M2= 60 km/h M3= 60 km/h
N1= 70 km/h N2= 50 km/h N3= 40 km/h
2.1.2.5. Prøvningen af nødbremsens effektivitet sker ved at simulere de
faktiske fejlmuligheder i driftsbremsesystemet.
2.1.3. Parkeringsbremse
2.1.3.1. Parkeringsbremsen skal, også når den er kombineret med en af de
andre bremser, kunne holde det belæssede køretøj stationært på
en skråning med 18 % hældning.
2.1.3.2. For køretøjer, der er godkendt til tilkobling af et påhængskøretøj,
skal det trækkende køretøjs parkeringsbremse kunne holde vogn-
toget stationært på en skråning med 12 % hældning.
2.1.3.3. Ved håndbetjening må aktiveringskraften ikke overstige 400 N
for køretøjer i klasse M 1og 600 N for alle andre køretøjer.
2.1.3.4. Ved fodbetjening må aktiveringskraften ikke overstige 500 N for
køretøjer i klasse M 1og 700 N for alle andre køretøjer.
2.1.3.5. En parkeringsbremse, der skal aktiveres flere gange, før den
krævede bremsevirkning opnås, er tilladt.
2.1.3.6. Til kontrol af, at kravene i punkt 2.2.1.2.4 i bilag I er opfyldt,
skal der gennemføres en type 0-prøve med frakoblet motor med
en begyndelseshastighed på 30 km/h. Den ved aktivering af
parkeringsbremsens betjeningsorgan opnåede gennemsnitlige fuldt
udviklede deceleration og decelerationen, umiddelbart før køre-
tøjet standser, må ikke være mindre end 1,5 m/s 2. Prøven
udføres med belæsset køretøj. Kraften på betjeningsanordningen
må ikke overskride de foreskrevne værdier.
2.1.4. Restbremsevirkning efter fejl i bremsetransmissionen2.1.4.1. Restbremsevirkningen i driftsbremsesystemet skal i tilfælde af
svigt i en del af dets transmission medføre en bremselængde, der
ikke overstiger følgende værdier og en gennemsnitlig fuldt
udviklet deceleration, der ikke ligger under følgende værdier,
idet der benyttesen aktiverings kraft på ikke over 700 N ved en
type 0-prøve med motoren frakoblet på grundlag af følgende
begyndelseshastigheder for den pågældende køretøjsklasse:
Bremselængde (m) og gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration (m/s 2):
Type km/h Belæsset m/s2Belæsset m/s2
M1800;1vþ100
30/C2v2
1501,70;1vþ100
25/C2v2
1501,5
M2600;15 vþ100
30/C2v2
1301,50;15 vþ100
25/C2v2
1301,31971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 24
▼M7
Type km/h Belæsset m/s2Belæsset m/s2
M3600;15 vþ100
30/C2v2
1301,50;15 vþ100
30/C2v2
1301,5
N1700;15 vþ100
30/C2v2
1151,30;15 vþ100
25/C2v2
1151,1
N2500;15 vþ100
30/C2v2
1151,30;15 vþ100
25/C2v2
1151,1
N3400;15 vþ100
30/C2v2
1151,30;15 vþ100
30/C2v2
1151,3
2.1.4.2. Prøvningen af restbremsevirkningen sker ved at simulere de
faktiske fejlmuligheder i driftsbremsesystemet.
2.2. Køretøjer afklasse O
2.2.1. Driftsbremse2.2.1.1. Prøvningsbestemmelser for køretøjer i klasse O
1
2.2.1.1.1. Kræves der driftsbremse, skal dennes bremsevirkning opfylde
forskrifterne for køretøjsklasse2.
2.2.1.2. Prøvningsbestemmelser for køretøjer i klasse2
2.2.1.2.1. Er driftsbremsen kontinuert eller semikontinuert, skal den
samlede bremsekraft, der virker langs de bremsende hjuls
omkreds, andrage mindst X % af den kraft, der svarer til den
maksimale stationære belastning af hjulene, idet X har følgende
værdier:
Almindelig påhængsvogn, belæsset og ubelæsset 50
Sættevogn, belæsset og ubelæsset 45
Kærre, belæsset og ubelæsset 50.
For påhængskøretøjer med trykluftbremsesystem må trykket i
styreledningen ikke være over 6,5 bar(1) og i fødeledningen ikke
over 7,0 bar (1) under bremseprøven. Hastigheden under prøven er
60 km/h.
Der skal udføres en yderligere prøve ved 40 km/h med det belæs-
sede køretøj med henblik på sammenligning med resultatet af
type I-prøven.
2.2.1.2.2. Er bremsesystemet udført som påløbsbremse skal det opfylde
forskrifterne i bilag VIII.
2.2.1.2.3. Desuden skal køretøjerne underkastes type I-prøven.
2.2.1.2.4. Ved type I-prøven for sættevogne skal den af sættevognens aksel
(aksler) afbremsede masse svare til den maksimale akselbelast-
ning (eksklusive belastningen på skammelen).
2.2.1.3. Prøvningsbestemmelser for køretøjer i klasse O3.
2.2.1.3.1. Der gælder de samme bestemmelser som for klasse O2.
2.2.1.4. Prøvningsbestemmelser for køretøjer i klasse O4
2.2.1.4.1. Den samlede bremsekraft, der virker langs de bremsende hjuls
omkreds, skal andrage mindst X % af den kraft, der svarer til
den maksimale stationære belastning af hjulene, idet X har
følgende værdier:
Almindelig påhængsvogn, belæsset og ubelæsset 50
Sættevogn, belæsset og ubelæsset 45
Kærre, belæsset og ubelæsset 50.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 25
(1) De tryk, der er anført her og i de følgende bilag, er relative og målt i bar.
▼M7
For påhængskøretøjer med trykluftbremsesystem må trykket i
styreledningen ikke være over 6,5 bar og i fødeledningen ikke
over 7,0 bar under bremseprøven. Hastigheden under prøven er
60 km/h.
2.2.1.4.2. Desuden skal køretøjerne underkastes type III-prøven.2.2.1.4.3. Ved type III-prøverne for sættevogne skal den af sættevognens
aksel (aksler) afbremsede masse svare til den maksimale akselbe-
lastning.
2.2.2. Parkeringsbremse
2.2.2.1. En påhængsvogns eller en sættevogns parkeringsbremse skal, når
køretøjet er frakoblet det trækkende køretøj, kunne holde det
belæssede påhængskøretøj stationært på en skråning med 18 %
hældning. Aktiveringskraften må ikke overstige 600 N.
2.2.3. Automatiske bremser2.2.3.1. Ved prøvning af det belæssede køretøj ved 40 km/h må bremse-
virkningen af de automatiske bremser i tilfælde af et totalt tryktab
i fødeledningen ikke være mindre end 13,5 % af den kraft, der
svarer til den maksimale stationære belastning af hjulene. Bloke-
ring af hjulene ved en bremsevirkning på over 13,5 % er tilladt.
2.3. Aktiveringstid
For alle køretøjer, hvor driftsbremsen helt eller delvis er afhængig
af en anden energikilde end førerens muskelkraft, skal følgende
betingelser være opfyldt:
2.3.1. Ved katastrofeopbremsning må der ikke forløbe mere end 0,6
sekunder fra det øjeblik, hvor aktivering af betjeningsanordningen
påbegyndes, til det øjeblik, hvor bremsekraften ved den mest
ugunstigt placerede aksel når den værdi, der er nødvendigt til
den foreskrevne bremsevirkning.
2.3.2. For så vidt angår køretøjer med trykluftbremser anses kravene i
punkt 2.3.1 for opfyldt, hviskøretøjet opfylder fors krifterne i
bilag III.
2.3.3. For motorkøretøjer med hydrauliske bremser anses kravene i
punkt 2.3.1 for opfyldt, hviskøretøjetsdeceleration eller trykket
ved den mest ugunstigt placerede bremsecylinder når den værdi,
der er nødvendig til den foreskrevne bremsevirkning, inden for
0,6 sekunder ved katastrofeopbremsning.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 26
▼M7
Tillæg
(se punkt 1.1.4.2)
Bremsekraftens fordeling på køretøjernes aksler
1. GENERELLE BESTEMMELSER
Køretøjer af klasserne M, N, O3og O4, som ikke er udstyret med
en antiblokeringsanordning som defineret i bilag X, skal opfylde
alle forskrifterne i dette tillæg. Opnås dette ved hjælp af en
speciel anordning, skal denne fungere automatisk. Andre køre-
tøjer end køretøjer af klasse M1, som er udstyret med en
antiblokeringsanordning som defineret i bilag X, skal dog opfylde
forskrifterne i punkt 7 og 8, hvis de også er udstyret med en
særlig automatisk anordning, der kontrollerer bremsekraftens
fordeling på akslerne. Hvis denne anordning svigter, skal køre-
tøjet kunne standses som foreskrevet i punkt 6.
2. SYMBOLER
i = akselangivelse ( i= 1, foraksel; i= 2, anden aksel;
osv.)
Pi= statisk akseltryk på aksel i
Ni= dynamisk akseltryk på aksel iunder bremsning
Ti= den samlede afgivne bremsekraft på aksel ived
bremsning på vej
fi=Ti/Ni, den udnyttede friktionskoefficient ved aksel
i(1)
J = køretøjetsdecelerationg = tyngdeaccelerationen, g = 10 m/s
2
z = køretøjetsdecelerations tal J/g(2)
P = køretøjets masseh = tyngdepunktets højde over vejbanen som specificeret
af fabrikanten og accepteret af den prøveinstans, der
forestår prøverne
E = køretøjets akselafstandk = den opnåelige friktionskoefficient mellem dæk og
vejbane
K
e= korrektionsfaktor — sættevogn belæsset
Kv= korrektionsfaktor — sættevogn ubelæsset
TM = sum af de afgivne bremsekræfter på trækkende
køretøj for påhængsvogn eller sættevogn ved hjulenes
omkreds
PM = samlet vinkelret statisk tryk mellem hjul og vej af
trækkende køretøj for påhængsvogn eller sættevogn
som henholdsvis i punkt 3.1.4 og 3.1.5
Pm= tryk i styreledningen målt ved slangekoblingen
TR = sum af de afgivne bremsekræfter på sættevogn eller
påhængsvogn ved hjulenes omkreds
PR = samlet vinkelret statisk tryk mellem vej og hjul for
alle hjul på sættevogne eller påhængsvogne
PRmax= værdi af PR ved sættevognens totalmasse
ER= afstand mellem hovedbolt og centerlinje for sætte-
vognens aksel eller aksler
hR= højde over vejbanen af sættevognens tyngdepunkt
som specificeret af fabrikanten og accepteret af den
prøveinstans, der forestår prøverne.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 27
(1) Køretøjets bremsekraftfordeling vises med kurver, der angiver den udnyttede friktions-
koefficient for hver aksel i under specifikke belastningsforhold som funktion afkøretøjetsdecelerations tal.
(
2) For sættevogne er z bremsekraften divideret med det statiske akseltryk på sættevognens
aksel (aksler).
▼M7
3. FORSKRIFTER FOR MOTORDREVNE KØRETØJER
3.1. Toakslede køretøjer
3.1.1.(1) For alle klasser af køretøjer gælder for k-værdier mellem 0,2 og
0,8:
z/C210;1þ0;85 k /C00;2 ðÞ
Under alle køretøjets belæsningsforhold skal kurven for den
udnyttede friktionskoefficient på forakslen ligge højere end
kurven for den udnyttede friktionskoefficient på bagakslen:
— for køretøjer af klasse M1ved decelerationstal mellem 0,15 og
0,8.
Dog kan det for køretøjer af denne klasse tillades, at kurven
for den udnyttede friktionskoefficient på bagakslen ligger
højere end kurven for den udnyttede friktionskoefficient på
forakslen for z-værdier mellem 0,3 og 0,45 under forudsæt-
ning af, at kurven for den udnyttede friktionskoefficient på
bagakslen ikke ligger mere end 0,05 højere end den rette linje
k = z (linjen for ideel bremsekraftfordeling — se diagram
1A).
— for køretøjer af klasse N1(2) ved decelerationstal mellem 0,15
og 0,5.
Dog anses dette krav også for at være opfyldt, hvis kurverne
for den udnyttede friktionskoefficient for hver aksel ligger
mellem to rette linjer, der er parallelle med den rette linje
for ideel bremsekraftfordeling og givet ved ligningerne
k = z + 0,08 og k = z − 0,08 (se diagram 1C), for decelera-
tionstal mellem 0,15 og 0,30, idet kurven for den udnyttede
friktionskoefficient på bagakslen tillades at skære linjen k = z
− 0,08, og hvisbetingels en z ≥k − 0,08 er opfyldt ved dece-
lerationstal mellem 0,3 og 0,5, og hvis betingelsen
z≥0,5 k + 0,21 er opfyldt ved decelerationstal mellem 0,5
og 0,61.
— for andre klasser af køretøjer ved decelerationstal mellem
0,15 og 0,30. Dog anses dette krav også for at være opfyldt,
hviskurverne for den udnyttede friktions koefficient for hver
aksel ligger mellem to rette linjer, der er parallelle med den
rette linje for ideel bremsekraftfordeling og givet ved lignin-
gerne k = z + 0,08 og k = z − 0,08 (se diagram 1B), for
decelerationstal mellem 0,15 og 0,30, og hvis tillige kurven
for den udnyttede friktionskoefficient på bagakslen opfylder
betingelsen:
z≥0,3 + 0,47 (k − 0,38)
ved decelerationstal z ≥0,3.
3.1.2. Et motorkøretøj, som er godkendt til at trække påhængskøretøjer
af klasse O3eller O4med trykluftbremser, skal opfylde følgende
krav:
3.1.2.1. Ved prøvning med frakoblet energikilde, afspærret fødeledning,
en beholder på 0,5 l tilsluttet styreledningen og med systemet
ved indkoblings- og udkoblingstryk, skal trykket ved fuld aktive-
ring af betjeningsanordningen ligge på mellem 6,5 og 8,5 bar ved
fødeledningens og styreledningens slangekobling, uanset køretø-
jets belæsning. Disse tryk skal kunne påvises i det trækkende
køretøj, når det er frakoblet påhængskøretøjet. Kompatibilitetsin-
tervallerne i diagram 2, 3 og 4A bør ikke forlængesud over 7,5
bar.
3.1.2.2 Det skal sikres, at der er et tryk på mindst 7 bar ved fødelednin-
gens slangekobling, når systemet er ved indkoblingstryk; dette
tryk skal påvises uden aktivering af driftsbremsesystemet.
3.1.3. Kontrol af det under punkt 3.1.1 foreskrevne1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 28
(1) Forskrifterne i punkt 3.1.1 indskrænker ikke kravene til bremsevirkning i bilag II. Hvis
der imidlertid ved prøvning i henhold til punkt 3.1.1 opnås større bremsevirkning end
foreskrevet i bilag II, gælder forskrifterne for kurverene for den udnyttede friktionsko-
efficient i diagram 1A og 1B inden for felter, som er afgrænset af de rette linjer k = 0,8og z = 0,8.
(
2) Køretøjer af klasse N1, hvor forholdet mellem bagakslens belastning i belæsset/
ubelæsset tilstand ikke er over 1,5, eller hvis totalmasse er mindre end 2 tons, skal
opfylde kravene til køretøjer af klasse M1 i dette punkt.
▼M7
Til kontrol af det under punkt 3.1.1 foreskrevne skal køretøjsfa-
brikanten fremlægge kurverne for de udnyttede
friktionskoefficienter for for- og bagaksel, beregnet på grundlag
af følgende formler:
f1¼T1
N1¼T1
P1þzh
EP/C2g;f 2¼T2
N2¼T2
P2/C0zh
EP/C2g;
Kurverne optegnes for følgende to belastningstilstande:
— Ubelæsset, i køreklar stand og føreren medregnet.
For et køretøj, der udelukkende fremstår som chassis med
førerhus, kan der til simulering af opbygningens masse tilføjesen yderligere belastning, som ikke må overstige den af fabri-
kanten i bilag IX anførte mindstevægt.
— Belæsset.
Er der flere muligheder for fordeling af lasten, regnes med
den lastfordeling, der giver det største statiske akseltryk på
forakslen.
3.1.4. Andre køretøjer end trækkende køretøj for sætte vogn
3.1.4.1. For motorkøretøjer, der er godkendt til at trække et påhængskø-
retøj af klasse O
3eller O4med trykluftbremser, skal kurven, der
viser decelerationstallet
TM
PM
som funktion af trykket pm, ligge inden for de arealer, der er vist
på diagram 2.
3.1.5. Trækkende køretøj for sættevogn3.1.5.1. Trækkende køretøj med ubelæsset sættevogn
Et ubelæsset sættevognstog består ar et trækkende køretøj i køre-
klar stand og føreren medregnet, tilkoblet en ubelæsset sættevogn.
Sættevognens dynamiske belastning på det trækkende køretøj skal
repræsenteres af en statisk masse på 15 % af den maksimale
belastning på sættevognsskamlen anbragt på denne. Fra tilstanden
»trækkende køretøj med ubelæsset sættevogn« til tilstanden
»trækkende køretøj alene« (uden sættevogn) skal bremsekræfterne
reguleres kontinuerligt; de afgivne bremsekræfter for tilstanden
»trækkende køretøj alene« skal kontrolleres.
3.1.5.2. Trækkende køretøj med belæsset sættevogn.
Et belæsset sættevognstog består af et trækkende køretøj i køre-
klar stand og føreren medregnet, tilkoblet en belæsset sættevogn.
Sættevognens dynamiske belastning på det trækkende køretøj skal
repræsenteres af en statisk masse P
sanbragt på sættevogns-
skamlen og lig med:
Ps¼Pso1þ0;45 z ðÞ
hvor Psoer forskellen mellem det trækkende køretøjs totalmasse
og massen af det ubelæssede trækkende køretøj.
For tyngdepunktetshøjde h anvendesværdien:
h¼hoPoþhsPs
P
hvor
hoer højden over vejbanen af det trækkende køretøjstyngdepunkt
hser højden over vejbanen af sættevognsskamlens bæreflade
Poer massen af det trækkende køretøj alene (ubelæsset)
P=Po+Ps=P1+P2
3.1.5.3. For køretøjer med trykluftbremser skal kurven, der viser decelera-
tionstallet TM/PM som funktion af trykket pm, ligge inden for de
arealer, der er vist på diagram 3.
3.2. Køretøjer med flere end to aksler1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 29
▼M7
Forskrifterne i punkt 3.1 gælder også for køretøjer med flere end
to aksler. Forskrifterne i punkt 3.1.1 med hensyn til rækkefølgen
for blokering af akslerne anses for opfyldt, hvis den udnyttede
friktionskoefficient på mindst én af forakslerne er større end den
udnyttede friktionskoefficient på mindst én af bagakslerne ved
decelerationstal mellem 0,15 og 0,30.
4. FORSKRIFTER FOR SÆTTEVOGNE
4.1. For sættevogne med trykluftbremser skal kurven, der viser dece-
lerationstallet
TR
PR
som funktion af trykket pm, ligge inden for de arealer, der udledes
af diagram 4A og 4B, for belæsset og ubelæsset køretøj. Dette
krav skal være opfyldt for alle tilladte belastningsforhold for
sættevognens aksler.
4.2. Hvisen s ættevogn med en Kc-faktor på under 0,8 ikke kan
opfylde kravene i punkt 4.1 samtidig med kravene i punkt
2.2.1.2.1 i bilag II, skal sættevognens bremsevirkning opfylde
mindstekravene i punkt 2.2.1.2.1 i bilag II og være udstyret med
en antiblokeringsanordning, der opfylder kravene i bilag X,
undtagen kompatibilitetskravet i punkt 1 i samme bilag.
5. FORSKRIFTER FOR PÅHÆNGSVOGNE
5.1. For almindelig påhængsvogn med trykluftbremser gælder
følgende:
5.1.1. Kravene i punkt 3.1 gælder for toakslede påhængsvogne
(undtagen, hvor akselafstanden er mindre end to meter).
5.1.2. For almindelig påhængsvogn med flere end to aksler gælder
forskrifterne i punkt 3.2.
5.1.3. Kurven, der viser decelerationstallet TR/PR som funktion af
trykket pm, skal ligge inden for de i diagram 2 viste arealer for
belæsset og ubelæsset køretøj.
5.2. For kærre med trykluftbremser gælder følgende:5.2.1. Kurven, der viser decelerationstallet TR/PR som funktion af
trykket p
m, skal ligge inden for de to arealer, der udledes af
diagram 2 ved multiplikation af den lodrette akse med en faktor
0,95, for belæsset og ubelæsset køretøj.
5.2.2. Såfremt forskrifterne i punkt 2.2.1.2.1 i bilag II ikke kan opfyldes
som følge af manglende friktion, skal kærren være udstyret meden antiblokeringsanordning, der opfylder kravene i bilag X.
6. FORSKRIFTER, DER SKAL VÆRE OPFYLDT, HVIS BREMS-
KRAFTFORDELINGSSYSTEMET SVIGTER
Såfremt forskrifterne i dette tillæg opfyldes ved anvendelse af en
særlig anordning f. eks mekanisk aktiveret fra køretøjets affje-
dringssystem), skal det, hvis denne anordning eller dens
aktiveringsmekanisme svigter, være muligt at standse køretøjet
med mindst den for sekundær bremsning foreskrevne bremsevirk-
ning, når det drejer sig om motorkøretøjer; for så vidt angår
køretøjer, der er godkendt til at trække et påhængskøretøj med
trykluftbremser, skal det være muligt at opnå et tryk inden for
det område, der er foreskrevet under punkt 3.1.2, ved styrelednin-
gens slangekobling. For så vidt angår påhængskøretøjer skal
mindst 30 % af den foreskrevne driftsbremsevirkning kunne
opnås, hvis anordningens aktiveringsmekanisme svigter.
7. MÆRKNING
7.1. Andre køretøjer end køretøjer af klasse M
1, som opfylder forskrif-
terne i dette bilag ved hjælp af en anordning, der aktiveres
mekanisk af køretøjets affjedringssystem, skal være forsynet med
en mærkning, der angiver aktiveringsmekanismens korrekte
udsving mellem de to positioner, der svarer til henholdsvis
ubelæsset og belæsset køretøj, samt andre oplysninger af betyd-
ning for kontrol af anordningensinds tilling.
7.1.1. Hvis anordningen aktiveres af køretøjets affjedringssystem på
anden måde end mekanisk, skal køretøjet være mærket med1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 30
▼M7
oplysninger, der gør det muligt at kontrollere anordningens
indstilling.
7.2. Når forskrifterne i dette tillæg opfyldes ved anvendelse af en
anordning, der regulerer lufttrykket i bremsetransmissionen, skal
køretøjet være mærket med statisk akseltryk, anordningens nomi-
nelle afgangstryk og et indgangstryk på mindst 80 % af det
maksimale nominelle indgangstryk, således som fastsat af fabri-
kanten, for følgende belæsningstilstande:
7.2.1. Største teknisk tilladte akseltryk for den eller de aksler, som akti-
verer anordningen.
7.2.2. Akseltryk svarende til køretøjets masse i køreklar stand, således
som defineret i punkt 2.6 i bilag I til direktiv 70/156/EØF.
7.2.3. Akseltryk svarende omtrentlig til køretøjet i køreklar stand med
det påregnede karrosseri, såfremt det eller de i punkt 7.2.2
angivne akseltryk vedrører et chassis med førerhus.
7.2.4. Det eller de af fabrikanten fastsatte akseltryk, der gør det muligt
at kontrollere aktiveringsmekanismens indstilling i praksis,
såfremt de afviger fra de akseltryk, der er nævnt i punkt 7.2.1,
7.2.2 og 7.2.3.
7.3. Punkt 1.7.2 i tillægget til typegodkendelsesattesten (tillæg 1 til
bilag IX) skal indeholde oplysninger, der gør det muligt at
kontrollere, om forskrifterne i punkt 7.1 og 7.2 er overholdt.
7.4. Den under punkt 7.1 og 7.2 foreskrevne mærkning skal på
uudslettelig måde anbringes på et synligt sted på køretøjet. Et
eksempel på mærkning af en mekanisk aktiveret anordning på et
køretøj med trykluftbremser er vist i diagram 5.
8. PRØVETILSLUTNINGER
8.1. Bremsesystemer indeholdende de anordninger, der er omhandlet i
punkt 7.2, skal være forsynet med prøvetilslutning i trykledningen
før og efter anordningen på det nærmeste let tilgængelige sted.
Der kræves ingen tilslutning efter anordningen, såfremt trykket
på dette stedt kan kontrolleres ved den tilslutning, der er fore-
skrevet i punkt 4.1 i bilag III.
8.2. Trykprøvetilslutningerne skal være i overensstemmelse med para-
graf 4 i ISO-standard 3583-1984.
9. KONTROL AF KØRETØJER
Ved EF-typegodkendelse af et køretøj skal den tekniske tjeneste,
der forestår prøverne, foretage den kontrol og sådanne eventuelle
supplerende prøver, der skønnes nødvendige for konstatering af,
at forskrifterne i dette tillæg er opfyldt. Rapporter om sådanne
eventuelle supplerende prøver vedføjes til EF-typegodkendelses-
attesten.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 31
▼M7
Diagram 1A
Køretøjer af klasse M1og visse køretøjer af klasse N1fra den 1. oktober 1990
(se punkt 3.1.1)
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 32
▼M7
Diagram 1B
Andre klasser af motorkøretøjer end klasse M1og N1samt almindelig påhængs-
vogn
(se punkt 3.1.1)
Note:Intervallets nedre grænse gælder ikke for den udnyttede friktionskoefficient for
bagakslen.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 33
▼M7
Diagram 1C
Køretøjer af klasse N1(med visse undtagelser fra den 1. oktober 1990)
(se punkt 3.1.1)
Note:Intervallets nedre grænse gælder ikke for den udnyttede friktionskoefficient for
bagakslen.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 34
▼M7
Diagram 2
Trækkende køretøjer og påhængskøretøjer
(se punkt 3.1.4 og 5)
Noter:(1) I området
TM
PM¼0 tilTM
PM¼0;1
eller
TR
PR¼0 tilTR
PR¼0;1
er det ikke påkrævet, at der er proportionalitet mellem decelerationstallet
TM
PMellerTR
PR
og trykket i styreledningen målt ved slangekoblingen.
(2) For belæsningstilstande mellem ubelæsset og belæsset køretøj anvendes de i
diagrammet angivne grænser ligefrem proportionalt med belæsningstilstanden, og
sådan bremsekraftregulering skal ske automatisk.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 35
▼M7
Diagram 3
Trækkende køretøjer for sættevogne
(se punkt 3.1.5)
Noter:(1) I området
TM
PM¼0 tilTM
PM¼0;1
er det ikke påkrævet, at der er proportionalitet mellem decelerationstallet
TM
PM
og trykket i styreledningen målt ved slangekoblingen.
(2) For belæsningstilstande mellem ubelæsset og belæsset køretøj anvendes de i
diagrammet angivne grænser ligefrem proportionalt med belæsningstilstanden, og
sådan bremsekraftregulering skal ske automatisk.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 36
▼M7
Diagram 4A
Sættevogne
(se punkt 4)
Noter:
(1) I området
TR
PR¼0 tilTR
PR¼0;1
er det ikke påkrævet, at der er proportionalitet mellem decelerationstallet
TR
PR
og trykket i styreledningen målt ved slangekoblingen.
(2) Forholdet mellem decelerationstallet
TR
PR
og trykket i styreledningen for henholdsvis belæsset og ubbelæsset køretøj
bestemmes som følger:
Korrektionsfaktorerne Kc(belæsset) og Kv(ubelæsset) bestemmes ud fra diagram
4B. Øvre og nedre grænse for det tilladte område bestemmes derefter for
henholdsvis belæsset og ubelæsset køretøj ved multiplikation af øvre og nedre
grænse i ovenstående diagram 4A med de fundne korrektionsfaktorer, henholdsvis
Kcog Kv.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 37
▼M7
Diagram 4B
(se punkt 4)
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 38
▼M7
Forklarende note vedrørende brugen afdiagram 4B
1. Diagram 4B er udledt af følgende formel.
K¼1;7/C00;7PR
PRmax/C20/C21
1;35/C00;96
ER1;0þhR/C01;2 ðÞg/C2P
PR/C18/C19 /C20/C21
/C01;0/C0PR
PRmax/C20/C21hR/C01;0
2;5/C20/C21
2. Beskrivelse af brugen af diagram 4B ved hjælp af et praktisk eksempel.
2.1. De punkterede linjer med pile, der er vist på diagram 4B, vedrører bestemmelsen af
korrektionsfaktorerne Kcog Kvfor følgende køretøj:
Belæsset Ubelæsset
P 24 tons4,2 tons
PR 15 tons3 tons
PRmax15 tons15 tons
hR1,8 m 1,4 m
ER6,0 m 6,0 m
De i det følgende i parentesanførte tal henvis er alene til det ovenfor nævnte køretøj,
der benyttestil at illus trere brugen af diagram 4B.
2.2. Beregning af forholdene:
a)P
PR/C20/C21
belæsset (= 1,6)
b)P
PR/C20/C21
ubelæsset (= 1,4)
c)PR
PRmax/C20/C21
ubelæsset (= 0,2)
2.3. Bestemmelse af Kc, korrektionsfaktor belæsset:
a) Begynd ved den aktuelle værdi af hR(hR= 1,8 m).
b) Gå vandret mod højre i diagrammet til linjen for den aktuelle værdi af P/PR (P/PR
= 1,6).
c) Gå lodret op til linjen for den aktuelle værdi af ER(ER= 6,0 m).
d) Gå vandret mod venstre i diagrammet til den lodrette Kc-skala, og aflæs den aktuelle
værdi af Kc(Kc= 1,04).
2.4. Bestemmelse af Kv, korrektionsfaktor ubelæsset:
2.4.1. Bestemmelse af K2
a) Begynd ved den aktuelle værdi af hR(hR= 1,4 m).
b) Gå vandret mod venstre i diagrammet til linjen for den aktuelle værdi af PR/PRmaxi
kurveskaren nærmest ved den lodrette akse (PR/PRmax= 0,2).
c) Gå lodret ned til den vandrette skala og aflæs den aktuelle værdi af K2(K2= 0,13).
2.4.2. Bestemmelse af K1
a) Begynd ved den aktuelle værdi af hR(hR= 1,4 m).
b) Gå vandret mod højre i diagrammet til linjen for den aktuelle værdi af P/PR (P/
PR = 1,4).
c) Gå lodret op til linjen for den aktuelle værdi af ER(ER= 6,0).
d) Gå vandret mod venstre i diagrammet til linjen for den aktuelle værdi af PR/PRmaxi
kurveskaren fjernest fra den lodrette akse (PR/PRmax= 0,2).
e) Gå lodret ned til den vandrette skala, og aflæs den aktuelle værdi af K1K1= 1,79).
2.4.3. Bestemmelse af Kv
Kv, korrektionsfaktor — sættevogn ubelæsset, bestemmes ved følgende ligning:
Kv¼K1/C0K2Kv¼1;66 ðÞ1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 39
▼M7
Diagram 5
Automatisk lastafhængig bremsekraftregulator
(se punkt 7.4)
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 40
▼M7
BILAG III
Metode til måling af aktiveringstiden for køretøjer med trykluftsbremser
1. GENERELLE BESTEMMELSER
1.1. Aktiveringstiden for bremsesystemet måles på standset køretøj,
og trykket måles ved indgangen til den mest ugunstigt beliggende
hjulcylinder. For køretøjer udstyret med kombineret trykluft- og
hydraulisk bremsesystem, kan trykket måles ved indgangen til
den mest ugunstigt beliggende pneumatiske enhed. På køretøjer,
der er udstyret med lastafhængige regulatorer, sættes disse i posi-
tion »belæsset«.
1.2. Ved prøven skal hver hjulcylinders stempelvandring svare til, at
bremsen er justeret så tæt som muligt.
1.3. De tider, som konstateres med det formål at kontrollere overens-
stemmelse med forskrifterne i dette bilag, afrundes til nærmeste
tiendedel sekund. Hvis det ciffer, der repræsenterer hundrededele,
er 5 eller derover, rundesaktiverings tiden op til den højere tien-
dedel.
2. MOTORKØRETØJER
2.1. Ved begyndelsen af hver prøve skal trykket i beholderne være lig
det tryk, ved hvilket trykregulatoren påny tilslutter tryklufttil-
førslen. Ved anlæg uden trykregulator f. eks. med
grænsetrykkompressor) skal trykket i beholderne ved begyndelsen
af hver prøve andrage 90 % af det tryk, som fabrikanten — som
beskrevet i punkt 1.2.2.1 i bilag IV — angiver skal anvendes ved
de i bilag III foreskrevne prøver.
2.2. Aktiveringstiden måles ved et antal fuldbremsninger, hvor betje-
ningstiden (tf) varieres fra den kortest mulige og op til 0,4 sek.
Måleresultaterne afbildes i et diagram.
2.3. Afgørende ved prøven er den ved en betjeningstid på 0,2 sek.
målte aktiveringstid. Denne værdi kan bestemmes ud fradiagrammet ved interpolation.
2.4. Ved en betjeningstid på 0,2 sek. må den tid, der forløber fra det
øjeblik, hvor aktiveringen af betjeningsanordningen påbegyndes,
og indtil trykket målt ved hjulcylinderen er nået op på 75 % af
den asymptotiske slutværdi, ikke overstige 0,6 sek.
2.5. For motorkøretøjer, der er forsynet med bremsetilslutninger til
påhængskøretøj, skal aktiveringstiden foruden som foreskrevet i
punkt 1.1 målesved enden af en 2,5 m lang brems eledning med
13 mm lysning, som tilsluttes motorkøretøjets driftsbremses styre-
ledningskobling. Under denne prøve skal et volumen på
385 ± 5 cm
3, hvilket svarer til volumen af en 2,5 m lang bremse-
ledning med 13 mm lysning ved et tryk på 6,5 bar, være tilsluttet
fødeledningskoblingen.
Trækkende køretøjer for sættevogne skal være udstyret med
slanger til etablering af forbindelsen til sættevogne. Koblingen er
derfor monteret for enden af sådanne slanger. Længde og lysning
for sådanne slanger skal anføres under punkt 2.6.3 i prøvnings-
rapporten (bilag IX, tillæg 2).
2.6. Den tid, der forløber fra det øjeblik, hvor aktiveringen af betje-
ningsanordningen påbegyndes, og indtil trykket målt ved
styreledningens slangekobling er nået op på x % af den asympto-
tiske slutværdi, må ikke overstige de i nedenstående tabel anførte
værdier:
x (%) t (sekunder)
10 0,2
75 0,4
2.7. For motorkøretøjer, der er godkendt til at trække påhængskøre-
tøjer af klasse O3eller O4med trykluftbremser, skal forskrifterne1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 41
▼M7
i punkt 2.2.1.18.4.1 i bilag I — foruden ovennævnte krav —
kontrolleresved hjælp af følgende prøve:
a) trykket målesved enden af en 2,5 m lang brems eledning med
13 mm lysning, som tilsluttes fødeledningskoblingen
b) der simuleres et svigt ved styreledningskoblingen
c) driftsbremsens betjeningsanordning aktiveres inden for 0,2
sekunder, som beskrevet i punkt 2.3.
3. PÅHÆNGSKØRETØJER
3.1. Aktiveringstiden for et påhængskøretøj prøves uden trækkende
motorkøretøj. Som erstatning for det trækkende køretøj må man
disponere over en simulator, som koblingerne på påhængskøretø-
jets styreledning og fødeledning sluttes til.
3.2. Trykket i fødeledningen skal være 6,5 bar.3.3. Simulatoren skal opfylde følgende krav:
3.3.1. Den skal have en 30 l trykluftbeholder, der fyldes op til et tryk på
6,5 bar før hver prøvning, og den må ikke fyldesop igen under
prøvningerne. Simulatoren skal ved betjeningsanordningens
udgang have en blænde med diameter 4,0 — 4,3 mm. Ledningens
volumen målt fra blænden til og med bremseledningens kobling
skal være på 385 ± 5 cm
3(hvilket svarer til volumen af en 2,5 m
lang bremseledning med 13 mm lysning ved et tryk på 6,5 bar).
De i punkt 3.3.3 anførte tryk i styreledningen måles umiddelbart
efter blænden.
3.3.2. Betjeningsanordningen skal være således beskaffen, at den ved
brug fungerer ens, uanset hvem der foretager prøvningen.
3.3.3. Simulatoren skal, f. eks. ved passende valg af blænde i henhold
til punkt 3.3.1, være således indstillet, at trykket øges fra 0,65
bar til 4,9 bar (hvilket er henholdsvis 10 og 75 % af det nomi-
nelle tryk på 6,5 bar) inden for 0,2 ± 0,01 sek. når der tilsluttes
en beholder på 385 ± 5 cm3. Ved tilslutning af en beholder på
1 155 ± 15 cm3i stedet for den ovenfor nævnte skal trykstig-
ningen fra 0,65 bar til 4,9 bar ske inden for 0,38 ± 0,02 sek.
uden fornyet justering. Mellem disse to trykværdier skal trykket
tilnærmelsesvis stige lineært med tiden. Disse beholdere skal
være tilsluttet koblingen uden brug af slanger og må ikke have
en lysning på under 10 mm.
3.3.4. Diagrammet i tillægget til dette bilag indeholder et eksempel på
korrekt udførelse og brug af simulatoren.
3.4. Den tid, der forløber fra det øjeblik, hvor det af simulatoren i
styreledningen fremkaldte tryk er på 0,65 bar, og til det øjeblik,
hvor trykket målt ved påhængskøretøjets bremsecylinder har nået
75 % af sin asymptotiske værdi, må ikke overstige 0,4 sek.
4. PRØVETILSLUTNINGER
4.1. På hver af de uafhængige kredse i bremsesystemet skal der være
monteret en let tilgængelig prøvetilslutning så tæt som muligt ved
den bremsecylinder, der med hensyn til aktiveringstiden er mest
ugunstigt beliggende.
4.2. Prøvetilslutningerne skal være i overensstemmelse med paragraf 4
i ISO-standard 3583-1984.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 42
▼M7
Tillæg
EKSEMPEL PÅ SIMULATOR
(se bilag III, punkt 3)
1.Indstilling af simulatoren
2.Prøvning af påhængskøretøjets bremsesystem ved hjælp af simulatoren
A = Påfyldningstilslutning med afspærringsventil
C1 = Trykstyret kontakt på simulatoren, indstillet til 0,65 bar og til 4,9 bar
C2 = Trykstyret kontakt på påhængskøretøjets bremsecylinder, instillet til 75 % af det asymp-
totiske tryk i bremsecylinderen CF
CF = Bremsecylinder1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 43
▼M7
L = Ledning fra blænden O frem til og med denskobling TC med et indvendigt volumen på
385 ± 5 cm3ved et tryk på 6,5 bar
M = Trykmåler
O = Blænde med diameter 4,0-4,3 mm
PP = PrøvetilslutningR1 = 30 literstrykluftbeholder med aftapnings ventil
R2 = Kalibreringsbeholder på 385 ± 5 cm
3, iberegnet denskobling TC
R3 = Kalibreringsbeholder på 1 115 ± 15 cm3, iberegnet denskobling TC
RA = AfspærringsventilTA = Fødeledningskobling
TC = Styreledningskobling
V = BetjeningsanordningVRU = Påhængskøretøjets bremseventil1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 44
▼M7
BILAG IV
Energibeholdere og energikilder
A. Trykluftbremsesystemer
1. BEHOLDERSTØRRELSE
1.1. Generelle bestemmelser
1.1.1. Køretøjer med trykluftbremsesystem skal være forsynet med tryk-
luftbeholdere, hvis størrelse opfylder kravene i punkt 1.2 og 1.3.
1.1.2. Hvis et bremsesystem er sådan indrettet, at der ved bortfald af
energireserven fortsat kan bremses med en virkning, der svarer
mindst til den for nødbremsen foreskrevne, er der dog ingen
krav til trykluftbeholdernes størrelse.
1.1.3. Ved prøvning i henhold til punkt 1.2 og 1.3 skal bremserne være
justeret så tæt som muligt.
1.2. Motorkøretøjer
1.2.1. Et motorkøretøjs trykluftbeholdere skal være af en sådan beskaf-
fenhed, at trykket efter otte fuldbremsninger med driftsbremsen er
tilstrækkeligt til, at der kan opnås den for nødbremsen fore-
skrevne bremsevirkning.
1.2.2. Ved prøvningen skal følgende betingelser være overholdt:1.2.2.1. Trykket i beholderne ved begyndelsen af prøverne skal svare til
den af fabrikanten opgivne værdi(
1) Ved dette tryk skal den for
driftsbremsen foreskrevne virkning kunne opnås.
1.2.2.2. Beholderen eller beholderne må ikke tilførestrykluft, og behol-
dere beregnet til andre formål end bremsning skal være frakoblet.
1.2.2.3. På et motorkøretøj, der er godkendt til at trække påhængskøretøj,
skal fødeledningen afspærres, og der forbindes en særlig beholder
med et indhold på 0,5 liter til styreledningen. Før hver enkelt
bremsning skal overtrykket i denne beholder bringes ned på nul.
Efter afslutning af den i punkt 1.2.1 foreskrevne prøve må trykket
til styreledningen ikke ligge under det halve af den værdi, der
blev målt efter første bremsning.
1.3. Påhængskøretøjer
1.3.1. Et påhængskøretøjs beholdere skal være af en sådan beskaf-
fenhed, at trykket til aktivering af hjulcylindrene efter otte
fuldbremsninger med det trækkende køretøjs driftsbremse ikke
ligger under det halve af den værdi, der blev målt efter første
bremsning, og uden at aktivere hverken den automatiske bremse
eller parkeringsbremsen på påhængskøretøjet.
1.3.2. Ved prøvningen skal følgende betingelser være overholdt:1.3.2.1. Beholdertrykket skal ved prøvens begyndelse være 8,5 bar.1.3.2.2. Fødeledningen skal være afspærret, og trykluftbeholdere beregnet
til andre formål end bremsning skal være frakoblet.
1.3.2.3. Under prøven må der ikke tilføresbeholderen trykluft.1.3.2.4. Ved hver bremsning skal trykket i styreledningen være 7,5 bar.
2. KOMPRESSORKAPACITET
22.1. Generelle bestemmelser
Kompressoren skal opfylde de nedenfor anførte betingelser:
2.2. Definitioner
2.2.1. Ved trykket p 1forstås et tryk, der er 65 % af det i punkt 2.2.2
nævnte tryk p 2.
2.2.2. Ved trykket p 2forstås det i punkt 1.2.2.1 nævnte af fabrikanten
opgivne tryk.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 45
(1) Energiniveauet ved prøvens begyndelse skal være anført på godkendelsesdokumentet.
▼M7
2.2.3. Ved T 1forstås den tid, der medgår til overtrykkets stigning fra
værdien 0 til værdien p 1. Ved T 2forstås den tid, der medgår til
trykstigningen fra værdien 0 til værdien p 2.
2.3. Målbetingelser
2.3.1. Kompressorens omdrejningstal skal i alle tilfælde være det, der
opnås ved motoromdrejningstallet ved maksimal ydelse eller ved
det af regulatoren bestemte største motoromdrejningstal.
2.3.2. Ved den prøve, der tjener til bestemmelse af tiden T 1og T2, skal
trykluftbeholdere, der er beregnet til andet formål end bremsning,
være frakoblet.
2.3.3. Ved motorkøretøjer, der er godkendt til at trække påhængskø-
retøj, repræsenteres dette af en særlig trykbeholder, hvis største
overtryk p (i bar) svarer til trykket i motorkøretøjets fødeledning,
og hvisvolumen V (i liter) er givet ved formlen p × V = 20 R,
hvor R er påhængskøretøjets samlede tilladte akseltryk (i ton).
2.4. Bedømmelse afresultaterne
2.4.1. Målt ved den ugunstigst beliggende beholder må tiden T1ikke
overstige følgende værdier:
— 3 minutter for motorkøretøjer, der ikke er godkendt til at
trække påhængskøretøj
— 6 minutter for motorkøretøjer, der er godkendt til at trække
påhængskøretøj.
2.4.2. Målt ved den ugunstigst beliggende beholder må tiden T2ikke
overstige følgende værdier:
— 6 minuter for motorkøretøjer, der ikke er godkendt til at
trække påhængskøretøj
— 9 minutter for motorkøretøjer, der er godkendt til at trække
påhængskøretøj.
2.5. Tillægsprøve
2.5.1. Med motorkøretøjer, hvistryluftbeholder(e) til andet formål end
bremsning har et samlet volumen på over 20 % af bremsebehol-
dernes samlede volumen, skal der foretages en tillægsprøve,
under hvilken funktionen af fødeventilerne til de førstnævnte
beholdere ikke påvirkes. Det kontrolleres, at tiden T3for trykstig-
ningen fra værdien 0 til værdien p2er mindre end:
— 8 minutter for motorkøretøjer, der ikke er godkendt til at
trække påhængskøretøj
— 11 minutter for motorkøretøjer, der er godkendt til at trække
påhængskøretøj.
2.5.2. Prøven udføres under de betingelser, der er foreskrevet i punkt
2.3.1 og 2.3.3.
2.6. Trækkende køretøjer
2.6.1. Køretøjer, der er godkendt til at trække køretøj af klasse O, skal
også opfylde ovennævnte krav til køretøjer, der ikke er godkendt
hertil. I dette tilfælde udføresprøverne i punkt 2.4.1., 2.4.2. (og
2.5.1.) uden den beholder, der er nævnt i punkt 2.3.3.
3. PRØVETILSLUTNINGER
3.1. Der skal være monteret en let tilgængelig prøvetilslutning så tæt
som muligt ved den mest ugunstigt beliggende trykluftbeholder,
jf. punkt 2.4.
3.2. Prøvetilslutningerne skal være i overensstemmelse med paragraf 4
i ISO-standard 3583-1984.
B. Vakuumbremsesystemer
1. BEHOLDERSTØRRELSE
1.1. Generelle bestemmelser
1.1.1. Køretøjer med vakuumbremsesystem skal være forsynet med
beholder(e), hvis størrelse opfylder kravene i punkt 1.2 og 1.3.
1.1.2. Hvis et bremsesystem er sådan indrettet, at der ved bortfald af
energireserven fortsat kan bremses med en virkning, der svarer1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 46
▼M7
mindst til den for nødbremsen foreskrevne, er der dog ingen krav
til beholderstørrelsen.
1.1.3. Ved prøvning i henhold til punkt 1.2. og 1.3. skal bremserne være
justeret så tæt som muligt.
1.2. Motorkøretøjer
1.2.1. Et motorkøretøjs beholder(e) skal være af en sådan beskaffenhed,
at der stadig kan opnås den for nødbremsen foreskrevne virkning
1.2.1.1. efter otte fuldbremsninger med driftsbremsen, når en vakuum-
pumpe er energikilden, og
1.2.1.2. efter fire fuldbremsninger med driftsbremsen, når motoren er
energikilden.
1.2.2. Ved prøvningen skal følgende betingelser være overholdt:1.2.2.1. Energieniveauet i beholderen(-ne) ved begyndelsen af prøverne
skal svare til den af fabrikanten opgivne værdi. Dette niveau
skal være således, at den for driftsbremsen foreskrevne virkning
kan opnås, og skal svare til et vakuum på ikke over 90 % af det
maksimale vakuum, der leveres af energikilden(
1)
1.2.2.2. Beholderen(-ne) må ikke tilføresenergi. Under prøven s kal behol-
der(e) beregnet til andre formål end bremsning være frakoblet.
1.2.2.2.3. På et motorkøretøj, der er godkendt til at trække påhængskøretøj,
skal fødeledningen afspærres, og der forbindes en særlig beholder
med et indhold på 0,5 liter til styreledningen. Efter afslutning af
den i punkt 1.2.1 foreskrevne prøve må vakuumniveauet til styre-
ledningen ikke være faldet til et niveau, der ligger under det
halve af den værdi, der blev målt efter første bremsning.
1.3. Påhængskøretøjer (kun klasse O 1og O2)
1.3.1. Et påhængskøretøjs beholder(e) skal være af en sådan beskaf-
fenhed, at vakuumniveauet ved forbruget efter en prøvning
omfattende fire fuldbremsninger med påhængskøretøjet drifts-
bremse ikke er faldet til under halvdelen af den værdi, der blev
målt efter første bremsning.
1.3.2. Ved prøvningen skal følgende betingelser være overholdt:
1.3.2.1. Energiniveauet i beholderen(-ne) skal ved prøvens begyndelse
være det af fabrikanten opgivne. Ved dette niveau skal den for
driftsbremsen foreskrevne virkning kunne opnås (1)
1.3.2.2. Beholderen(-ne) må ikke fødes. Under prøven skal beholder(e)
beregnet til andre formål en bremsning være frakoblet.
2. ENERGIKILDERNES KAPACITET
2.1. Generelle bestemmelser
2.1.1. Energikilden skal være af en sådan beskaffenhed, at den er i stand
til fra det omgivende atmosfæriske tryk at nå det i punkt 1.2.2.1
specificerede begyndelsesniveau i beholderen(-ne) på tre
minutter. For et motorkøretøj, der er godkendt til at trække
påhængskøretøj, må den tid, det tager at nå dette niveau under
de i punkt 2.2 anførte betingelser, ikke overstige seks minutter.
2.2. Målebetingelser
2.2.1. Vakuumkildens omdrejningstal skal være følgende:2.2.1.1. Når køretøjetsmotor er vakuumkilde: det motoromdrejnings tal,
der opnås med køretøjet standset, i frigear og motoren i tomgang.
2.2.1.2. Når en pumpe er vakuumkilde: det omdrejningstal, der opnås ved
et motoromdrejningstal svarende til 65 % af motorens maksimale
effekt.
2.2.1.3. Når en pumpe er vakuumkilde og motoren er udstyret med en
regulator: det omdrejningstal, der opnås ved et motoromdrej-
ningstal på 65 % af det af regulatoren bestemte største
motoromdrejningstal.
2.2.2. Ved motorkøretøjer, der er godkendt til at trække påhængskøretøj
med vakuumbremser, repræsenteres påhængskøretøjet af en ener-1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 47
(1) Energiniveauet ved prøvens begyndelse skal være anført på godkendelsesdokumentet.
▼M7
gioplagringsanordning med en kapacitet V i liter bestemt ved
formlen
V¼15/C2R
hvor R er påhængskøretøjets samlede tilladte akseltryk (i ton).
C. Hydrauliske bremsesystemer med oplagret energi
1. OPLAGRINGSANORDNINGERNES (ENERGIAKKUMULA-
TORERNES) KAPACITET
1.1. Generelle bestemmelser
1.1.1. Køretøjer, hvis bremsesystem kræver, at der anvendes oplagret
energi, som leveres af en hydraulisk væske under tryk, skal være
forsynet med energioplagringsanordninger (energiakkumulatorer),
hvis størrelse opfylder kravene i punkt 1.2 nedenfor.
1.1.2. Hvis bremsesystemet er sådan indrettet, at der ved bortfald af
energireserven fortsat kan bremses med driftbremsen med en
virkning, der svarer mindst til den for nødbremsen foreskrevne,
er der dog ingen krav til energioplagringsanordningens størrelse.
1.1.3. Ved prøvning i henhold til punkt 1.2.1, 1.2.2 og 2.1 skal brem-
serne være justeret så tæt som muligt, og for så vidt angår 1.2.1
skal der mellem hver fuldbremsning være mindst et minuts pause.
1.2. Motorkøretøjer
1.2.1. Motorkøretøjer, der er udstyret med et hydraulisk bremsesystem
med oplagret energi, skal opfylde følgende forskrifter:
1.2.1.1. Efter otte fuldbremsninger med driftsbremsen skal der ved den
niende bremsning stadig kunne opnås den for nødbremsen fore-
skrevne bremsevirkning.
1.2.1.2. Ved prøvningen skal følgende betingelser være overholdt:1.2.1.2.1. Prøvningen skal begynde ved et tryk, der kan være specificeret af
fabrikanten, men som ikke må være højere end indkobling-
strykket.
1.2.1.2.2. Akkumulatoren(-erne) må ikke tilføresenergi, og akkumulatorer
beregnet til andre formål end bremsning skal være frakoblet.
1.2.2. Motorkøretøjer med et hydraulisk bremsesystem med oplagret
energi, som ikke kan opfylde kravene i punkt 2.2.1.5.1 i bilag I,
anses for at opfylde kravene deri, såfremt følgende krav er
opfyldt:
1.2.2.1. Efter en eventuel transmissionsfejl skal der efter otte fuldbrems-
ninger med driftsbremsen stadig kunne opnås mindst den for
nødbremsen foreskrevne bremsevirkning ved den niende brems-
ning; dog skal der, hvis nødbremsevirkningen under anvendelse
af oplagret energi opnås ved et særskilt betjeningsorgan, efter
otte fuldbremsninger stadig kunne opnås den restbremsevirkning,
der er foreskrevet i punkt 2.2.1.4 i bilag I, ved den niende brems-
ning.
1.2.2.2. Ved prøvningen skal følgende betingelser være overholdt:1.2.2.2.1. Med energikilden standset eller arbejdende ved en hastighed
svarende til motorens tomgangshastighed fremkaldes en transmis-
sionsfejl. Før en sådan fejl fremkaldes, skal
energioplagringsanordningen(-erne) være under et tryk, der kan
være specificeret af fabrikanten, men som ikke må overstige
indkoblingstrykket.
1.2.2.2.2. Hjælpeudstyr med eventuelle akkumulatorer skal være frakoblet.
2. HYDRAULISKE ENERGIKILDERS KAPACITET
2.1. Energikilderne skal opfylde nedenfor anførte betingelser:2.1.1. Definitioner2.1.1.1. Ved p 1forstås det af fabrikanten foreskrevne maksimale system-
driftstryk (udkoblingstryk) i akkumulatoren(-erne).
2.1.1.2. Ved p 2forstås trykket efter fire fuldbremsninger med drifts-
bremsen startende ved p 1, uden at der er tilført akkumulatoren(-
erne) energi.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 48
▼M7
2.1.1.3. Ved t forstås den tid, der medgår til forøgelse af trykket fra p 2til
p1i akkumulatoren(-erne) uden aktivering af driftsbremsens
betjeningsanordning.
2.1.2. Målebetingelser
2.1.2.1. Ved den prøve, der tjener til bestemmelse af tiden t, skal tilførsel-
hastigheden for energikilden være det, der opnås ved
motoromdrejningstallet ved maksimal effekt eller det af regula-
toren bestemte første motoromdrejningstal.
2.1.2.2. Ved den prøve, der tjener til bestemmelse af tiden t, må akkumu-
lator(er), der er beregnet til andet formål end bremsning, kun
frakobles, hvis dette sker automatisk.
2.1.3. Bedømmelse af resultaterne2.1.3.1. For alle andre køretøjer end køretøjer af Klasse M 3,N2og N 3
må tiden t ikke overstige 20 sekunder.
2.1.3.2. For køretøjer af klasse M 3,N2og N 3må tiden t ikke overstige
30 sekunder.
3. BESKRIVELSE AF ADVARSELSANORDNINGER
Med motoren standset og begyndende ved et tryk, der kan være
specificeret af fabrikanten, men som ikke må overstige indko-
blingstrykket, må advarselsanordningen ikke træde i funktion
efter to fuldbremsninger med driftsbremsen.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 49
▼M7
BILAG V
Fjederbremser
1. DEFINITIONER
1.1. Ved fjederbremser forstås anordninger, ved hvilke den til brems-
ningen nødvendige energi leveresaf en eller flere fjedre, der
fungerer som energiakkumulatorer.
1.1.1. Den energi, der er påkrævet til sammentrykning af fjederen,
således at bremsen slækkes, leveres og styres via den betjenings-
anordning, som aktiveres af føreren (se definitionen i punkt 1.4 i
bilag I).
1.2. Ved fjederkompressionsrum forstås det rum, hvori den trykforan-
dring, som medfører fjedersammentrykningen, fremkaldes.
1.3. Hvisfjeders ammentrykningen opnåsved hjælp af en vakuuman-
ordning, skal der ved tryk i dette bilag forstås negativt tryk.
2. GENERELLE BESTEMMELSER
2.1. Fjederbremser må ikke anvendes som driftsbremse. Opstår der
fejl i en del af driftsbremsetransmissionen, kan der benyttes
fjederbremse for at opnå den i bilag I, punkt 2.2.1.4, foreskrevne
restbremsevirkning, såfremt føreren kan graduere bremsningen. I
motorkøretøjer må fjederbremser ikke være den eneste kilde til
restbremsevirkning; dette gælder dog ikke trækkende køretøjer
for sættevogne, som opfylder kravene i bilag I, punkt 2.2.1.4.3.
Der må ikke anvendes fjederbremser på påhængskøretøjer.
2.2. Inden for det trykinterval, der kan optræde i forsyningsledningen
til fjederkompressionsrummet, må mindre svingninger i trykket
ikke fremkalde en væsentlig ændring i bremsekraften.
2.3. Forsyningsledningen til fjederkompressionsrummet skal enten
have sin egen energireserve eller forsynes fra mindst to uafhæn-
gige energireserver. Fødeledningen til påhængskøretøjet kan udgå
fra denne forsyningsledning, forudsat at et trykfald i fødeled-
ningen til påhængskøretøjet ikke kan udløse fjederbremsen.
Hjælpeudstyr må kun få tilført energi fra forsyningsledningen til
fjederbremsemekanismen, såfremt hjælpeudstyrets funktion ikke,
heller ikke hvisenergikilden s vigter, kan bevirke, at energire-
serven til fjederbremsen falder under det niveau, som kræves til
en enkelt slækning af fjederbremsen. Under opbygning af trykket
i bremsesystemet fra trykløshed må fjederbremserne under ingen
omstændigheder slækkes, før trykket i driftsbremsesystemet er
tilstrækkeligt til at sikre mindst den foreskrevne nødbremsevirk-
ning i det belæssede køretøj under anvendelse af driftsbremsens
betjeningsorgan. Tilsvarende må fjederbremsen, når den først er
aktiveret, ikke slækkes, medmindre trykket i driftsbremsesey-
stemet er tilstrækkeligt til at sikre mindst den foreskrevne
restbremsevirkning i det belæssede køretøj under anvendelse af
driftsbremsens betjeningsorgan.
Dette punkt gælder ikke for påhængskøretøjer.
2.4. For motorkøretøjer skal fjederbremsesystemet være således
indrettet, at bremserne kan aktiveres og slækkes mindst tre gange,
når trykket i fjedrenes kompressionsrum ved prøvens begyndelse
er oppe på den korrekte maksimalværdi. For påhængskøretøjer
skal det være muligt at slække bremserne på det frakoblede
påhængskøretøj mindst tre gange, når trykket i fødeledningen før
frakobling af påhængskøretøjet er 6,5 bar. Disse krav skal være
opfyldt med bremser, der er justeret så tæt som muligt. Det skal
endvidere være muligt at aktivere og slække parkeringsbremsen
som foreskrevet i punkt 2.2.2.10 i bilag I, når påhængskøretøjet
er tilkoblet det trækkende køretøj.
2.5. I motorkøretøjer må det tryk i fjederkompressionsrummet, ved
hvilket fjedrene ved tættest muligt justerede bremser begynder
en bremseaktivering, ikke være højere end 80 % af det mini-
mumstryk, der er til rådighed for normal aktivering. I
påhængskøretøjer må det tryk i fjederkompressionsrummet, ved
hvilket fjedrene begynder en bremseaktivering, ikke være højere
end det, der opnås efter fire fuldbremsninger med driftsbremsen1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 50
▼M7
i overensstemmelse med bilag IV, punkt 1.3. Begyndelsestrykket
fastsættes til 6,5 bar.
2.6. Når trykket i den ledning, som tilfører energi til fjederkompressi-
onsrummet — dog ikke ledninger til en hjælpeslækkeanordninger,
hvori der benyttesvæs ke under tryk — falder til det niveau, hvor
bremsedelene begynder at bevæges, skal en optisk eller akustisk
advarselsanordning træde i funktion. Såfremt dette krav opfyldes,
kan advarselsanordningen være den samme som angivet i bilag I,
punkt 2.2.1.13. Denne bestemmelse gælder ikke påhængskøre-
tøjer.
2.7. Når et motorkøretøj, der er godkendt til at trække påhængskøretøj
med kontinuert eller semikontinuert bremse, er udstyret med
fjederbremser, skal automatisk aktivering af fjederbremserne
medføre aktivering af bremserne på påhængskøretøjet.
3. SLÆKKEANORDNING
3.1. Et fjederbremsesystem skal være konstrueret således, at det i
tilfælde af fejl i systemet stadig er muligt at slække bremserne.
Dette kan opnås med en hjælpeslækkeanordning (pneumatisk,
mekanisk osv.). Hjælpeslækkeanordninger, som benytter en ener-
gibeholdning til slækningen, skal have energien tilført fra en
energibeholdning, der er uafhængig af den energibeholdning,
hvormed fjederbremsesystemet normalt aktiveres.
Det pneumatiske eller hydrauliske fluidum i en sådan hjælpeslæk-
keanordning kan påvirke samme stempelareal i
fjederkompressionsrummet, som benyttes til det normale fjeder-
bremsesystem, forudsat at hjælpeslækkeanordningen benytter en
særskilt ledning. Denne lednings tilslutning til den normale
ledning, som forbinder betjeningsorganet med fjederbremsemeka-
nismen, skal ved hver fjederbremsemekanisme befinde sig
umiddelbart foran fjederkompressionsrummets åbning, dersom
den ikke indgår direkte i selve huset. Denne tilslutning skal
omfatte en anordning, som forhindrer, at ledningerne påvirker
hinanden. Kravene i bilag I, punkt 2.2.1.6, gælder også for denne
anordning.
3.1.1. I forbindelse med punkt 3.1 anses komponenter i bremsesyste-
mets transmission som fejlsikre, hvis de efter bestemmelserne i
punkt 2.2.1.2.7 i bilag I anses som sikre mod brud og forudsat,
at de er af metal eller et materiale med samme egenskaber og
ikke under normal bremsning kan deformeres nævneværdigt.
3.2. Hvisbetjeningen af den i punkt 3.1 nævnte hjælpeanordninger
kræver værktøj eller nøgle, skal en sådan medføres i køretøjet.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 51
▼M7
BILAG VI
Parkeringsbremsesystem med mekanisk fastlåsning af bremsecylindrene
1. DEFINITION
Ved parkeringsbremse med mekanisk fastlåsning af bremsecylin-
drene forstås en anordning, som sikrer parkeringsbremsning ved,
at bremsecylinderens stempelstang fastklemmes mekanisk.
Den mekaniske låsning sker ved, at trykluften lukkes ud af
låsekammeret; låsemekanismen frigøres ved, at der på ny skabes
tryk i låsekammeret.
2. SÆRLIGE FORSKRIFTER
2.1. Der skal forefindes en optisk eller akustisk advarselsanordning,
som træder i funktion, når trykket i låsekammeret nærmer sig
den værdi, hvor fastlåsning indtræder.
Denne bestemmelse gælder ikke for påhængskøretøjer. Ved
påhængskøretøjer må det tryk, hvor mekanisk fastlåsning
indtræder, ikke overstige 4 bar. Det skal være muligt at opfylde
de forskriftsmæssige krav til parkeringsbremsen efter et enkelt
svigt i påhængskøretøjets driftsbremsesystem. Herudover skal det
være muligt at slække bremserne mindst tre gange, efter at
påhængskøretøjet er koblet fra, når trykket i fødeledningen før
frakoblingen er 6,5 bar. Dette krav skal være opfyldt med
bremser, der er justeret så tæt som muligt. Det skal endvidere
være muligt at aktivere og slække parkeringsbremsen som fore-
skrevet i punkt 2.2.2.10 i bilag I, når påhængskøretøjet er
tilkoblet det trækkende køretøj.
2.2. Aktivering af stemplet i bremsecylindre med anordning for meka-
nisk fastlåsning skal kunne ske fra to separate energikilder.
2.3. En fastlåst bremsecylinder må kun kunne frigøres, når der er
sikkerhed for, at ny bremsning kan ske umiddelbart efter.
2.4. Med henblik på muligheden af, at energitilførslen til låsekam-
meret svigter, skal der forefindes en hjælpeslækkeanordning,
som kan være mekanisk eller fungere ved hjælp af trykluft eller
lign.; den nødvendige luft kan tagesfra et oppumpet hjul.
2.5. Betjeningsanordningen skal være således indrettet, at der ved
aktivering af den sker følgende i den nævnte rækkefølge: brem-
serne aktiveres, så den for parkeringsbremsning nødvendige
virkning opnås, bremserne fastlåses i denne stilling, og den kraft,
hvormed bremserne er blevet påvirket, ophører.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 52
▼M7
BILAG VII
Tilfælde, hvor type I- og/eller type II- (eller IIA-) eller type III-prøverne
ikke er nødvendige for køretøjer, der søges typegodkendt
1. Type I- og/eller type II- (eller IIA-) eller type III-prøverne er i
følgende tilfælde ikke nødvendige for køretøjer, der søges
godkendt:
1.1. Når det pågældende køretøj er et motorkøretøj eller et påhæng-
skøretøj, der for så vidt angår dæk, omsat bremseenergi for hver
aksel samt montering af dæk og bremser, er identisk — i hense-
ende til bremsning — med et køretøj, der:
1.1.1. med tilfredsstillende resultat har været underkastet en type I- og/
eller type II- (eller IIA-) eller type III-prøve
1.1.2. med hensyn til den omsatte bremseenergi er typegodkendt for
akseltryk, der er lig med eller større end det pågældende køretøjs.
1.2. Når det pågældende køretøj er et motorkøretøj eller et påhæng-
skøretøj, hvis aksel eller aksler, for så vidt angår dæk, omsat
bremseenergi for hver aksel samt montering af dæk og bremser,
er identiske — i henseende til bremsning — med en aksel eller
aksler, der enkeltvis og med tilfredsstillende resultat har været
underkastet type I- og/eller type II- (eller IIA-) eller type III-
prøverne ved akseltryk, der er lig med eller større end det pågæl-
dende køretøjs akseltryk. Det forudsættes tillige, at den for hver
aksel omsatte bremseenergi ikke må være større end den bremse-
energi, der blev omsat under den enkeltvise referenceprøvning af
den tilsvarende aksel.
1.3. Når det pågældende køretøj er udstyret med en retarder, der ikke
er en motorbremse, og som er identisk med en under neden-
stående betingelser allerede prøvet retarder:
1.3.1. Retarderen alene, på en strækning med mindst 6 % fald (type II-
prøve) eller med mindst 7 % fald (type IIA-prøve), har kunnet
stabilisere farten af et køretøj, hvis totalmasse under prøven
mindst var lig med totalmassen af det køretøj, der søges typegod-
kendt.
1.3.2. Det skal under ovennævnte prøve kontrolleres, at retarderens rote-
rende dele har en sådan omdrejningshastighed, at
retardationsmomentet ved en køretøjshastighed på 30 km/h er
mindst lige så stort som det retardationsmoment, der frembringes
under prøven efter punkt 1.3.1.
1.4. Når det pågældende køretøj er et påhængskøretøj med bremsenø-
gletrykluftbremser(1), som opfylder efterprøvningskravene i tillæg
1 i forbindelse med en rapport over en referenceakselprøve som
vist i tillæg 2.
2. Ved identisk i punkt 1.1, 1.2 og 1.3 forstås, at de i disse punkter
nævnte køretøjsdele er indbyrdes overensstemmende med hensyn
til deres geometriske og mekaniske kendetegn og de anvendte
materialerskendetegn.
3. Ved anvendelsen af ovenstående bestemmelser skal meddelelsen
om typegodkendelse for så vidt angår bremsesystemet (bilag IX,
tillæg 2) indeholde følgende oplysninger:
3.1. For køretøjer hørende under punkt 1.1 anføres godkendelsesnum-
meret for det køretøj, med hvilket den pågældende type I- og/eller
type II- (eller IIA-) eller type III-prøve, der gælder som referen-
ceprøve, er foretaget (punkt 2.7.1).
3.2. For køretøjer hørende under punkt 1.2 udfyldestabellen i punkt
2.7.2.
3.3. For køretøjer hørende under punkt 1.3 udfyldestabellen i punkt
2.7.3.
3.4. For køretøjer hørende under punkt 1.4 udfyldestabellen i punkt
2.7.4.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 53
(1) Andre bremsekonstruktioner kan godkendes ved forelæggelse af tilsvarende oplys-
ninger.
▼M7
4. Den, der ansøger om typegodkendelse i en medlemsstat og i
forbindelse hermed henviser til en i en anden medlemsstat
meddelt typegodkendelse, skal fremlægge dokumentation vedrø-
rende sidstnævnte typegodkendelse.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 54
▼M7
Tillæg 1
Alternative procedurer for type I- og type III-prøvning af påhængskøretø-
jers bremser
1. GENERELLE BESTEMMELSER
1.1. Ifølge punkt 1.4 i dette bilag kan type I- og III-prøver af bremse-
virkningensfald undladesved typegodkendels e af køretøjet,
forudsat at bremsesystemets enkelte dele opfylder kravene i
nærværende tillæg, og den resulterende beregnede bremsevirkning
opfylder dette direktivs forskrifter for den pågældende køretøjska-
tegori.
1.2. Prøver, som udføres i overensstemmelse med de i nærværende
tillæg beskrevne metoder, anses for at opfylde ovenstående krav.
2. SYMBOLER OG DEFINITIONER (symboler for reference-
bremsen har indekset »e«
P = statisk akseltryk
C = bremsenøglens indgangsmomentC
max= maksimalt teknisk tilladt indgangsmoment for bremse-
nøglen
Co= tærskel for bremsenøglens indgangsmoment, dvs. det
minimale bremsenøglemoment, som kræves for at
frembringe at måleligt bremsemoment
R = dækkenes rulningsradius (dynamisk)T = bremsekraft ved berøringsfladen mellem dæk og vejM = bremsemoment = T/R
z = decelerationstal T/P = M/RP
s = stempelvandring (arbejdende stempelvandring +
frigang)
s
P= faktisk stempelvandring — den stempelvandring, hvor
den resulterende kraft er 90 % af den gennemsnitlige
kraft (ThA)
ThA= gennemsnitlig kraft — den gennemsnitlige kraft
bestemmes ved at integrere værdierne mellem 1/3 og
2/3 af den samlede stempelvandring (smax).
l = bremsearmens længde
r = bremsetromlens radiusp = bremseaktiveringstrykket
3. PRØVEMETODER
3.1. Prøver på bane
3.1.1. Prøverne for bremsevirkning skal helst udføres på en enkelt aksel
alene.
3.1.2. Resultaterne af prøver på en akselkombination kan benyttes i
henhold til punkt 1.1, såfremt hver aksel bidrager med lige stor
bremseenergi under opvarmningsbremseprøverne og bremseprø-
verne med varme bremser.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 55
▼M7
3.1.2.1. Dette er tilfældet, hvisfølgende faktorer er ensfor hver aks el:
bremsegeometri (figur 2), belægning, hjulmontering, dæk, aktive-
ring og trykfordeling i bremsemembranerne.
3.1.2.2. Som resultat for en akselkombination registreres gennemsnitsvær-
dien for akslerne.
3.1.3. Akslen (akslerne) skal helst være belastet med det største statiske
akseltryk, om end dette ikke er afgørende, såfremt der under
prøverne tages passende hensyn til forskellen i rullemodstand
som følge af en anden vægt på prøveakslen (-akslerne).
3.1.4. Virkningen af forøget rullemodstand som følge af anvendelsen af
et vogntog til prøven skal tages i betragtning.
3.1.5. Begyndelseshastigheden ved prøven ligger fast. Sluthastigheden
beregnesefter følgende formel:
v2¼v1ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
P0þP1
P0þP1þP1þP2s
hvor
V1= begyndelseshastighed (km/h)
V2= sluthastighed (km/h)
Po= det trækkende køretøjs masse (kg) under prøvebetingel-
serne
P1= den del af påhængskøretøjets masse, som bæres af den
(de) ubremsede aksler (kg)
P2= den del af påhængskøretøjets masse, som bæres af den
(de) bremsede aksler (kg).
3.2. Inertidynamometerprøver
3.2.1. Prøvestanden skal være udrustet med en roterende inerti, som
simulerer den del af køretøjsmassens lineære inerti, som virker
på et hjul, med henblik på prøverne for præstation med kolde
bremser og varme bremser; den skal kunne køre med konstant
hastighed med henblik på prøven under punkt 3.5.2 og 3.5.3.
3.2.2. Prøven skal udføres med et komplet hjul, herunder dæk, monteret
på den bevægelige del af bremsen på samme måde, som det ville
være monteret på køretøjet. Inertimassen kan tilsluttes bremsen
enten direkte eller via dæk og hjul.
3.2.3. Luftkøling med en hastighed og retning af luftstrømmen, som
simulerer de faktiske vilkår, kan anvendes under opvarmnings-
kørslerne, dog må luftstrømmens hastighed ikke overstige 10 km/
h. Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.
3.2.4. Hvor der ikke automatisk kompenseres for dækkets rullemodstand
under prøven, må det moment, der påføresbrems en, ændresved
fradrag af et moment svarende til en rullemodstandskoefficient på
0,01.
3.3. Rullebanedynamometerprøver
3.3.1. Akslen skal helst være belastet med det største statiske akseltryk,
om end dette ikke er afgørende, såfremt der under prøverne tages
passende hensyn til forskellen i rullemodstand som følge af et
andet tryk på prøveakslen.
3.3.2. Luftkøling med en hastighed og retning af luftstrømmen, som
simulerer de faktiske vilkår, kan anvendes under opvarmnings-
kørslerne, dog må luftstrømmens hastighed ikke overstige 10 km/
h. Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.
3.3.3. Bremseperioden skal vare i 1 sek. efter en maksimal opbyg-
ningstid på 0,6 sek.
3.4. Prøvebetingelser
3.4.1. Prøvebremsen (-bremserne) skal være instrumenteret således, at
følgende målinger kan foretages:
3.4.1.1. En kontinuerlig registrering, som gør det muligt at bestemme
bremsemomentet eller -kraften ved dækkets omkreds.
3.4.1.2. En kontinuerlig registrering af lufttrykket i bremsemembranen.3.4.1.3. Hastigheden under prøven.
3.4.1.4. Begyndelsestemperaturen på ydersiden af bremsetromlen.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 56
▼M7
3.4.1.5. Vandringen i bremsemembranen under type 0-prøven og type I-
eller III-prøven.
3.5. Fremgangsmåde
3.5.1. Supplerende præstationsprøve med kolde bremser3.5.1.1. Denne prøve udføres ved en begyndelseshastighed svarende til
40 km/h for type I-prøven og 60 km/h for type III-prøven, for at
vurdere bremsevirkningen med varme bremser efter type I og III-
prøven.
3.5.1.2. Der foretages tre bremsninger med samme tryk (p) og en begyn-
delseshastighed svarende til 40 km/h (for type I-prøve) eller
60 km/h (for type III-prøve) ved en nogenlunde ens begyndelses-
temperatur for bremsen på højst 100 ºC målt på ydersiden af
bremsetromlen. Bremsningerne skal foretages med det bremse-
membrantryk, som er nødvendigt til at opnå bremsemoment eller
-kraft svarende til et decelerationstal (z) på mindst 0,50. Bremse-
membrantrykket må ikke overstige 6,5 bar, og bremsenøglens
indgangsmoment (C) må ikke overstige det maksimale teknisk
tilladte indgangsmoment for bremsenøglen (C
max). Gennemsnittet
af de tre resultater skal udgøre præstationen med kolde bremser.
3.5.2. Type I-prøve
3.5.2.1. Denne prøve udføres ved en hastighed svarende til 40 km/h ved
en begyndelsestemperatur for bremsen på højst 100 ºC målt på
ydersiden af bremsetromlen.
3.5.2.2. Decelerationsstallet fastholdes på 0,07 inklusive rullenmod-
standen (jf. punkt 3.2.4).
3.5.2.3 Prøvensvarighed er 2 min. og 33 s ek., eller 1,7 km ved 40 km/h.
Hvis prøvehastigheden ikke kan nås, kan prøvens varighed
forlængesi henhold til punkt 1.3.2.2 i bilag II.
3.5.2.4. Højst 60 sek. efter afslutningen af type I-prøven af bremsekraf-
tens fald udføres en bremseprøve med varme bremser i henhold
til bilag II, punkt 1.3.3, ved en begyndelseshastighed svarende til
40 km/h. Bremsemembrantrykket skal være det, der anvendes ved
prøven for præstation med kolde bremser.
3.5.3. Type III-prøve (fadingsprøve)
3.5.3.1. Prøvemetoder for gentaget bremsning3.5.3.1.1. Prøver på bane (se bilag II, punkt 1.6)
3.5.3.1.2. Inertidynamometerprøve
Dynamometerprøven efter punkt 3.2 kan udføresunder s amme
betingelser som vejprøven i bilag II, punkt 1.6.1, hvor
V
2¼V1
2
3.5.3.1.3. Rullebanedynamometerprøve
Dynamometerprøven efter punkt 3.3 udføresunder følgende
betingelser:
Antal bremsninger: 20
Varigheden af den enkelte bremsecyklus:
(bremsetid 25 sek. og hviletid sek.)60 sek.
Prøvehastighed: 30 km/h
Decelerationstal: 0,06
Rullemodstandstal: 0,01.
3.5.3.2. Højst 60 sek. efter afslutningen af type III-prøven udføres en
bremseprøve med varme bremser i henhold til bilag II, punkt
1.6.2. Bremsemembrantrykket skal være det, der anvendes ved
type 0-prøven.
3.6. Prøverapport
3.6.1. Resultatet af prøverne udført i henhold til punkt 3.5 skal
meddeles på en formular, der udformes som vist i tillæg 2.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 57
▼M7
3.6.2. Bremsen og akslen skal identificeres. Detaljer vedrørende
bremser, aksel, teknisk tilladt akseltryk samt nummeret på den
relevante prøverapport skal være angivet på akslen.
4. EFTERPRØVNING
4.1. Efterprøvning af komponenter
Bremsespecifikationen for det køretøj, der søges typegodkendt,
efterprøves for opfyldelse af følgende konstruktionskriterier:
4.1.1. a) Bremsetromlens cylindriske tværsnit Ingen ændring tilladt
b) Bremsetromlemateriale Ingen ændring tilladt
c) Bremsetromlens masse Kan afvige fra referencetromlens masse
med − 0 til + 20 %
4.1.2. a) Afstand mellem hjul og bremsetrom-
lens yderside (dimension E)Tolerancer fastlægges af det prøveorgan,
som udfører godkendelsesprøven
b) Del af bremsetromlen, som ikke er
dækket af hjulet (dimension F)
4.1.3. a) Bremsebelægningsmateriale
Ingen ændring tilladtb) Bremsebelægningsbredde
c) Bremsebelægningstykkelse
d) Faktisk bremsebelægningsareal
e) Bremsebelægningsfastgørelsesmetode
4.1.4. Bremsegeometri (jf. figur 2) Ingen ændring tilladt4.1.5. Dækrulningsradius (R) Kan afvige afhængigt af kravene i medfør
af punkt 4.3.1.4.
4.1.6. a) Gennemsnitlig kraft (TH
A) Kan afvig, såfremt den forventede præsta-
tion opfylder kravet i punkt 4.3.
b) Stempelvandring (s)
c) Bremsearmens længde
d) Bremsemembrantryk (p)
4.1.7. Statisk akseltryk (P) P må ikke overskride Pe(jf. punkt 2)
4.2. Efterprøvning af afgivne bremsekræfter
4.2.1. De bremsekræfter (T) for hver enkelt bremse (ved samme styre-
ledningstryk pm, der er nødvendige for at producere den både for
type I- og type III-prøvebetingelser specificerede kraft, må ikke
være større end den Te-værdi, der er anført under registrerede
prøveresultater i punkt 2 i tillæg 2 til dette bilag, og som ligger
til grund for prøvningen af referencebremsen.
4.3. Efterprøvning af bremsevirkningen med varme bremser
4.3.1. Bremsekraften (T) for hver enkelt bremse ved et specificeret tryk
(p) i bremsemembranen og et styreledningstryk (pmsom anvendt
under type 0-prøven med det pågældende påhængskøretøj
bestemmes efter metoden i punkt 4.3.1.1-4.3.1.4.
4.3.1.1. Den forventede stempelvandring (s) for den pågældende bremse
bestemmes ud fra følgende udtryk:
s¼1/C2se
le
s må ikke overstige den faktiske stempelvandring (sp).
4.3.1.2. Den gennemsnitlige kraft (ThA) fra bremsemembranen på den
pågældende bremse bestemmes ved det tryk, der er specificeret i
punkt 4.3.1.
4.3.1.3. Bremsenøglens indgangsmoment (C) er da givet ved
C¼ThA/C211971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 58
▼M7
C må ikke overstige Cmax
4.3.1.4. Den forventede bremsepræsentation for den pågældende bremse
er givet ved
T¼Te/C00;01 Pe ðÞ /C2C/C0Co ðÞ
Ce/C0Coe ðÞ/C2Re
Rþ0;01 P
R må ikke være mindre end 0,8 Re
4.3.2. Den forventede bremsepræsentation for det pågældende påhæng-
skørtetøj er givet ved:
TR
PR¼ΣT
ΣP
4.3.3. Bremsevirkningen med varme bremser efter type I- og type III-
prøver bestemmes i henhold til punkt 4.3.1.1, 4.3.1.2, 4.3.1.3 og
4.3.1.4. Den resulterende forventede præstation i henhold til
punkt 4.3.2 skal opfylde direktivets krav til det pågældende
påhængskøretøj. Den værdi, der anvendes som »den værdi, der
er målt med type 0-bremseprøven« i bilag II, punkt 1.3.3, er den
værdi, der er målt ved type 0-bremseprøven med det pågældende
påhængskørtøj.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 59
▼M7
Tillæg 2
Model af akselprøverapportformular som fastsat i tillæg 1, punkt 3.6
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 60
▼M7
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 61
▼M7
Figur 1
Snit gennem aksel
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 62
▼M7
Figur 2
Bremsegeometri
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 63
▼M7
BILAG VIII
Prøveforskrifter for køretøjer med påløbsbremse
1. GENERELLE BESTEMMELSER
1.1. Påløbsbremsesystemer til påhængskøretøj omfatter påløbsindret-
ningen, transmissionen og bremsen, jf. definitionen i punkt 1.4.
1.2. Til påløbsindretningen henregnes alle de med koblingshoved
leverede dele.
1.3. Transmissionen omfatter alle dele placeret mellem koblingshoved
og bremsernes tilslutning.
1.4. Som bremse betegnes de dele, i hvilke de kræfter, der virker mod
køretøjets bevægelse, udvikles. Som bremsens tilslutning regnes
enten armen, som bevæger bremsenøglen, eller tilsvarende
konstruktionselementer (påløbsbremse med mekanisk transmis-
sion), eller hjulcylinderen (påløbsbremse med hydraulisk
transmission). Bremsens tilslutning er en del af bremsen.
1.5. Som påløbsbremsesystem i dette direktivs forstand anses ikke
sådanne systemer, hvor der fra en oplagret energibeholdning (f.
eks. elektrisk, pneumatisk eller hydraulisk) i det trækkende
køretøj kan overføres energi til bremsning af påhængskøretøjet,
og hvor påløbskraften kun tjener til at regulere denne energiover-
førsel.
1.6. Undersøgelser
1.6.1. Undersøgelse af bremsens væsentlige egenskaber.
1.6.2. Undersøgelse af påløbsindretningens væsentlige egenskaber og
kontrol af dens overensstemmelse med direktivets forskrifter.
1.6.3. Kontrol på køretøjet:
— af påløbsindretningens samvirkning med bremserne
— af transmissionen.
2. SYMBOLER OG DEFINITIONER
2.1. Anvendte måleenheder
2.1.1. Masse: kg
2.1.2. Kraft: N
2.1.3. Moment: Nm
2.1.4. Overfalde: cm3
2.1.5. Tryk: bar2.1.6. Længde: måleenheden er angivet i det enkelte tilfælde
2.1.7. Tyngdeaccelerationen: g = 10 m/s
2.
2.2. Symboler, der gælder for alle konstruktioner (jf. diagram 1 i
tillæg 1)
2.2.1. GA: den tekniske tilladte totalmasse for påhængskøretøjet
som oplyst af fabrikanten
2.2.2. G ′A: den totalmasse, som kan afbremses af påløbsindret-
ningen, som oplyst af fabrikanten
2.2.3. GB: den totalmasse, som alle påhængskøretøjets bremser i
fællesskab kan afbremse
GB=n×GBO
2.2.4. GBO: den del af påhængskøretøjets totalmasse, som kan
afbremses af én bremse, som oplyst af fabrikanten
2.2.5. B*: nødvendig bremsekraft
2.2.6. B: nødvendig bremsekraft under hensyntagen til rullemod-
standen
2.2.7. D*: tilladelig stangkraft1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 64
▼M7
2.2.8. D: stangkraft
2.2.9. P ′: kraft udviklet af påløbsindretningen
2.2.10. K: påløbsindretningens komplementærkraft; denne kraft
defineres som kraften D i det punkt, hvor ekstrapolati-
onen af karakteristikken P ′som funktion af D skærer
abscisseaksen (jf. diagram 2 og 3), idet målingerne fore-
tagesved halv påløbs vej
2.2.11. KA: påløbsindretningens reaktionstærskel; denne er den
maksimale kortvarige trykkraft på koblingshovedet, som
ikke får påløbsindretningen til at udvikle nogen kraft.
Normalt bestemmes kraften KAsom den værdi, der med
frakoblet transmission måles ved begyndelsen af
indtrykning af koblingshovedet med en hastighed på 10
til 15 mm/s
2.2.12. D1: største trykkraft på koblingshovedet ved indtrykningen
af dette med hastigheden s mm/s ± 10 %, målt med
frakoblet transmission
2.2.13. D2: største trækkraft på koblingshovedet ved udtrækning af
dette med hastigheden s mm/s ± 10 % fra fuldstændig
indtrykket stilling, målt med frakoblet transmission
2.2.14. ηH0: påløbsindretningens virkningsgrad
2.2.15. ηH1: transmissionens virkningsgrad
2.2.16. ηH: påløbsindretningens og transmissionens samlede virk-
ningsgrad
ηH=ηH0×ηH1
2.2.17. s: påløbsvej i millimeter
2.2.18. s ′: effektiv påløbsvej i millimeter, fastsat i henhold til
punkt 9.4.1
2.2.19. s ″: frigang i hovedcylinderen målt i millimeter ved trækan-
ordningen (koblingshovedet)
2.2.20. s0: tabsvej, dvs. den vej, som koblingshovedet forskyder
sig, når trækanordningen bevæges fra 300 mm over
vandret til 300 mm under vandret med transmissionen
immobil
2.2.21. 2sB: en bremses samlede bakkemidtevandring målt (i milli-
meter) langs den med tilspændingsanordningen
parallelle tromlediameter uden justering af bremserne
2.2.22. 2sB*: mindste samlede bakkemidtevandring (i millimeter)
for tromlebremser:
2sB/C3¼2;4þ4
1000/C22r
hvor 2r er bremsetromlens diameter i millimeter (jf.
diagram 4 i tillæg 1)
for skivebremser med hydraulisk transmission:
2sB/C3¼1;110/C2V60
FRZþ1
1000/C22rA
hvor V60er én hjulbremses væskeoptagelse ved et tryk
svarende til en bremsekraft på 1,2 B* = 0,6 × GBOog
maksimal dækradius, og
2rAer bremseskivens ydre diameter
(V60er cm3,FRZic m2og rAer i mm)
2.2.23. M: bremsemoment
2.2.24. R: dækkets dynamiske rulningsradius (i meter, afrundet til
nærmeste hele centimeter)
2.2.25. n: antal bremser1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 65
▼M7
2.2.26. DA: aktiveringskraften på betjeningsanordningens indgangs-
side, når overbelastningsbeskyttelsen er aktiveret
2.2.27. MA: bremsemoment, hvor overbelastningsbeskyttelsen akti-
veres
2.3. Symboler for påløbsbremsesystemer med mekanisk transmission
(jf. diagram 5 i tillæg 1)
2.3.1. iH0: udveksling mellem påløbsvejen på koblingshovedet og
armvandringen for enden af påløbsindretningen
2.3.2. iH1: udveksling mellem armvandringen for enden af påløb-
sindretningen og bremsearmens vandring
(transmissionens udveksling)
2.3.3. iH: påløbsindretningens udveksling fra koblingshoved til
bremsearm
iH=iH0×iH1
2.3.4. ig: udveksling fra bremsearmen til midten af en bremse-
bakke (jf. diagram 4 i tillæg 1)
2.3.5. P: kraft på bremsearmen2.3.6. P
0: bremsens tilbageføringskraft, dvs. P's værdi i det punkt,
hvor ekstrapolationen af funktionen M = ƒ(P) skærer
abscisseaksen (jf. diagram 6 i tillæg 1)
2.3.7. π: bremsens karakteristik bestemt ved følgende formel:
M=P( p−R0)
2.4. Symboler for påløbsbremsesystemer med hydraulisk transmission
(jf. diagram 8 i tillæg 1)
2.4.1. ih: udveksling mellem påløbsvejen på koblingshovedet og
hovedcylinderenss tempelvandring
2.4.2. ig: udveksling mellem vandringen ved hjulcylindrenes
angrebspunkt og en bremsebakkes midtevandring
2.4.3. FRZ: for tromlebremser en hjulcylinders stempelareal; for
skivebremser det samlede areal af stemplerne på den
ene side af skiven
2.4.4. FHZ: hovedcylinderenss tempelareal
2.4.5. p: væsketrykket i hjulcylinderen
2.4.6. p0: tilbageføringstrykket i hjulcylinderen, dvs. trykket p's
værdi i det punkt, hvor ekstrapolationen af funktionen
M= ƒ(p) skærer abscisseaksen (jf. diagram 7 i tillæg 1)
2.4.7. ρ′: bremsens karakteristik bestemt ved følgende formel:
M=ρ′(p − p0)
3. GENERELLE BESTEMMELSER
3.1. Overførslen af kraften fra koblingshovedet til påhængskøretøjets
bremser skal ske enten ved hjælp af stangforbindelser eller ved
hjælp af hydraulik. Ved mekaniske transmissioner kan en del af
transmissionen bestå af et kabeltræk (bowdentræk). Denne del
skal være så kort som mulig.
3.2. Alle bolte i ledforbindelserne skal være tilstrækkeligt sikrede.
Desuden skal ledforbindelserne være udført selvsmørende eller
være let tilgængelige for smøring.
3.3. Påløbsbremsesystemer skal være således indrettet, at ingen del af
transmissionen kan sætte sig i klemme eller blive udsat for varig
deformation eller brud, selv ved fuld vandring. Dette kontrolleres
efter, at transmissionens første komponent er afmonteret fra
bremsearmen.
3.4 Påløbsbremsesystemer skal tillade det trækkende køretøj at bakke
med påhængskøretøjet, uden at der derved påføres en vedvarende
kraft, som er større end 0,08 × g × GA. Anordninger, som1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 66
▼M7
anvendes til dette formål, skal virke automatisk og automatisk slå
fra, når påhængskøretøjet bevæger sig fremad.
3.5. Enhver særlig anordning, som er monteret af hensyn til punkt 3.4,
skal være således udformet, at parkeringsbremsevirkningen op ad
en skråning ikke svækkes.
3.6. Kun påløbsbremsesystemer med skivebremser må indeholde over-
belastningsbeskyttelse. Den må først aktiveres ved en kraft på
mere end 1,2 P eller et tryk på mere end 1,2 p svarende til en
bremsekraft på B* = 0,5 × g × GBO(ved montering på hjul-
bremsen), eller ved en stangkraft på koblingen på mere end
1,2 × D* (ved montering på påløbsindretningen).
4. FORSKRIFTER FOR PÅLØBSINDRETNINGEN
4.1. Påløbsindretningens glidende dele skal være så lange, at påløbs-
vejen også ved tilkoblet påhængskøretøj kan udnyttes fuldt ud.
4.2. De mod hinanden glidende dele skal være beskyttet ved hjælp af
en harmonikabælg eller lignende indretning. Delene skal smøres
eller være fremstillet af selvsmørende materialer. Glidefladerne
skal bestå af materialer, som ikke danner elektrokemiske
elementer, og skal mekanisk set være således indbyrdes afstemt,
at der ikke kan optræde klemning eller rivning.
4.3. Påløbsindretningens reaktionstærskel (KA) skal være 0,02 × g × G ′Aog højst 0,04×g×G ′A.
4.4. Den største dæmpningskraft D1må ikke overstige 0,10×g×G ′Afor
påhængskøretøjer med stiv trækstand og 0,067×g×G ′Afor flerak-
slede påhængskøretøjer med drejelig trækstand.
4.5. Den største trækkraft D2skal ligge mellem 0,1 × g × G ′Aog
0 , 5×g×G ′A.
5. UNDERSØGELSER OG MÅLINGER, SOM SKAL FORE-
TAGES PÅ PÅLØBSINDRETNINGEN
5.1. Påløbsindretninger, der fremstilles for en teknisk tjeneste til prøv-
ning, skal undersøges for overensstemmelse med forskrifterne i
punkt 3 og 4.
5.2. For alle konstruktioner måles:
5.2.1. Påløbsvejen s og den effektive påløbsvej s ′.
5.2.2. Komplementærkraften K.
5.2.3. Reaktionstærsklen KA.
5.2.4. Dæmpningskraften D1.
5.2.5. Trækkraften D2.
5.3. For påløbsbremsesystemer med mekanisk transmission
bestemmes:
5.3.1. Udvekslingen iH0ved den halve påløbsvej.
5.3.2. Den af påløbsindretningen udviklede kraft P ′som funktion af
stangkraften D. Ud fra en repræsentativ kurve på basis af målere-sultaterne fås komplementærkraften K og virkningsgraden
η
Η0¼1
iH0/C2P0
D/C0K
(se diagram 2 i tillæg 1).
5.4. For påløbsbremsesystemer med hydraulisk transmission
bestemmes:
5.4.1. Udvekslingen ihved den halve påløbsvej.
5.4.2. Trykket p ved hovedcylinderens tilslutning som funktion af stang-
kraften D og hovedcylinderenss tempelareal FHZsom oplyst af
fabrikanten. Ud fra en repræsentativ kurve på basis af måleresul-
taterne fåskomplementærkraften K og virknings graden
ηΗ0¼1
ih/C2p/C2FHZ
D/C0K
(se diagram 3 i tillæg 1).
5.4.3. Frigangen s ″i hovedcylinderen, jf. punkt 2.2.19.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 67
▼M7
5.5. For påløbsbremsesystemer til flerakslede påhængskøretøjer med
drejelig trækstang måles tabsvejen s0i henhold til punkt 9.4.1.
6. FORSKRIFTER VEDRØRENDE BREMSERNE
6.1. Foruden selve bremserne skal fabrikanten stille følgende til
rådighed for den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen:
tegninger med angivelse af hovedkomponenternes type, dimensi-
oner og materiale og oplysninger om bremsebelægningernes
fabrikat og type. Tegningerne skal indeholde oplysning om hjul-
cylindreness tempelareal FRZ(hydrauliske bremser). Desuden skal
fabrikanten angive det største tilladte bremsemoment Mmaxog
massen GBO, jf. punkt 2.2.4.
6.2. Det af fabrikanten opgivne bremsemoment Mmaxskal mindst have
en værdi, der svarer til 1,2 gange den kraft P eller 1,2 gange det
tryk p, som kræves for at give en bremsekraft på B* =
0,50 × g × GBO.
6.2.1. Hvis der ikke monteret overbelastningsbeskyttelse i påløbsbrem-
sesystemet og ikke agtes monteret en sådan, skal hjulbremsen
afprøvesved 1,8 gange den kraft P eller 1,8 gange det tryk p,
som kræves for at give en bremsekraft på B* = 0,50 × g × GBO.
6.2.2. Hvis der er monteret overbelastningsbeskyttelse i påløbsbremse-
systemet eller agtes monteret en sådan, skal hjulbremsen
afprøves ved 1,1 gange overbelastningsbeskyttelsens kraft Pmaxeller P′maxeller tryk pmaxeller p'max'inklusive alle tolerancer (oplyst
af fabrikanten).
7. UNDERSØGELSER OG MÅLINGER, SOM SKAL FORE-
TAGES PÅ BREMSERNE.
7.1. Bremser med tilhørende dele, der fremstilles for en teknisk
tjeneste til prøvning, skal undersøges for overensstemmelse med
forskrifterne i punkt 6.
7.2. Der skal bestemmes følgende:7.2.1. Mindste samlede bakkemidtevandring 2
SB*.
7.2.2. Samlet bakkemidtevandring 2SB(som skal være større end 2SB*).
7.2.3. Bremsemomentet M som funktion af kraften P på bremsearmen
(mekanisk transmission) eller trykket p i hjulcylinderen (hydrau-
lisk transmission).
Bremsefladernes omløbshastighed skal svare til en begyndelses-
hastighed på 60 km/h for køretøjet. Af kurven over målingerne
udledesfølgende:
7.2.3.1. Tilbageføringskraften P 0og karakteristikken ñ (jf. diagram 6 i
tillæg 1) for bremser med mekanisk transmission.
7.2.3.2. Tilbageføringstrykke p 0og karakteristikken ñ' (jf. diagram 7 i
tillæg 1) for bremser med hydraulisk transmission.
8. PRØVERAPPORTER
Ansøgninger om godkendelse af påhængskøretøjer med påløbs-
bremsesystem skal vedlægges prøverapporterne vedrørendepåløbsindretningen og bremserne og prøverapporterne vedrørende
samvirkningen mellem påløbsindretningen, transmissionen og
bremserne på påhængskøretøjet. Rapporterne skal mindst inde-
holde de i tillæg 2,3 og 4 anførte oplysninger.
9. PÅLØBSINDRETNINGENS SAMVIRKNING MED KØRE-
TØJSBREMSERNE
9.1. På grundlag af specifikationerne for påløbsindretningen (tillæg 2)
og bremserne (tillæg 3) og specifikationerne for påhængskøretøjet
i punkt 4 i tillæg 4 kontrolleres det, at påløbsbremsesystemet
opfylder de fastsatte forskrifter.
9.2. Generelle prøver gældende alle konstruktioner
9.2.1. Dele af transmissionen, som hverken er kontrolleret i forbindelse
med prøvningen af påløbsindretningen eller bremserne, skal
prøves på køretøjet. Prøveresultaterne anføres i tillæg 4 f. eks.
i
H1ogηH1.
9.2.2. Masser1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 68
▼M7
9.2.2.1. Påhængskøretøjets totalmasse G Amå ikke overstige den total-
masse G ′A, som påløbsindretningen er godkendt til.
9.2.2.2. Påhængskøretøjets totalmasse G Amå ikke overstige den total-
masse G B, som kan afbremses af alle påhængskøretøjets bremser
i fællesskab.
9.2.3. Kræfter
9.22.3.1. Reaktionstærsklen K Amå ikke være mindre end 0,02 × g × G A
og ikke større end 0,04 × g × G A.
9.2.3.2. Den største trykkraft D 1må ikke være større end 01,0 × g × G A
for påhængskøretøjer med stiv trækstang og ikke større end
0,067×g×G Afor flerakslede påhængskøretøjer med hængslet
trækstang.
9.2.3.3. Den største trækkraft D 2skal ligge mellem 0,1 × g × G Aog
0 , 5×g×G A.
9.3. Kontrol for tilstrækkelig bremsevirkning
9.3.1. Summen af de bremsende kræfter ved omkredsen af påhængskø-
retøjets hjul skal mindst være B* = 0,5 × g × GAinklusive en
rullemodstand på 0,01 × g × GA. Hertil svarer en bremsekraft på
B = 0,49 × g × GA. Den største tilladte stangkraft bliver således:
D* = 0,067 × g × GAfor flerakslede påhængskøretøjer med
hængslet trækstang, og
D* = 0,10 × g × GAfor påhængskøretøjer med stiv træk-
stang.
Til kontrol af, om disse forskrifter er overholdt, benyttes følgende
uligheder:
9.3.1.1. For påløbsbremsesystemer med mekanisk transmission
B/C2R
ρþnPo/C20/C211
D/C3/C0K ðÞ /C2 ηH/C20iH
9.3.1.2. For påløbsbremsesystemer med hydraulisk transmission
B/C2R
n/C2ρþPo/C20/C211
D/C3/C0K ðÞ /C2 ηH/C20iH
FHZ
9.4. Kontrol afpåløbsvejen
9.4.1. Ved påløbsindretninger for flerakslede påhængskøretøjer med
drejelig trækstang, hvis stangsystem afhænger af trækanordnin-
gens stilling, skal påløbsvejen s mindst være tabsvejen s0større
end den effektive påløbsvej s ′. Tabsvejen s0må højst være 10 %
af den effektive påløbsvej s ′.
9.4.2. Den effektive påløbsvej s ′bestemmes på følgende måde:
9.4.2.1. Hvis stangsystemet påvirkes af trækanordningens vinkelstilling, er
s0¼s/C0so
9.4.2.2. Hvisder ikke er nogen tabs vej, er
s0¼s
9.4.2.3. For hydrauliske bremsesystemer er
s0¼s/C0s00
9.4.3. Til kontrol af, om påløbsvejen er tilstrækkeligt stor, benyttes
følgende uligheder:
9.4.3.1. For påløbsbremsesystemer med mekanisk transmission:
iH/C20s0
SB/C3/C2ig1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 69
▼M7
9.4.3.2. For påløbsbremsesystemer med hydraulisk transmission:
ih
FHZ/C20s0
2sB/C3/C2nFRZ/C2i0
g
9.5. Tillægsprøver
9.5.1. For påløbsbremsesystemer med mekanisk transmission under-
søges det, om stangsystemet, der overfører kraften fra
påløbsindretningen til bremserne, er korrekt monteret.
9.5.2. For påløbsbremsesystemer med hydraulisk transmission under-
søges det, om hovedcylinderens stempelvandring mindst har
størrelsen s/ih.
En lavere værdi er ikke tilladt.
9.5.3. Køretøjetsalmindelige reaktion under brems ning kontrolleresved
en vejprøve, idet hastighed, bremsekraft og bremseaktiveringsha-
stighed varieres. Selvforstærkende og udæmpede svingninger er
ikke tilladt.
10. GENERELLE BEMÆRKNINGER
Ovenstående forskrifter gælder for de sædvanlige former for
påløbsbremsesystemer med mekanisk eller hydraulisk transmis-
sion, hvor især alle påhængskøretøjets hjul er monteret med de
samme bremser og de samme dæk.
Hvad angår undersøgelsen af særlige udførelser må ovenstående
forskrifter tilpasses efter omstændighederne.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 70
▼M7
Tillæg 1
Forklarende diagrammer
Diagram 1
Symboler, der gælder for alle konstruktioner
(jf. punkt 2.2)
Diagram 2
Mekanisk transmission
(jf. punkt 2.2.10 og 5.3.2)
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 71
▼M7
Diagram 3
Hydraulisk transmission
(jf. punkt 2.2.10 og 5.4.2)
Diagram 4
Kontrol af bremser
(jf. punkt 2.2.22 og 2.3.4)
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 72
▼M7
Bakkemidtevandring: SB* = 1,2 mm + 0,2 % × 2r
Diagram 5
Bremser med mekanisk transmission
(jf. punkt 2.3)
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 73
▼M7
Diagram 6
Mekanisk bremse
(jf. punkt 2.3.6 og 7.2.3.1)
Diagram 7
Hydraulisk bremse
jf. punkt 2.4.6 og 7.2.3.2)
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 74
▼M7
Diagram 8
Bremser med hydraulisk transmission
(jf. punkt 2.4)
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 75
▼M7
Tillæg 2
Prøverapport for påløbsindretning
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 76
▼M7
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 77
▼M7
Tillæg 3
Prøverapport for en bremse
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 78
▼M7
Tillæg 4
Prøverapport vedrørende samvirkningen mellem påløbsindretning, transmission og bremser
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 79
▼M7
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 80
▼M7
BILAG IX
Typegodkendelsesdokumentation
Tillæg 1
MODEL
(største format: A4 (210 × 297 mm))
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 81
▼M7
Tillæg
til EF-typegodkendelsesattest nr. … om typegodkendelse af køretøj i henhold til direktiv 71/320/
EØF, senest ændret ved direktiv 98/12/EF
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 82
▼M7
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 83
▼M7
Tillæg 2
Prøvningsrapport
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 84
▼M7
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 85
▼M7
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 86
▼M7
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 87
▼M7
Tillæg 3
Liste over køretøjsdata i forbindelse med godkendelser i henhold til bilag
XV
1. Beskrivelse af køretøjstypen
1.1. Køretøjets handelsbetegnelse eller fabrikat:
1.2. Køretøjets klasse:
1.3. Køretøjetstype i henhold til bilag IX, tillæg 1:1.4. Modeller eller handelsbetegnelser for de køretøjer, køretøjstypen
består af:
1.5. Fabrikantens navn og adresse:2. Bremsebelægningernes fabrikat og type
2.1. Bremsebelægninger prøvet i henhold til alle relevante forskrifter i
bilag II:
2.2. Bremsebelægninger prøvet i henhold til bilag XII:
3. Køretøjets mindstemasse3.1. Massens fordeling på akslerne (minimumsværdier):
4. Køretøjets tilladte totalmasse
4.1. Massens fordeling på akslerne (minimumsværdier):5. Køretøjetstophas tighed:
6. Dæk- og hjuldimensioner:
7. Bremsekredsens konfiguration (f. eks. opdeling for/bag eller
diagonal):
8. Erklæring om, hvilket bremsesystem der er nødbremsesystemet:
9. Specifikationer for bremseventiler9.1. Justeringsspecifikationer for den lastafhængige reguleringsventil:
9.2. Trykventilensinds tilling:
10. Tilsigtet fordeling af bremsekraften:11. Bremsens specifikationer
11.1. Skivebremsetype
(f. eks. antal stempler og deres diameter, ventileret eller massiv
skive):
11.2. Tromlebremsetype
(f. eks. simplex/duplex samt dimensioner for stempler og tromle):
11.3. For trykluftbremsesystemer f. eks. type og størrelse af bremse-
membraner, bremsearme, mv.:
12. Hovedcylinderens type og størrelse:
13. Forstærkerens type og størrelse:1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 88
▼M7
BILAG X
Krav til prøvning af køretøjer med blokeringsfri bremsesystemer
1. GENERELT
1.1. Formålet med dette bilag er at fastlægge kravene til køretøjer
med blokeringsfri bremsesystemer. Derudover skal motorkøre-
tøjer, der er godkendt til at trække et påhængskøretøj, og
påhængskøretøjer med trykluftbremser, når disse køretøjer er
belæsset, opfylde kompatibilitetskravene i tillægget til punkt
1.1.4.2 i bilag II.
1.2. Kendte blokeringsfri bremsesystemer består af en eller flere
følere, en eller flere kontrolanordninger og en eller flere modula-
torer. Enhver anordning af anden konstruktion, som måtte
fremkomme senere, skal anses for at være et blokeringsfrit brem-
sesystem i henhold til dette bilag og tillægget til punkt 1.1.4.2. i
bilag II, dersom det opfylder de krav, der er foreskrevet i dette
bilag.
2. DEFINITIONER
2.1. Ved »blokeringsfrit bremsesystem« forstås en komponent i drifts-
bremsesystemet, som automatisk kontrollerer graden af slip i
hjulets (hjulenes) rotationsretning på et eller flere hjul under
bremsningen.
2.2. Ved »føler« forstås en komponent, der skal bestemme og give
kontrolanordningen meddelelse om hjulets (hjulenes) rotationsfor-
hold eller køretøjetsdynamis ke forhold.
2.3. Ved »kontrolanordning« forstås en komponent, der skal vurdere
de modtagne data fra føleren (følerne) og videresende et signal
til modulatoren.
2.4. Ved »modulator« forstås en komponent, der skal regulere bremse-
kraften (-kræfterne) i overensstemmelse med det indkommende
signal fra kontrolanordningen.
2.5. Ved »direkte kontrolleret hjul« forstås et hjul, hvis bremsekraft
reguleres i overensstemmelse med data fra mindst dets egen føler.
2.6. Ved »indirekte kontrolleret hjul« forstås et hjul, hvis bremsekraft
reguleres i overensstemmelse med data fra et andet (andre) hjuls
føler (følere)(1).
3. TYPER AF BLOKERINGSFRI BREMSESYSTEMER
3.1. Et motorkøretøj skal anses for at være udstyret med et blokerin-
gsfrit bremsesystem som omhandlet i punkt 1 i tillægget til punkt
1.1.4.2 i bilag II, dersom et af følgende systemer er monteret:
3.1.1. Blokeringsfrit bremsesystem af kategori 1:
Et køretøj, der er udstyret med et blokeringsfrit bremsesystem af
kategori 1, skal opfylde alle krav i dette bilag.
3.1.2. Blokeringsfrit bremsesystem af kategori 2:
Et køretøj, der er udstyret med et blokeringsfrit bremsesystem af
kategori 2, skal opfylde alle krav i dette bilag, undtagen kravene i
punkt 5.3.5.
3.1.3. Blokeringsfrit bremsesystem af kategori 3:
Et køretøj, der er udstyret med et blokeringsfrit bremsesystem af
kategori 3, skal opfylde alle krav i dette bilag, undtagen kravene i
punkt 5.3.4 og 5.3.5. På sådanne køretøjer skal enhver individuel
aksel (eller bogie), som ikke er udstyret med mindst et direkte
kontrolleret hjul, opfylde kravene til udnyttet friktion og række-
følgen for blokering af akslerne i tillægget til punkt 1.1.4.2 i
bilag II i stedet for kravene til udnyttet friktion i punkt 5.2 i dette
bilag. Hvisden relative pos ition af kurverne for udnyttet friktion1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 89
(1) Blokeringsfrie bremsesystemer med »select-high« kontrol anses for at have både direkte
og indirekte kontrollerede hjul; i systemer med »select-low« kontrol anses alle hjul,
som har følere tilsluttet, for at være direkte kontrollerede hjul.
▼M7
imidlertid ikke opfylder kravene i punkt 3.1.1 i tillægget til punkt
1.1.4.2 i bilag II, skal det kontrolleres, at hjulene på mindst en
bagaksel ikke blokerer før forakslens (-akslernes) hjul under de
forhold, som er beskrevet i punkt 3.1.1 og 3.1.4 i tillægget til
punkt 1.1.4.2 i bilag II med hensyn til decelerationstal og last.
Disse krav kan kontrolleres på vejbelægninger med høj eller lav
friktion (ca. 0,8 og maksimum 0,3) ved at modulere kraften på
driftsbremsens betjeningsorgan.
3.2. Et påhængskøretøj skal anses for at være udstyret med et bloker-
ingsfrit bremsesystem som omhandlet i punkt 1 i tillægget til
punkt 1.1.4.2 i bilag II, hvis mindst to hjul, ét på hver side af
køretøjet, er direkte kontrolleret og alle øvrige hjul er direkte
eller indirekte kontrolleret af det blokeringsfri bremsesystem. For
almindelige påhængsvogne gælder endvidere, at mindst to hjul på
én foraksel og to hjul på én bagaksel skal være direkte kontrol-
leret, at disse aksler hver skal have mindst én uafhængig
modulator, og at alle øvrige hjul skal være direkte eller indirekte
kontrolleret. Derudover skal påhængskøretøjet opfylde ét at
følgende krav:
3.2.1. Blokeringsfrit bremsesystem af kategori A
Et påhængskøretøj, der er udstyret med et blokeringsfrit bremse-
system af kategori A, skal opfylde alle krav i dette bilag.
3.2.2. Blokeringsfrit bremsesystem af kategori B
Et påhængskøretøj, der er udstyret med et blokeringsfrit bremse-
system af kategori B, skal opfylde alle krav i dette bilag,
undtagen kravene i punkt 6.3.2.
4. GENERELLE KRAV
4.1. Enhver strømafbrydelse eller uregelmæssighed i en føler, som
påvirker systemets evne til at opfylde funktions- og præstations-
kravene i dette bilag, herunder fejl i strømforsyning, tilledninger
til kontrolanordning(er), kontrolanordning(er)(1) og modula-
tor(er), skal meddeles føreren via et særligt optisk
advarselssignal.
4.1.1. Advarselssignalet skal lyse, når der sættes strøm til det bloker-
ingsfri bremsesystem og køretøjet holder stille; signalet må først
gå ud, efter at det er kontrolleret, at ingen af ovennævnte fejl
optræder.
4.1.2. Den statiske kontrol af følerne kan omfatte kontrol af, at føleren
ikke var aktiv sidste gang køretøjet befandt sig ved en hastighed
på over 10 km/h(2). I denne kontrolfase skal elektrisk styrede
pneumatiske modulatorventiler gennemløbe mindst én arbejds-
cyklus.
4.2. Motorkøretøjer, der er udstyret med blokeringsfri bremsesystemer
og/eller godkendt til at trække et påhængskøretøj, der er udstyret
med sådanne systemer, skal, med undtagelse af køretøjer af kate-
gori M1og N1være forsynet med et separat optisk advarselssignal
for det blokeringsfri bremsesystem (-systemerne) på påhængskø-
retøjet, som opfylder kravene i punkt 4.1.
4.2.1. Advarselssignalet må hverken lyse, når der er tilkoblet et
påhængskøretøj uden blokeringsfrit bremsesystem, eller når der
ikke er tilkoblet noget påhængskøretøj. Denne funktion skal
være automatisk.
4.3. Optiske advarselssignal(er) skal være synlig(e) også i dagslys, og
det skal være let for føreren at kontrollere, at det (de) fungerer
korrekt.
4.4. Undtagen i forbindelse med køretøjer af klasse M1,N1,O1og O2skal de elektriske forbindelser, der anvendes til de blokeringsfri
bremsesystemer på trækkende køretøjer og påhængskøretøjer,
udføres ved hjælp af et særligt forbindelsesstik, der er i overens-1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 90
(1) Indtil der er vedtaget ensartede prøvemetoder, skal fabrikanterne give den tekniske
tjeneste oplysning om alle fejlmuligheder i kontrolanordningerne og følgerne heraf.Fabrikanten og den tekniske tjeneste skal drøfte disse oplysninger og nå til enighedom dem.
(
2) Advarselslampen tillades at lyse igen, når køretøjet holder stille, forudsat at den slukker
igen, inden køretøjetshas tighed er 10 km/h, hvisder ikke er nogen fejl.
▼M7
stemmelse med ISO-standard 7638-1985 eller ISO/DIS-standard
7638-1996(1).
4.5. Dersom det blokeringsfri bremsesystem svigter, skal restbremse-
virkningen svare til den, som kræves for det pågældende køretøj,
hvis en komponent i driftsbremsens transmission svigter (se punkt
2.2.1.4 i bilag I). Dette krav må ikke anses som en afvigelse fra
kravene vedrørende nødbremsning. For påhængskøretøjer skal
restbremsevirkningen ved svigt i det blokeringsfri bremsesystem
som omhandlet i punkt 4.1 være mindst 80 % af den præstation,
der kræves af det pågældende påhængskøretøjs driftsbremse.
4.6. Systemets funktion må ikke påvirkes negativt af magnetfelter
eller elektriske felter(2).
4.7. Der må ikke forefindesnogen manuel anordning til frakobling af
det blokeringsfri bremsesystem eller ændring af dets funkti-
onsmåde(3), undtagen på terrængående køretøjer af klasse N2og
N3. Er et terrængående køretøj af klasse N2eller N3udstyret med
en sådan anordning, skal den opfylde følgende krav:
4.7.1. Med det blokeringsfri bremsesystem frakoblet eller dets funkti-
onsmåde ændret ved hjælp af den anordning, der er omhandlet i
punkt 4.7, skal motorkøretøjet opfylde alle krav i tillægget til
punkt 1.1.4.2 i bilag II.
4.7.2. Et optisk advarselssignal skal meddele føreren, at det bloker-
ingsfri bremsesystem er frakoblet eller dets funktionsmåde er
ændret; advarselssignalet for defekt blokeringsfrit bremsesystem
kan benytteshertil.
4.7.3. Det blokeringsfri bremsesystem skal automatisk genindkobles/
vende tilbage til indstillingen for kørsel på vej, når tændingen
atter slås til.
4.7.4. I den instruktionsbog, som fabrikanten leverer sammen med køre-
tøjet, skal føreren advares mod følgerne af, at det blokeringsfri
bremsesystem kobles fra eller dets funktionsmåde ændres.
4.7.5. Det tillades, at det ved hjælp af anordningen i punkt 4.7 sammen
med det trækkende køretøj er muligt at frakoble eller ændre funk-
tionsmåden for påhængskøretøjets blokeringsfri bremsesystem; en
særskilt anordning for påhængskøretøjet alene er ikke tilladt.
5. SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR MOTORKØRETØJER
5.1. Energiforbrug
Bremsesystemer, som er udstyret med blokeringsfri bremsesy-
stemer, skal fortsat have samme ydelse ved fuld bremsning med
driftsbremsen i længere tid. Opfyldelse af dette krav skal kontrol-
leresved hjælp af følgende prøver:
5.1.1. Prøvemetode
5.1.1.1. Begyndelsesenerginiveauet i energibeholderen (-beholderne) skal
være som angivet af fabrikanten. Dette niveau skal mindst være
sådan, at der opnås den virkning, som kræves for driftsbremsen,
når køretøjet er belæsset. Energibeholdere, der er beregnet til
andet formål end bremsning, skal være frakoblet.
5.1.1.2. Med en begyndelseshastighed på ikke under 50 km/h på en over-
flade med en friktionskoefficient på 0,3(4) eller derunder1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 91
(1) Kravene til ledningsføring i punkt 6.2 i ISO 7638-1985 eller punkt 5.4 i ISO/DIS-stan-
dard 7638/1996 for påhængskøretøjet må kun nedsættes, hvis påhængskøretøjet er
udstyret med egen uafhængig sikring. Sikringen skal være af en sådan størrelse, at
kredsløbets mærkestrøm ikke overskrides.Indtil der er vedtaget en ensartet international standard, skal den elektriske forbindelsemellem trækkende køretøj og påhængskøretøj med 12 V elektrisk system opfyldeforskrifterne i DIN 72570, del 4; dette gælder dog ikke for køretøjer af klasse N
3og O4.
(2) Dette godtgøres ved opfyldelse af de tekniske forskrifter i Rådets direktiv 72/245/EØF
(EFT L 152 af 6.7.1972, s. 15) senest ændret ved direktiv 95/54/EF, (EFT L 266 af8.11.1995, s. 1).
(
3) Det præciseres, at anordninger, der ændrer det blokeringsfrie bremsesystems funkti-
onsmåde, ikke er omfattet af punkt 4.7, hvis alle kravene til den kategori
blokeringsfrit bremsesystem, som køretøjet er udstyret med, er opfyldt i den ændrede
funktionsmåde. I sådanne tilfælde skal kravene i punkt 4.7.2, 4.7.3 og 4.7.4 dog væreopfyldt.
(
4) Indtil sådanne prøvebelægninger bliver almindelige, kan den tekniske tjeneste tillade, at
der anvendes dæk, hvis slid ligger på grænsen af det tilladelige, og højere værdier op til
0,4. Den faktisk målte værdi samt dæk- og vejbelægningstype registreres.
▼M7
aktiveres det belæssede køretøjs bremser fuldt i et tidsrum t; der
skal tages hensyn til de indirekte kontrollerede hjuls energifor-
brug i dette tidsrum, og alle direkte kontrollerede hjul skal
forblive under det blokeringsfri bremsesystems kontrol i hele
dette tidsrum.
5.1.1.3. Køretøjets motor skal derefter standses, eller fyldningen af ener-
gibeholderen (-beholderne) afbrydes.
5.1.1.4. Driftsbremsens betjeningsorgan skal herefter aktiveres fuldt fire
gange efter hinanden med køretøjet standset.
5.1.1.5. Når bremserne aktiveres femte gang, skal det være muligt at
bremse køretøjet med mindst samme virkning, som kræves for
nødbremsning af det belæssede køretøj.
5.1.1.6. På et motorkøretøj, der er godkendt til at trække et påhængskø-
retøj, som er udstyret med trykluftbremser, skal fødeledningen
afspærres under prøven, og en energibeholder med et indhold på
0,5 l forbindesmed s tyreledningen (i henhold til bilag IV, del A,
punkt 1.2.2.3). Når bremserne aktiveres femte gang som
beskrevet i punkt 5.1.1.5, må energiniveauet i styreledningen
ikke ligge under halvdelen af det niveau, som fås ved en fuld
bremsning påbegyndt med begyndelsesenerginiveauet.
5.1.2. Yderligere forskrifter
5.1.2.1. Vejbelægningens friktionskoefficient skal måles med det pågæl-
dende køretøj ved hjælp af den metode, som er beskrevet i
punkt 1.1 i tillæg 2.
5.1.2.2. Bremseprøven skal gennemføres med motoren frakoblet og i
tomgang og med belæsset køretøj.
5.1.2.3. Bremsetiden t bestemmes af formlen:
t¼Vmax
7ðdog mindst 15 sekunder Þ;
hvor t udtrykkesi s ekunder, og v maxer køretøjetskons truktivt
bestemte maksimalhastighed udtrykt i km/h, dog højst 160 km/h.
5.1.2.4. Dersom tiden t ikke kan nås ved en enkelt bremsefase, kan der
anvendes yderligere bremsefaser, op til i alt fire.
5.1.2.5. Hvisprøvningen gennemføresi flere fas er, må der ikke tilføres
yderligere energi mellem prøvens faser. Fra anden fase kan der
tages hensyn til, at der er sket et vist energiforbrug ved den første
bremsning, idet der foretages én fuldbremsning mindre end de
fire fuldbremsninger, der er foreskrevet i punkt 5.1.1.4 (og
5.1.1.5, 5.1.1.6 og 5.1.2.6), i henholdsvis anden, tredje og fjerdefase af den prøve, der er beskrevet i punkt 5.1.1.
5.1.2.6. Den i punkt 5.1.1.5 krævede virkning anses for at være opnået,
dersom energiniveauet i energibeholderen (-beholderne) efter
fjerde aktivering med køretøjet standset er lig med eller større
end det, der kræves for nødbremsning med belæsset køretøj.
5.2. Udnyttelse aff riktion
5.2.1. For friktionsudnyttelsen med det blokeringsfri bremsesystem skal
der tages hensyn til den faktiske forøgelse af bremselængden ud
over det teoretiske minimum. Det blokeringsfri bremsesystem
anses for at være tilfredsstillende, når
ε/C210;75
hvor εer den udnyttede friktion som defineret i punkt 1.2 i tillæg
2.
5.2.2. Den udnyttede friktion ( ε)skal måles på vejbelægninger med
friktionskoefficient på 0,3(
1) eller mindre og på ca. 0,8 (tør vej),
med en begyndelseshastighed på 50 km/h. For at undgå virknin-
gerne af forskellig temperatur i bremserne henstilles det, at zALbestemmes, førend k bestemmes.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 92
(1) Indtil sådanne prøvebelægninger bliver almindelige, kan den tekniske tjeneste tillade, at
der anvendes dæk, hvis slid ligger på grænsen af det tilladelige, og højere værdier op til
0,4. Den faktisk målte værdi samt dæk- og vejbelægningstype registreres.
▼M7
5.2.3. Prøvemetoden til bestemmelse af friktionskoefficienten (k) og
formlerne til beregning af den udnyttede friktion ( ε)er angivet i
tillæg 2.
5.2.4. Den udnyttede friktion med det blokeringsfri bremsesystem
kontrollerespå komplette køretøjer, der er uds tyret med bloker-
ingsfri bremsesystemer af kategori 1 eller 2. Drejer det sig om
køretøjer, der er udstyret med blokeringsfri bremsesystemer af
kategori 3, skal kun den eller de aksler, der har mindst et direkte
kontrolleret hjul, opfylde ovenstående krav.
5.2.5. Betingelsen ε≥0,75 skal kontrolleres med belæsset og
ubelæsset køretøj. Prøven med belæsset køretøj på vejbelægning
med høj friktion kan udelades, hvis den foreskrevne kraft på
betjeningsanordningen ikke sætter det blokeringsfri bremsesystem
i fuld funktion. Ved prøven med ubelæsset køretøj kan aktive-
ringskraften øges til højst 100 daN, hvis det blokeringsfri
bremsesystem ikke træder i funktion ved den maksimale værdi(1).
Er 100 daN utilstrækkeligt til at sætte systemet i funktion, kan
prøven udelades. Til prøven må trykket i trykluftbremser ikke
hævestil over udkoblings trykket.
5.3. Yderligere kontrol
Følgende yderligere kontrol skal foretages med frakoblet motor
med belæsset og ubelæsset køretøj.
5.3.1. Hjul, som kontrolleres direkte af blokeringsfri bremsesystemer,
må ikke blokere, når betjeningsanordningen pludselig aktiveres
fuldt (1) på de to typer vejbelægning, som er angivet i punkt
5.2.2, ved en lav begyndelseshastighed på 40 km/h og en høj
begyndelseshastighed som angivet i nedenstående tabel(2):
Køretøjsklasse Største prøvehastighed
Vejbelægning med høj
friktion— Alle køretøjsklasser
untagen N2og N3belæsset0,8 vmax≤120 km/h
—N2og N3belæsset 0,8 vmax≤80 km/h
Vejbelægning med lav
friktion—M1og N10,8 vmax≤120 km/h
—M2,M3og andre N2end sættevogns-
traktorer0,8 vmax≤80 km/h
—N3samt N2-sætte-
vognstraktorer0,8 vmax≤70 km/h
5.3.2. Når en aksel passerer fra en belægning med høj friktion (kHtil en
med lav friktion (kL, hvor kH≥0,5 og kH/kL≥2(3), med fuldt
aktiveret betjeningsanordning (1), må de direkte kontrollerede hjul
ikke blokere. Kørselshastigheden og bremseaktiveringsøjeblikket
skal beregnes således, at overgangen fra belægningen med høj
friktion til den med lav friktion sker med det blokeringsfri brem-
sesystem i fuld funktion med henholdsvis høj og lav hastighed,
som nævnt i punkt 5.3.1 (2).
5.3.3. Når et køretøj passerer fra en belægning med lav friktion (kLtil
en med høj friktion (kH, hvor kH≥0,5 og kH/kL≥2, med fuldt
aktiveret betjeningsanordning (1), skal køretøjets deceleration
inden for en rimelig tid stige til den, der opnås på vej med høj
friktion, og køretøjet må ikke afvige fra sin oprindelige kurs.
Kørselshastigheden og bremseaktiveringsøjeblikket skal beregnes1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 93
(1) Ved maksimal værdi forstås den i bilag II nævnte aktiveringskraft for den pågældende
køretøjsklasse; om nødvendigt kan der benyttes en større kraft, således at det bloker-ingsfri bremsesystem træder i funktion.
(
2) Hensigten med disse prøver er at kontrollere, at hjulene ikke blokerer, og at køretøjet er
stabilt; det er derfor ikke påkrævet at standse køretøjet helt på en belægning med lavfriktion.
(
3)kHer belægningen med høj friktion
kLer belægningen med lav friktion
kHog kLmåless om anført i tillæg 2.
▼M7
således, at overgangen fra vejbelægningen med lav friktion til den
med høj friktion sker med det blokeringsfri bremsesystem i fuld
funktion ved ca. 50 km/h.
5.3.4. For køretøjer, der er udstyret med blokeringsfri bremsesystemer
af kategori 1 eller 2 gælder følgende: Når køretøjetshøjre og
venstre hjul befinder sig på belægninger med forskellige frikti-
onskoefficienter (kHog kL, hvor kH≥0,5 og kH/kL≥2, må de
direkte kontrollerede hjul ikke blokere, når betjeningsanordningen
pludselig aktiveres fuldt(1) ved en hastighed på 50 km/h.
5.3.5. Endvidere skal belæssede køretøjer, der er udstyret med bloker-
ingsfri bremsesystemer af kategori 1, under de i punkt 5.3.4
anførte betingelser opfylde kravene til deceleration i tillæg 3.
5.3.6. Imidlertid gælder det for prøverne i punkt 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3,
5.3.4 og 5.3.5, at kortvarige blokeringer af hjulene tillades.
Endvidere tilladeshjulblokering, når køretøjetshas tighed er under
15 km/h; ligeledestilladesblokering af indirekte kontrollerede
hjul ved alle hastigheder, men stabilitet og styrbarhed må ikke
påvirkes.
5.3.7. Under prøverne i punkt 5.3.4 og 5.3.5 tilladess tyrekorrektion
bestående i en vinkeldrejning af styreapparatet på højst 120º i de
første to sekunder og højst 240º i alt. Endvidere skal køretøjets
midterplan i længderetningen ved begyndelsen af disse prøver
befinde sig over grænsen mellem belægningerne med høj og lavfriktion, og under prøverne må ingen del af dækkene (de yderste)
overskride denne grænse.
6. SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR PÅHÆNGSKØRETØJER
6.1. Energiforbrug
Bremsesystemer på påhængskøretøjer, som er udstyret med
blokeringsfri bremsesystemer, skal være således konstrueret, at
køretøjet, selv efter at driftsbremsen har været fuldt aktiveret i
nogen tid, stadig har tilstrækkelig energi til at bringe det til
standsning inden for en rimelig afstand.
6.1.1. Overholdelse af ovenstående krav skal kontrolleres ved hjælp af
den fremgangsmåde, som er beskrevet i det følgende, med køre-
tøjet ubelæsset på en lige og vandret vej med en belægning med
en god friktionskoefficient(
2) og med bremserne justeret så tæt
som muligt og med en eventuel bremsekraftregulator stillet på
»belæsset« under hele prøvningen.
6.1.2. Begyndelsesenerginiveauet i energibeholderen (-beholderne) skal
svare til et tryk på 8,0 bar ved koblingshovedet for påhængskøre-
tøjetsfødeledning.
6.1.3. Med en begyndelseshastighed på 30 km/h aktiveres bremserne
fuldt i t = 15 sek.; der skal tages hensyn til de indirekte kontrol-
lerede hjulsenergiforbrug i dette tids rum, og alle direkte
kontrollerede hjul skal forblive under det blokeringsfri bremsesy-
stems kontrol. Under prøven skal forsyningen til
energibeholderen (-beholderne) være afbrudt.
Dersom tiden t = 15 sek. ikke kan nås ved en enkelt bremsefase,
kan der anvendes yderligere bremsefaser. Mellem faserne må der
ikke tilføresenergi til energibeholderen (-beholderne), og fra
anden fase skal der tages hensyn til det ekstra energiforbrug, der
medgår til fyldning af bremsecylindren, f. eks. ved den i det
følgende beskrevne prøvningsprocedure.
Beholdertrykket ved begyndelsen af første fase skal være det i
punkt 6.1.2 anførte. Ved begyndelsen af de følgende faser må
beholdertrykket efter bremseaktiveringen ikke være lavere end
beholdertrykket ved afslutningen af den foregående fase. I en
given fase regnes tiden først fra det punkt, hvor beholdertrykket
er det samme som ved afslutningen af den foregående fase.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 94
(1) Ved maksimal værdi forstås den i bilag II nævnte aktiveringskraft for den pågældende
køretøjsklasse; om nødvendigt kan der benyttes en større kraft, således at det bloker-ingsfri bremsesystem træder i funktion.
(
2) Er prøvestrækningens friktionskoefficient for høj, således at det blokeringsfrie bremse-
system ikke træder i funktion, kan prøven udføres på en overflade med lavere
friktionskoefficient.
▼M7
6.1.4. Ved bremsningens ophør og med køretøjet standset skal drifts-
bremsens betjeningsorgan aktiveres fuldt fire gange. Under den
femte aktivering skal trykket i bremsekredsløbet være tilstrække-
ligt til at give en samlet bremsekraft på hjulomkredsen svarende
til ikke under 22,5 % af den kraft, der svarer til den maksimale
stationære belastning af hjulene, og uden at forårsage en automa-
tisk aktivering af noget bremsesystem, der ikke styres af det
blokeringsfri bremsesystem.
6.2. Udnyttelse aff riktion
6.2.1. Påhængskøretøjer med et blokeringsfrit bremsesystem anses for
acceptable, når ε≥0,75, hvor å er den udnyttede friktion som
defineret i punkt 2 i tillæg 2. Dette forhold skal kontrolleres
med køretøjet ubelæsset på en lige og vandret vej med en belæg-
ning med en god friktionskoefficient (1)(2)
6.2.2. For at undgå virkningerne af forskellig temperatur i bremserne
henstilles det, at ZRALbestemmes, førend kRbestemmes.
6.3. Yderligere kontrol
6.3.1. Ved hastigheder over 15 km/h må de hjul, som kontrolleres
direkte af et blokeringsfrit bremsesystem, ikke blokere, når det
trækkende køretøjs betjeningsanordning pludselig aktiveres
fuldt(3). Dette skal prøves under de betingelser, som er fore-
skrevet i punkt 6.2 ved en begyndelseshastighed på 40 km/h og
80 km/h.
6.3.2. Forskrifterne i dette punkt gælder kun for påhængskøretøjer med
blokeringsfrit bremsesystem af kategori A. Når højre og venstre
hjul befinder sig på belægninger, der giver forskellige maksimale
decelerationstal (ZRALHog ZRALL, hvor
ZRALH
εΗ/C210;5 andZRALH
ZRALL/C212
må de direkte kontrollerede hjul ikke blokere, når det trækkende
køretøjs betjeningsanordning pludselig aktiveres fuldt (3) ved en
hastighed på 50 km/h. Forholdet ZRALH/ZRALLkan bestemmes efter
fremgangsmåden i punkt 2 i tillæg 2 eller ved beregning. I så fald
skal det ubelæssede køretøj opfylde kravene til deceleration i
tillæg 3 (2).
6.3.3. Ved hastigheder over 15 km/h tillades kortvarig blokering af
direkte kontrollerede hjul, men ved hastigheder under 15 km/h
tilladesfulds tændig blokering. Indirekte kontrollerede hjul må
blokere ved alle hastigheder. I ingen tilfælde må stabiliteten
påvirkes.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 95
(1) Er prøvestrækningens friktionskoefficient for høj, således at det blokeringsfrie bremse-
system ikke træder i funktion, kan prøven udføres på en overflade med lavere
friktionskoefficient.
(2) For påhængskøretøjer med lastafhængigbremsekraftregulator kan trykket sættes op, så
man er sikker på, at det blokeringsfrie bremsesystem træder i funktion.
(3) Ved maksimal værdi forstås den i bilag II nævnte aktiveringskraft for den pågældende
køretøjsklasse; om nødvendigt kan der benyttes en større kraft, således at det bloker-
ingsfri bremsesystem træder i funktion.
▼M7
Tillæg 1
Symboler og definitioner
Symbol Bemærkninger
E Akselafstand
ERAfstand mellem hovedbolt og centerlinje for sættevognens aksel
eller aksler (eller afstanden mellem trækstangens kobling og
centerlinje for kærrens aksel eller aksler)
ε Udnyttet friktion: forholdet mellem den maksimale deceleration
med det blokeringsfri bremsesystem i funktion (zAL) og frikti-
onskoefficienten (k)
εiDen målte ε-værdi på aksel i(for motorkøretøj med blokerin-
gsfrit bremsesystem af kategori 3)
εHε-værdien på en vejbelægning med høj friktion
εLε-værdien på en vejbelægning med lav friktion
F Kraft [N]
FbRPåhængskøretøjets bremsekraft med det blokeringsfri bremsesy-
stem ude af funktion
FbRmaxMaksimumværdien af FbR
FbRmax,iVærdien af FbRmax, når kun aksel ibremses
FbRALBremsekraft på påhængskøretøjet med det blokeringsfri bremse-
system i funktion
FCndSamlet statisk akseltryk på vogntogets ubremsede ikke-drevne
aksler
FCdSamlet statisk akseltryk på vogntogets ubremsede drivaksler
FdynVinkelret reaktionskraft fra vejbanen under dynamiske forhold
med det blokeringsfri bremsesystem i funktion
FidynFdynfor aksel i(motorkøretøj og almindelig påhængsvogn)
FiStatisk akseltryk på aksel i
FMSamlet statisk akseltryk på alle (det trækkende) motorkøretøjs
hjul
FMnd(1) Samlet statisk akseltryk på vogntogets ubremsede ikke-drevne
aksler
FMd(1) Samlet statisk akseltryk på vogntogets ubremsede drivaksler
FRSamlet statisk akseltryk på alle påhængskøretøjets hjul
FRdynSamlet vinkelret dynamisk reaktionskraft fra vejbanen på sætte-
vognens eller kærrens aksel (aksler)
FwM(1) 0,01 FMnd+ 0,015 FMd
G Tyngdeaccelerationen (9,81 m/s2)
h Tyngdepunktets højde som specificeret af fabrikanten og accep-
teret af den prøveinstans, der forestår prøverne
hDTrækstangens højde (hængslingspunkt på påhængskøretøjet)1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 96
▼M7
Symbol Bemærkninger
hKDrejeskamlens (hovedboltens) højde
hRHøjden af påhængskøretøjets tyngdepunkt
k Friktionskoefficient mellem dæk og vejbane
kfk-faktor for en foraksel
kHk-værdi bestemt på vejbelægning med høj friktion
kik-værdi bestemt for aksel i for et køretøj med blokeringsfrit
bremsesystem af kategori 3
kLk-værdi bestemt på vejbelægning med lav friktion
klockFriktionsværdi ved 100 % slip
kMk-faktor for motorkøretøj
kpeakMaksimum for kurven, der afbilder friktion mod slip
krk-faktor for en bagaksel
kRk-faktor for påhængskøretøj
P Massen af det enkelte køretøj [kg]R Forholdet mellem k
peakog klock
t Tidsinterval [s]t
mGennemsnit af t
tminMindsteværdi af t
z Decelerationstal
zALKøretøjets decelerationstal z med det blokeringsfri bremsesy-
stem i funktion
zCVogntogets decelerationstal z, når kun påhængskøretøjet
bremses og det blokeringsfri bremsesystem ikke er i funktion
zCALVogntogets decelerationstal z, når kun påhængskøretøjet
bremses og det blokeringsfri bremsessystem er i funktion
zCmaxMaksimumværdi for zC
zCmax,iMaksimumværdi for zC, når kun aksel ipåhængskøretøjet
bremses
zmGennemsnitligt decelerationstal
zmaxMaksimumværdi for z
zMALSzALfor motorkøretøjet på uensvejbelægning højre/vens tre
zRPåhængskøretøjets decelerationstal z med det blokeringsfri
bremsesystem ude af funktion
zRALzALfor påhængskøretøjet ved bremsning af alle aksler, mens det
trækkende køretøj er ubremset og dets motor frakoblet
zRALHzRALpå vejbelægning med høj friktionskoefficient
zRALLzRALpå vejbelægning med lav friktionskoefficient1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 97
▼M7
Symbol Bemærkninger
zRALSzRALpå uensvejbelægning højre/vens tre
zRHzRvejbelægning med høj friktionskoefficient
zRLzRpå vejbelægning med lav friktionskoefficient
zRHmaxMaksimumværdi for zRH
zRLmaxMaksimumværdi for zRL
zRmaxMaksimumværdi for zR
(1)FMndog FMd: disse symboler kan for toakslede motorkøretøjers vedkommende erstattes
af det tilsvarende symbol, Fi.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 98
▼M7
Tillæg 2
Udnyttelse af friktion
1. MÅLEMETODE FOR MOTORKØRETØJER
1.1. Bestemmelse af friktionskoefficienten (k)
1.1.1. Friktionskoefficienten (k) bestemmes som kvotienten mellem de
maksimale bremsekræfter uden blokering af hjulene og den
tilsvarende dynamiske belastning på den aksel, der bremses.
1.1.2. Bremserne aktiveres på kun én aksel på det afprøvede køretøj ved
en begyndelseshastighed på 50 km/h. Bremsekræfterne skal være
således fordelt mellem akslens hjul, at der opnås størst mulig
bremsevirkning. Det blokeringsfrie bremsesystem skal være sat
ud af funktion mellem 40 km/h og 20 km/h.
1.1.3. Der udføres et antal prøver med større og større bremsetryk for at
bestemme det maksimale decelerationstal for køretøjet (zmax.
Under hver prøve skal der anvendes en konstant aktiveringskraft,
og decelerationstallet bestemmes ud fra den tid (t), det tager for
hastigheden at blive reduceret fra 40 km/h til 20 km/h, ved hjælp
af følgende formel:
z¼0;566
t
zmaxer den maksimale værdi af z; t udtrykkes i sekunder.
1.1.3.1. Blokering af hjulene må forekomme under 20 km/h.
1.1.3.2. Ud fra den mindste værdi af t benævnt tminudvælgestre værdier
af t, der ligger mellem tminog 1,05 tmin. Efter beregning af deres
aritmetiske gennemsnit tm, beregnes
zm¼0;566
tm
Kan det godtgøres, at det af praktiske årsager ikke er muligt at
opnå de tre ovennævnte værdier, anvendestmin. Kravet i punkt
1.3 skal dog stadig være opfyldt.
1.1.4. Bremsekræfterne beregnes ud fra det målte decelerationstal og
rullemodstanden på de ubremsede aksler, som normalt er 0,015
gange den statiske akselbelastning for en drivaksel og 0,010
gange den statiske akselbelastning for ikke-drevne aksler.
1.1.5. Den dynamiske akselbelastning findes ved anvendelse af lignin-
gerne i tillægget til punkt 1.1.4.2 i bilag II.
1.1.6. Værdien af k afrundestil tredje decimal.
1.1.7. Dernæst gentages prøven for de øvrige aksler som beskrevet i
punkt 1.1.1-1.1.6 (undtagen i de i punkt 1.4 og 1.5 nævnte
tilfælde).
1.1.8. For eksempel er friktionskoefficienten (k) for et toakslet baghjuls-
trukket køretøj med forakslen bremset givet ved:
kf¼zm/C2P/C2g/C00;015/C2F2
F1þh
E/C2zm/C2P/C2g
1.1.9. Der bestemmes en koefficient for forakslen, kf, og en koefficient
for bagakslen kr.
1.2. Bestemmelse afudnyttet f riktion ( ε)
1.2.1. Den udnyttede friktion ( ε)defineress om kvotienten mellem det
maksimale decelerationstal med det blokeringsfrie bremsesystem
i funktion (zALog friktionskoefficienten (km, dvs.
ε¼zAL
kM
1.2.2. Med en begyndelseshastighed på 55 km/h bestemmes det maksi-
male decelerationstal (zALmed det blokeringsfrie bremsesystem i
funktion. zALbaseres på den gennemsnitlige værdi af tre prøver1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 99
▼M7
som beskrevet i punkt 1.1.3, idet der anvendes den tid, det tager
for hastigheden at blive reduceret fra 45 km/h til 15 km/h, ved
hjælp af følgende formel:
zAL¼0;849
tm
1.2.3. Friktionskoefficienten bestemmes ved vægtning af de dynamiske
akselbelastninger som følger:
kM¼kfFfdynþkr/C2Frdyn
P/C2g
kM¼kfFfdynþkr/C2Frdyn
P/C2g
hvor
Ffdyn¼Ffþh
E/C2zAL/C2P/C2g
Frdyn¼Fr/C0h
E/C2zAL/C2P/C2g
1.2.4. Værdien af εafrundestil anden decimal.
1.2.5. For et køretøj, der er udstyret med et blokeringsfrit bremsesystem
af kategori 1 eller 2, baseres værdien af zALpå hele køretøjet
afbremset med det — blokeringsfrie bremsesystem i funktion, og
den udnyttede friktion ( ε)er givet ved samme formel som den i
punkt 1.2.1 anførte.
1.2.6. For et køretøj, der er udstyret med et blokeringsfrit bremsesystem
af kategori 3, målesværdien af zALpå hver af de aksler, som har
mindst ét direkte kontrolleret hjul.
For eksempel er den udnyttede friktion ( ε)for et toakslet køretøj
med et blokeringsfrit bremsesystem, der kun virker på den
bageste aksel (2, givet ved:
ε2¼zAL/C2P/C2g/C00;010/C2F1
k2/C2F2/C0h
EzAL/C2P/C2gÞ/C18/C19
Denne beregning foretages for hver aksel, der har mindst ŽBet
direkte kontrolleret hjul.
1.3. Hvis ε> 1,00, gentagesmålingerne af friktions koefficienten. Der
tilladesen tolerance på 10 %.
1.4. For treakslede motorkøretøjer benyttes kun den aksel, der ikke
hører til en bogie med tætplacerede aksler, til bestemmelse af k-
værdien for køretøjet(1).
1.5. For køretøjer af klasse N2og N3med akselafstand under 3,80 m,
og hvor h/E > 0,25, udelades bestemmelsen af friktionskoeffi-
cienten for bagakslen.
1.5.1. I dette tilfælde defineresden udnyttede friktion (å) s om
kvotienten mellem det maksimale decelerationstal med det
blokeringsfrie bremsesystem i funktion (zALog friktionskoeffi-
cienten (kf, dvs.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 100
(1) Indtil der er vedtaget ensartede prøvemetoder, skal der træffes nærmere aftale med den
tekniske tjeneste om køretøjer med mere end tre aksler og specialkøretøjer.
▼M7
ε¼zAL
kf
2. MÅLEMETODE FOR PÅHÆNGSKØRETØJER
2.1. Generelle bestemmelser
2.1.1. Friktionskoefficienten (k) bestemmes som kvotienten mellem de
maksimale bremsekræfter uden blokering af hjulene og den
tilsvarende dynamiske belastning på den aksel, der bremses.
2.1.2. Bremserne aktiveres på kun én aksel på det afprøvede påhæng-
skøretøj, ved en begyndelseshastighed på 50 km/h.
Bremsekræfterne skal være således fordelt mellem akslens hjul,
at der opnås størst mulig bremsevirkning. Det blokeringsfrie
bremsesystem skal være sat ud af funktion mellem 40 km/h og
20 km/h.
2.1.3. Der udføres et antal prøver med større og større bremsetryk for at
bestemme det maksimale decelerationstal for vogntoget (zCmax),
når kun påhængskøretøjet bremses. Under hver prøve skal der
anvendes en konstant aktiveringskraft, og decelerationstallet
bestemmes ud fra den tid (t), det tager for hastigheden at blive
reduceret fra 40 km/h til 20 km/h, ved hjælp af følgende formel:
zc¼0;566
t
2.1.3.1. Blokering af hjulene må forekomme under 20 km/h.
2.1.3.2. Ud fra den mindste værdi af t benævnt tminudvælgestre værdier
af t, der ligger mellem tminog 1,05 tmin. Efter beregning af deres
aritmetiske gennemsnit tm, beregnes
zcmax¼0;566
tm
Kan det godtgøres, at det af praktiske årsager ikke er muligt at
opnå de tre ovennævnte værdier, anvendestmin.
2.1.4. Den udnyttede friktion ( ε)beregnesefter følgende formel:
ε¼zRAL
kR
hvor værdien af k bestemmes efter punkt 2.2.3 for almindelige
påhængsvogne og punkt 2.3.1 for sættevogne.
2.1.5. Hvis ε> 1,00, gentagesmålingerne af friktions koefficienten. Der
tilladesen tolerance på 10 %.
2.1.6. Det maksimale decelerationstal (zRALbestemmes med det bloker-
ingsfrie bremsesystem i funktion og det trækkende køretøj
ubremset på grundlag af gennemsnittet af tre prøver udført efter
punkt 2.1.3.
2.2. Almindelige påhængsvogne
2.2.1. Værdien af k (med det blokeringsfrie bremsesystem ude af funk-
tion mellem 40 km/h og 20 km/h) bestemmes for for- og
bagakslen.
For foraksel igælder følgende:
FbRmaxi=zCmaxi(FM+FR) − 0,01 FCnd− 0,015 FCd
Fidyn¼FiþzCmaxFM/C2hDþg/C2P/C2hR ðÞ /C0 FwM/C2hD
E
kf¼FbRmaxi
Fidyn1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 101
▼M7
For bagaksel gælder følgende:
FbRmaxi=zCmaxi(FM+FR) − 0,01 FCnd− 0,015 FCd
Fidyn¼Fi/C0zCmaxFM/C2hDþg/C2P/C2hR ðÞ /C0 FwM/C2hD
E
kr¼FbRmaxi
Fidyn
2.2.2. Værdien af kfog krafrundestil tredje decimal.
2.2.3. Friktionskoefficienten krberegnesproportionalt med de dyna-
miske akselbelastninger.
kR¼kf/C2Ffdynþkr/C2Frdyn
P/C2g
2.2.4. Bestemmelse af zRAL(med det blokeringsfrie bremsesystem i
funktion)
zRAL¼zCAL/C2FMþFR ðÞ /C0 0;01 FCnd/C00;015 F Cd
FR
zRALbestemmes på en vejbelægning med høj friktionskoefficient
og for køretøjer med blokeringsfrit bremsesystem af kategori A
tillige på en vejbelægning med lav friktionskoefficient.
2.3. Sættevogne og kærrer
2.3.1. Værdien af k (med det blokeringsfrie bremsesystem ude af funk-
tion mellem 40 km/h og 20 km/h) bestemmes med hjul på kun én
aksel, idet hjulene på de øvrige aksler er afmonteret.
FbRmax=zCmax×( FM+FR)−FwM
FRdyn¼FR/C0FbRmax/C2hkþzC/C2g/C2P/C2hR/C0hK ðÞ
ER
k¼FbRmax
FRdyn
2.3.2. zRAL(med det blokeringsfrie bremsesystem i funktion) bestemmes
med alle hjul monteret.
FbRAL=zCAL×( FM+FR)−FwM
FRdyn¼FR/C0FbRAL/C2hkþzC/C2g/C2P/C2hR/C0hK ðÞ
ER
zRAL¼FbRAL
FRdyn
zRALbestemmes på en vejbelægning med høj friktionskoefficient
og for køretøjer med blokeringsfrit bremsesystem af kategori A
tillige på en vejbelægning med lav friktionskoefficient.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 102
▼M7
Tillæg 3
Præstation på vejbelægninger med forskellig friktion
1. MOTORKŽiRETŽiJER
1.1. Det decelerationstal, der er omhandlet i punkt 5.3.5 i bilaget, kan
beregnespå grundlag af den målte friktions koefficient for de to
vejbelægninger, hvorpå prøven er udført.
De to vejbelægninger skal opfylde betingelserne i punkt 5.3.4 i
bilaget.
1.2. Friktionskoefficienten (kHog kLfor vejbelægninger med
henholdsvis høj og lav friktion bestemmes efter forskrifterne i
punkt 1.1 i tillæg 2.
1.3. Decelerationstallet (zMALSfor belæssede motorkøretøjer skal være:
zMALS/C210;754kLþkH
5og zMALS≥kL
2. PÅHÆNGSKØRETØJER
2.1. Det decelerationstal, der er omhandlet i punkt 6.3.2 i bilaget, kan
beregnespå grundlag af de decelerations tal zRALHog zRALL, der er
målt på de to vejbelægninger, hvorpå prøverne er udført med det
blokeringsfrie bremsesystem i funktion. De to vejbelægninger
skal opfylde betingelserne i punkt 6.3.2 i bilaget.
2.2. Decelerationstallet zRALSskal være:
zRALS/C210;75
εH/C24zRALLþzRALH
5og
zRALS >zRALL
εΗ
Hvis εH>0,95 anvendes εH= 0,95.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 103
▼M7
Tillæg 4
Metode for valg af vejbelægning med lav friktion
1. Den tekniske tjeneste skal have detaljerede oplysninger om den
valgte belægningsfriktions koefficient, jf. punkt 5.1.1.2 i bilaget.
1.1. Oplysningerne skal bl. a. bestå i en kurve over friktionskoeffi-
cienten mod slip (fra 0 til 100 % slip) ved en hastighed på ca.
40 km/h(1).
1.1.1. Kurvensmaks imum betegneskpeak, og værdien ved 100 % slip er
klock.
1.1.2. Forholdet R beregness om kvotienten mellem kpeakog klock.
R¼kpeak
klock
1.1.3. Værdien af R afrundestil førs te decimal.
1.1.4. For den benyttede vejbelægning skal forholdet R være mellem
1,0 og 2,0(2).
2. Inden prøvningen skal den tekniske tjeneste sørge for, at den
valgte belægning opfylder forskrifterne, og indhente følgende
oplysninger:
— Metode til bestemmelse af R
— Køretøjstype (motorkøretøj, påhængskøretøj, etc.)— Akselbelastning og dæk (der skal udføres prøver med forskel-
lige belastninger og forskellige dæk, og resultaterne skal
forelægges for den tekniske tjeneste, som dernæst afgør, omde er repræsentative for det køretøj, der søges godkendt).
2.1. Værdien af R anføresi prøverapporten.
Vejbelægningen skal mindst én gang årligt kalibreres med et
repræsentativt køretøj til kontrol af, at R er stabil.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 104
(1) Indtil der er vedtaget ensartede prøvemetoder for bestemmelse af friktionskurven for
køretøjer med en totalmasse på over 3,5 ton, kan den for personbiler fastlagte kurve
anvendes. I så fald beregnes kpeak/klock-forholdet for køretøjer med en totalmasse på
over 3,5 ton ved hjælp af en kpeak-værdi som defineret i tillæg 2 til dette bilag.
Med den tekniske tjenestes godkendelse kan den i dette punkt beskrevne friktionskoef-ficient bestemmes på anden måde, hvis k
peak-o gklock-værdiernesækvivalensgodtgøres .
(2) Indtil sådanne prøvebelægninger bliver almindelige, kan der efter aftale med den
tekniske tjeneste accepteres en R-værdi på op til 2,5.
▼M7
BILAG XI
Prøvningsforskrifter for påhængskøretøjer med elektriske bremser
1. GENERELLE BESTEMMELSER
1.1. Ved elektriske bremser forstås i det følgende driftsbremsesy-
stemer bestående af en kontrolanordning, en elektromekanisk
transmissionsanordning og friktionsbremser. Den elektriske
kontrolanordning, som regulerer spændingen for påhængskøre-
tøjet, skal være anbragt på dette.
1.2. Påhængskøretøjet får tilført den elektriske energi, som kræves til
det elektriske bremsesystem, fra motorkøretøjet.
1.3. Elektriske bremsesystemer skal aktiveres, når motorkøretøjets
driftsbremsesystem aktiveres.
1.4. Mærkespændingen skal være 12 V.1.5. Det maksimale strømforbrug må ikke overstige 15 A.1.6. Den elektriske forbindelse fra det elektriske bremsesystem til
motorkøretøjet skal bestå af en speciel stikforbindelse svarende
til …(
1), og stikket må ikke kunne tilsluttes stikdåsen til køretø-
jets lygter. Stik og kabel skal befinde sig på påhængskøretøjet.
2. FORSKRIFTER FOR PÅHÆNGSKØRETØJET
2.1. Dersom der er et batteri på påhængskøretøjet, som forsynes fra
motorkøretøjets strømforsyning, skal det afbrydes fra sin forsy-
ningsledning under driftsbremsning af påhængskøretøjet.
2.2. For påhængskøretøjer med en ubelæsset masse, som er mindre
end 75 % af totalmassen, skal bremsekraften reguleres automatisk
som funktion af påhængskøretøjets belæsning.
2.3. Elektriske bremsesystemer skal være således indrettet, at selv om
spændingen i tilslutningsledningerne falder til 7 V, skal der stadig
være en bremseeffekt på 20 % af den kraft, der svarer til
(summen af) den (de) maksimale stationære belastning(er) på
akslen (akslerne).
2.4. Kontrolanordninger til regulering af bremsekraften, som reagerer
som funktion af hældningen i kørselsretningen (pendul, fjeder-
massesystem, væskeinertiafbryder) skal, dersom
påhængskøretøjet har mere end én aksel og en lodret justerbar
slæbeanordning, være anbragt på chassiset. For enakslede
påhængskøretøjer og påhængskøretøjer med tætplacerede aksler,
hvor akselafstanden er mindre end 1 m, skal disse kontrolanord-
ninger være udstyret med en mekanisme, som angiver den
vandrette position (f.eks. libelle), og skal være manuelt justerbare,
så mekanismen kan indstilles i det vandrette plan i køretøjets
bevægelsesretning.
2.5. Relæet til aktivering af bremsestrømmen, jf. punkt 2.2.1.19.2 i
bilag I, som er tilsluttet aktiveringsledningen, skal befinde sig på
påhængskøretøjet.
2.6. Til stikket skal forefindes en blændprop.2.7. Der skal være en kontrollampe til kontrolanordningen, som lyser
ved enhver bremsning, og som angiver, at påhængskøretøjets
elektriske bremsesystem virker korrekt.
3. PRÆSTATION
3.1. Elektriske bremsesystemer skal reagere ved en deceleration af
vogntoget på ikke over 0,4 m/s
2.
3.2. Bremsningen kan begynde med en bremsekraft, som ikke er
større end 10 % af (summen af) den (de) maksimale stationære
belastning(er) på akslen (akslerne) og heller ikke større end 13 %
af (summen af) det ubelæssede påhængskøretøjs akseltryk.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 105
(1) Endnu ikke fastlagt. Indtil specifikationerne for dette særlige stik er fastlagt, oplyser
den nationale myndighed, der meddeler typegodkendelsen, hvilken type der skal
anvendes.
▼M7
3.3. Bremsekraften kan også forøges i trin. Ved en bremsekraft, som
er større end angivet i 3.2, må disse trin ikke svare til mere end
6 % af (summen af) den (de) maksimale stationære belastninger
på påhængskøretøjets aksel (aksler) eller 8 % af (summen af) det
ubelæssede påhængskøretøjs maksimale stationære belastning(er)
på akslen (akslerne). For enakslede påhængskøretøjer med en
totalmasse på under 1,5 ton må det første trin dog ikke svare til
mere end 7 % af (summen af) den (de) maksimale stationære
belastning(er) på akslen (akslerne). En forøgelse med 1 % af
denne værdi tillades for næstfølgende trin f. eks. første trin 7 %,
næste trin 8 %, tredje trin 9 % osv.; de efterfølgende trin må ikke
overstige 10 %). I disse bestemmelser anses toakslede påhæng-
skøretøjer med akselafstand under 1 m for enakslede
påhængskøretøjer.
3.4. Den foreskrevne bremsekraft for påhængskøretøjer svarende til
mindst 50 % af det maksimale akseltryk skal — ved totalvægt
— kunne opnåsfor en gennems nitlig fuld deceleration for vogn-
toget på ikke mere end 5,9 m/s2for enakslede påhængskøretøjer
og ikke mere end 5,6 m/s2for flerakslede påhængskøretøjer.
Påhængskøretøjer med tætplacerede aksler, hvor akselafstanden
er mindre end 1 m, anses også for enakslede påhængskøretøjer i
denne sammenhæng. Desuden skal de grænser, som er defineret i
tillægget, overholdes. Dersom bremsekraften reguleres i trin, skal
disse ligge inden for de grænser, som er vist i tillægget.
3.5. Prøven skal udføres ved en begyndelseshastighed på 60 km/h.3.6. Der skal være mulighed for automatisk bremsning af påhængskø-
retøjet i henhold til bestemmelserne i punkt 2.2.2.9 i bilag I. Hvis
en sådan automatisk bremsning kræver elektrisk energi, er
bestemmelsen opfyldt, når en bremsekraft for påhængskøretøjet
svarende til mindst 25 % af det maksimale akseltryk er sikret i
mindst 15 minutter.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 106
▼M7
Tillæg
Sammenhæng mellem påhængskøretøjets decelerationstal og den gennem-
snitlige fuldt udviklede deceleration for vogntoget
(påhængskøretøj belæsset og ubelæsset)
A = Enakslede og flerakslede påhængskøretøjer
B = Flerakslede påhængskøretøjerC = Enakslede påhængskøretøjer
Bemærkninger:(1) De grænser, som er angivet i diagrammet, refererer til belæssede og ubelæs-
sede påhængskøretøjer. Når påhængskøretøjets ubelæssede masse overstiger
75 % af dets totalmasse, anvendes grænserne kun for den belæssede tilstand.
(2) De grænser, som er angivet i diagrammet, påvirker ikke bestemmelserne i
dette bilag vedrørende den krævede mindste bremsevirkning. Hvis den
bremsevirkning, som opnås under prøven i henhold til bestemmelserne i
punkt 3.4, er bedre end den krævede, må denne bremsevirkning ikke over-
stige de grænser, som er angivet i ovennævnte diagram.
TR = sum af bremsekræfter målt ved hjulomkredsen for påhængskøretøjet
PR = samlet statisk tryk mellem vej og hjul for alle hjul på påhængskøretøjerJ = gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration af vogntoget1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 107
▼M7
BILAG XII
Inertidynamometerprøvemetode for bremsebelægninger
1. GENERELLE BESTEMMELSER
1.1. Den fremgangsmåde, som beskrives i dette bilag, kan anvendes,
hvis der sker en ændring af motorkøretøjstypen ved montering af
bremsebelægninger af anden type på køretøjer, som er blevet
godkendt i henhold til dette direktiv.
1.2. Den alternative type bremsebelægninger skal kontrolleres ved
sammenligning af deres præstationer med den, der blev opnået
med de bremsebelægninger, som køretøjet var udstyret med, da
det blev godkendt, og som var angivet i det relevante oplysnings-
skema, hvoraf en model er angivet i bilag IX.
1.3. Den tekniske myndighed, som forestår godkendelsesprøvningen,
kan kræve, at sammenligning af ydelsen af bremsebelægningerne
udføres i overensstemmelse med de relevante forskrifter i bilag II.
1.4. Ansøgningen om godkendelse ved sammenligning skal indgives
af køretøjsfabrikanten.
1.5. I dette bilag forstås ved køretøj en køretøjstype, som er godkendt
i henhold til dette direktiv, og for hvilken der anmodesom, at
sammenligningen anses for tilfredsstillende.
2. PRØVEUDSTYR
2.1. Der skal anvendes et dynamometer med følgende specifikationer:
2.1.1. Det skal være i stand til at skabe den inerti, som kræves i punkt
3.1, og kunne opfylde kravene i punkt 1.3, 1.4 og 1.6 i bilag II til
type I-, II- og III-prøver vedrørende fald i bremsevirkningen.
2.1.2. De bremser, der monteres med henblik på prøvning, skal være
identiske med dem, som er monteret på den originale køretøjs-
type.
2.1.3. Dersom der er luftkøling, skal den være i overensstemmelse med
punkt 3.4.
2.1.4. Instrumenteringen til prøven skal være i stand til at give mindst
følgende data:
2.1.4.1. En kontinuerlig registrering af skive- eller tromlerotationshastig-
heden.
2.1.4.2. Antal omdrejninger under en bremsning med en opløsning på
mindst 1/8omdrejning.
2.1.4.3. Bremsetid.2.1.4.4. En kontinuerlig registrering af temperaturen målt i midten af det
af belægningen bestrøgne areal eller ved midten af skivens, trom-
lenseller belægningensbredde.
2.1.4.5. En kontinuerlig registrering af styreledningens tryk.
2.1.4.6. En kontinuerlig registrering af bremsemomentet.
3. PRØVEBETINGELSER
3.1. Dynamometeret skal inden for ± 5 % indstilles til den rotations-
inerti, som svarer til den del af køretøjets samlede inerti, der
bremses af det/de pågældende hjul i henhold til følgende formel:
I¼MR
2
hvor
I = rotationsinertien (kgm2)
R = dækkets dynamiske rulningsradius (m)M = den del af køretøjets totalmasse, som bremses af det/de
pågældende hjul.
For et enarmsdynamometer beregnes denne andel ud fra den
teoretiske bremsekraftfordeling, når decelerationen er som anført
i punkt 2.1.1.1.1 i bilag II; for påhængskøretøjer er værdien af M1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 108
▼M7
dog den statiske belastning på det pågældende hjul,når køretøjet
er stationært og fuldt belæsset.
3.2. Inertidynamometerets begyndelsesrotationshastighed skal svare til
køretøjets lineære hastighed, som foreskrevet i bilag II, og skal
baseres på dækkets rulningsradius.
3.3. Bremsebelægningerne skal have mindst 80 % anlægsareal og må
ikke have oversteget en temperatur på 180 ºC under tilslidnings-
proceduren, eller de skal på køretøjsfabrikantens anmodning
tilslides i henhold til dennes anvisninger.
3.4. Der kan anvendeskøleluft over brems en i en retning vinkelret på
rotationsaksen. Køleluftens hastighed må ikke overstige 10 km/h.
Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.
4. FREMGANGSMÅDE
4.1. Fem sæt stikprøver af bremsebelægningen underkastes sammen-
ligningsprøven. De skal sammenlignes med fem sæt
bremsebelægninger, der stemmer overens med de originaldele,
der er anført på oplysningsskemaet fra første godkendelse af
køretøjstypen.
4.2. Ensartetheden i bremsebelægningers præstationer baseres på en
sammenligning af resultaterne af den i dette bilag foreskrevne
prøve udført efter følgende bestemmelser:
4.3. Type 0-præstationsprøve med kolde bremser
4.3.1. Der skal foretages tre bremsninger med en begyndelsestemperatur
på under 100 ºC. Temperaturen målesi henhold til bes temmel-
serne i punkt 2.1.4.4.
4.3.2. For bremsebelægninger, som agtes anvendt på køretøjer af klasse
M og N, skal bremsningen begynde ved en rotationshastighed
svarende til den, som er angivet i punkt 2.1.1.1.1 (A) i bilag II,
og bremsen skal aktiveres til at give et middelmoment svarende
til den deceleration, som er foreskrevet i nævnte punkt. Derud-
over skal der udføres prøver ved flere rotationshastigheder,
hvoraf den laveste skal svare til 30 % af køretøjets maksimalha-
stighed og den højeste til 80 % af denne hastighed.
4.3.3. For bremsebelægninger, som agtes anvendt på køretøjer af klasse
O, skal bremsningen begynde ved en rotationshastighed svarende
til 60 km/h, og bremsen skal aktiveres til at give et middelmo-
ment svarende til det, som er foreskrevet i punkt 2.2.1 i bilag II.
Der skal udføres en supplerende præstationsprøve med koldebremser begyndende fra en rotationshastighed svarende til 40 km/
h med henblik på sammenligning med type I-prøveresultatet, som
beskrevet i punkt 2.2.1.2.1 i bilag II.
4.3.4. Det middelbremsemoment, som under ovenstående koldpræstati-
onsprøve registreres på de bremsebelægninger, der prøves med
henblik på sammenligning, skal ligge inden for ± 15 % af det
middelbremsemoment, som registreres for bremsebelægninger,
der er i overensstemmelse med den komponent, der er anført i
ansøgningen om typegodkendelse af køretøjet.
4.4. Type I-prøve
4.4.1. Med gentaget bremsning
4.4.1.1. Bremsebelægninger til køretøjer af klasse M og N skal prøves i
henhold til den fremgangsmåde, som er angivet i punkt 1.3.1 i
bilag II.
4.4.2. Med konstant bremsning
4.4.2.1. Bremsebelægninger til påhængskøretøjer af klasse O skal prøves i
henhold til punkt 1.3.2. i bilag II.
4.4.3. Bremsevirkning med varme bremser
4.4.3.1. Efter afslutning af den under punkt 4.4.1 og 4.4.2 krævede prøv-
ning skal den prøve vedrørende bremsevirkning med varme
bremser, som er nævnt i punkt 1.3.3 i bilag II, udføres.
4.4.3.2. Det middelbremsemoment, som under ovenstående prøve vedrø-
rende bremsevirkning registreres med varme bremser på de
bremsebelægninger, der prøves med henblik på sammenligning,
skal ligge inden for ± 15 % af det middelbremsemoment, som
registreres for bremsebelægninger, der er i overensstemmelse1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 109
▼M7
med den komponent, der er anført i ansøgningen om typegodken-
delse af køretøjet.
4.5. Type II-prøve
4.5.1. Denne prøve kræveskun, ders om der for den pågældende køre-
tøjstype anvendes friktionsbremser ved type II-prøven.
4.5.2. Bremsebelægninger for motorkøretøjer af klasse M3og N3(undtagen dem, som i henhold til punkt 2.2.1.19 i bilag I skal
underkastes type IIA-prøven) skal prøves efter den frem-
gangsmåde, som er angivet i punkt 1.4.1 i bilag II.
Påhængskøretøjer af Klasse O4skal prøves efter fremgangsmåden
i punkt 1.6 i bilag II.
4.5.3. Bremsevirkning med varme bremser4.5.3.1. Efter afslutning af den under punkt 4.5.2 krævede prøvning skal
den prøve vedrørende bremsevirkning med varme bremser, som
er nævnt i punkt 1.4.3 i bilag II, udføres.
4.5.3.2. Det middelbremsemoment, som under ovenstående prøve vedrø-
rende bremsevirkning registreres med varme bremser på de
bremsebelægninger, der prøves med henblik på sammenligning,
skal ligge inden for ± 15 % af det middelbremsemoment, som
registreres for bremsebelægninger, der er i overensstemmelse
med den komponent, der er anført i ansøgningen om typegodken-
delse af køretøjet.
4.6. Fadingsprøve (type III-prøve)
4.6.1. Med gentaget bremsning
4.6.1.1. Bremsebelægninger til påhængskøretøjer af klasse O 4skal prøves
i henhold til den fremgangsmåde, som er angivet i punkt 1.6 i
bilag II.
4.6.3. Bremsevirkning med varme bremser4.6.3.1. Efter afslutning af den under punkt 4.6.1 og 4.6.2 krævede prøv-
ning skal den prøve vedrørende bremsevirkning med varme
bremser, som er nævnt i punkt 1.6.2 i bilag II, udføres.
4.6.3.2. Det middelbremsemoment, som under ovenstående prøve vedrø-
rende bremsevirkning registreres med varme bremser på de
bremsebelægninger, der prøves med henblik på sammenligning,
skal ligge inden for ± 15 % af det middelbremsemoment, som
registreres for bremsebelægninger, der er i overensstemmelse
med den komponent, der er anført i ansøgningen om typegodken-
delse af køretøjet.
5. INSPEKTION AF BREMSEBELÆGNINGER
5.1. Bremsebelægninger skal inspiceres visuelt efter gennemførelsen
af ovennævnte prøver for at kontrollere, at de er i en tilfredsstil-
lende tilstand til fortsat brug ved normal drift.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 110
▼M7
BILAG XIII
Bremse- og stabilitetsprøve for køretøjer med reservehjul/dæk til midler-
tidig brug
1. GENERELLE BESTEMMELSER
1.1. Prøvestrækningen skal være omtrent vandret og have en belæg-
ning med god friktion.
1.2. Prøverne må kun finde sted, når vinden ikke kan påvirke resulta-
terne.
1.3. Køretøjet skal være belæsset til sin totalmasse som defineret i
punkt 1.14 i bilag I.
1.4. Akselbelastningen som følge af belæsning af køretøjet efter
forskrifterne i punkt 1.3 skal være proportional med den maksi-
male belastning af akslerne, som defineret i punkt 1.2.1.2.1 i
bilag II.
1.5. Dækkene skal være oppumpet til det tryk, fabrikanten foreskriver
for den pågældende køretøjstype.
2. BREMSE- OG STABILITETSPRØVE
2.1. Prøven udføresmed det midlertidige res ervehjul/dæk monteret
dels i stedet for et forhjul, dels i stedet for et baghjul. Må reser-
vehjulet/dækket til midlertidig brug kun benyttespå en bes temt
aksel, udføres prøven kun med hjulet/dækket monteret på denne
aksel.
2.2. Prøven udføres med brug af driftsbremsen ved en begyndelsesha-
stighed på 80 km/h med motoren frakoblet.
2.3. Bremselængden må ikke være større end en værdi, der beregnes
ved følgende formel(1):
s/C200;1vþv2
150
hvor
s= brems elængden i m
v = begyndelseshastigheden 80 km/h
Kraften på betjeningsorganet må ikke være større end 500 N.
Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration under prøven må
ikke være mindre end 5,8 m/s2.
2.4. Prøven udføresfor alle de muligheder for montering af det
midlertidige reservehjul/dæk, som er anført i punkt 2.1.
2.5. Den krævede bremsevirkning skal opnås, uden at hjulene
blokeres, uden at køretøjet afviger fra sin kørselsretning, uden at
der forekommer unormale vibrationer og unormalt slid på dækket,
og uden at voldsom styrekorrektion er påkrævet.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 111
(1) Denne formel er den samme som den, der benyttes for driftsbremsens virkning for
køretøjer af klasse M1i punkt 2.1.1.1.1 i bilag II.
▼M7
BILAG XIV
Alternativ fremgangsmåde for prøvning af blokeringsfrie bremsesystemer
(ABS) på påhængskøretøjer
1. GENERELLE BESTEMMELSER
1.1. Prøvning af påhængskøretøj efter forskrifterne i bilag X kan
undlades ved typegodkendelse af køretøjet, hvis det blokeringsfrie
bremsesystem (ABS) opfylder forskrifterne i dette bilag.
2. OPLYSNINGSSKEMA
2.1. Fabrikanten af det blokeringsfrie bremsesystem leverer den
tekniske tjeneste et oplysningsskema vedrørende det system, der
søges godkendt. Skemaet skal mindst indeholde følgende oplys-
ninger:
2.1.1. Generelle oplysninger
2.1.1.1. Fabrikantensnavn
2.1.1.2. Systemets betegnelse2.1.1.3. Systemvarianter
2.1.1.4. Systemkonfigurationer (f.eks. 2S/1M, 2S/2M)
2.1.1.5. Beskrivelse af systemets grundlæggende funktionsprincip og/eller
idé.
2.1.2. Ansøgninger
2.1.2.1. Liste over de typer påhængskøretøj og ABS-konfigurationer, der
søges godkendelse for.
2.1.2.2. Skematisk tegning af de systemkonfigurationer, der skal monteres
på de i punkt 2.1.2.1 anførte påhængskøretøjer, bl. a. følgende
parametre:
— Anbringelse af følere
— Anbringelse af modulatorer— Løftbare aksler— Styrende aksler
— Rør: type, lysning, længde
2.1.2.3. Forholdet mellem impulshjulets opløsningsevne og dækom-
kredsen samt tolerancer.
2.1.2.4. Tolerance på dækomkredsen fra en aksel til en anden, hvis
akslerne har samme impulshjul.
2.1.2.5. Anvendelsesområde, for så vidt angår hjulophængstype, f.eks.
mekanisk med udligningsanordning, med angivelse af fabrikant
og model/type.
2.1.2.6. Anvisninger vedrørende eventuelle forskelle i bremseindgangsmo-
ment for den pågældende ABS-konfiguration og
påhængskøretøjsbogie.
2.1.2.7. Der fremlægges oplysninger til bestemmelse af, hvilken akselbe-
lastning der er den mest ugunstige ved energiforbrugsprøven. Det
sker ved udførelse af en række prøver med trinvis stigende aksel-
belastning. Det maksimale energiforbrug bestemmes inden for et
interval for akselbelastningen på ± 10 000 N. Det er nødvendigt
at have mindst fem prøveresultater inden for dette interval.
Derudover oplyses resultater, der viser tendensen uden for inter-
vallet med størst energiforbrug. Prøvekøretøjet (-køretøjerne)
skal belæsses til det mest ugunstige tilfælde på grundlag af oven-
stående oplysninger.
2.1.2.8. Eventuelle yderligere oplysninger vedrørende anvendelse af det
blokeringsfrie bremsesystem.
2.1.3. Kom ponentbeskrivelse
2.1.3.1. Føler(e)
— Funktion
— Identifikation (f.eks. komponentnummer(-numre))1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 112
▼M7
2.1.3.2. Kontrolanordning(er)
— Generel beskrivelse og funktion
— Identifikation (f.eks. komponentnummer(-numre))
— Fejlmuligheder, jf. punkt 4.1 i bilag X— Supplerende funktioner (f.eks. retarderkontrol, automatisk
konfigurering, variable parametre og diagnostik)
2.1.3.3. Modulator(er)
— Generel beskrivelse og funktion
— Identifikation (f.eks. komponentnummer(-numre))
— Begrænsninger (f.eks. største volumen, der kan reguleres)
2.1.3.4. Elektrisk udstyr
— Kredsløbsdiagram(mer)
— Energitilførsel
— Sekvens for advarselslamper
2.1.3.5. Trykluftkredsløb
— Bremseskemaer for ABS-konfigurationerne som anvendt på
de i punkt 2.1.2.1 anførte påhængskøretøjstyper
— Begrænsninger i rør/slangedimensioner og -længder, som kan
indvirke på systemets præstationer (f.eks. mellem modulator
og bremsemembraner)
2.1.4. Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC)2.1.4.1. EMC-kravene i punkt 4.6 i bilag X med hensyn til følsomhed og
emission opfyldes ved forelæggelse af tilfredsstillende teknisk
dokumentation eller attesteret godkendelse i henhold til en aner-
kendt standard(
1). Dokumentationen eller
godkendelsesdokumentet skal indeholde en nærmere beskrivelse
af prøvningsmetode, undersøgte konfigurationer og opnåede
resultater.
3. BESKRIVELSE AF PRØVEKØRETØJER
3.1. På grundlag af oplysningerne i oplysningsskemaet, især de i
punkt 2.1.2.1 anførte påhængskøretøjsanvendelser, udfører den
tekniske tjeneste prøver på repræsentative påhængskøretøjer med
op til tre aksler, hvorpå der er monteret det i punkt 2.1.2.1 speci-
ficerede blokeringsfrie bremsesystem/konfiguration, der søges
godkendt. Desuden skal valget af påhængskøretøjer til bedøm-
melse ske på grundlag af de i de følgende punkter definerede
parametre.
3.1.1. Hjulophængetstype
Inden for oplysningsskemaets rammer vælges metoden for
bedømmelse af det blokeringsfrie bremsesystems præstation
sammen med en hjulophængstype efter følgende kriterier:
Sættevogne: For hver hjulophængsgruppe, f.eks. mekanisk med
udligningsanordning mv., bedømmes et repræsentativt køretøj.
Påhængsvogne: Bedømmelsen foretages på et repræsentativt
køretøj med en hvilken som helst ophængstype.
3.1.2. Akselafstand
Akselafstanden er ikke en begrænsende faktor for sættevogne; for
påhængsvogne bedømmes det køretøj, der har den mindste akse-
lafstand.
3.1.3. Bremsetype
Godkendelsen omfatter kun bremser med bremsenøgle; skulle der
fremkomme andre bremsetyper, vil der muligvis blive krævet
sammenlignende prøvning.
3.1.4. Lastafhængig bremsekraftregulering
Udnyttelsen af friktionen bestemmes med bremsekraftregulatoren
i såvel belæsset som ubelæsset stilling. For at sikre at det bloker-1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 113
(1) Dette godtgøres ved opfyldelse af de tekniske forskrifter i Rådets direktiv 72/245/EØF
(EFT L 152 af 6.7.1972, s. 15) senest ændret ved direktiv 95/54/EF (EFT L 266 af
8.11.1995, s. 1).
▼M7
ingsfrie bremsesystem træder i fuld funktion, kan denne ventil
indstilles, så det statiske tryk i bremsecylinderen er 1 bar højere
end det største ABS-indkoblingstryk.
3.1.5. Bremseaktivering
Forskelle i graden af aktivering registreres, så de kan tages med i
bedømmelsen ved bestemmelse af udnyttelsen af friktionen.
Resultater fra ŽBet køretøj kan overføres til andre køretøjer.
3.1.6. Energiforbrug
Der udvælges sådanne påhængskøretøjer til evaluering af det
blokeringsfrie bremsesystem, at akslerne kan belastes som i det
mest ugunstige tilfælde, jf. punkt 2.1.2.7.
3.2. For hver type påhængskøretøj, der underkastes prøvning, skal der
til godtgørelse af overensstemmelsen fremlægges dokumentation
for bremsernes kompatibilitet som defineret i tillægget til bilag
II (diagram 2 og 4).
3.3. I forbindelse med typegodkendelse anses sættevogne og kærrer
for at være køretøjer af samme type.
4. PRØVNINGSPROCEDURE
4.1. Den tekniske tjeneste udfører følgende prøver på de i punkt 3
definerede køretøjer for hver ABS-konfiguration, jf. punkt
2.1.1.4, under hensyntagen til anvendelseslisten i punkt 2.1.2.1.
Krydshenvisning mellem de mest ugunstige tilfælde kan dog
fritage for visse prøver. Når der reelt er foretaget prøvning af
det mest ugunstige tilfælde, skal det anføres i prøverapporten.
4.1.1. Udnyttelse af friktion
Prøverne udføresefter fremgangs måden i punkt 6.2 i bilag X med
hver af de i oplysningsskemaet anførte ABS-konfigurationer og
påhængskøretøjstyper (jf. punkt 2.1.2.1).
4.1.2. Energiforbrug4.1.2.1. Akselbelastning — Påhængskøretøjets aksler skal belastes
således, at der er tale om det mest ugunstige tilfælde i henseende
til energiforbrug (punkt 2.1.2.7).
4.1.2.2. Prøve for energiforbrug — Prøven udføresefter fremgangs måden
i punkt 6 i bilag X for hver ABS-konfiguration.
4.1.2.3. For at give mulighed for at kontrollere, at påhængskøretøjer, der
søges godkendt, opfylder kravene til det blokeringsfrie bremsesy-
stems energiforbrug (se punkt 6.1 i bilag X), foretages følgende
kontrol:
4.1.2.3.1. Inden energiforbrugsprøven (punkt 4.1.2.2) bestemmes forholdet
(R1mellem bremsemembranens stempelvandring (s Tog bremse-
armenslængde (l Tved et bremsemembrantryk på 6,5 bar.
Eksempel:l
T= 130 mm
sT=2 2m m
Rl¼sT
lT¼22
130¼0;169
4.1.2.3.2. Med bremsekraftregulatoren stillet på »belæsset«og et begyndel-
sesenerginiveau som specificeret i punkt 6.1.2 i bilag X
afspærres energibeholderen(-beholderne) fra yderligere tilførsel
af luft. Bremserne aktiveres med et tryk på 6,5 bar i styreled-
ningen ved slangekoblingen og slækkes igen. Bremserne
aktiveresigen flere gange, indtil trykket i brems emembranerne
er det samme som det, der opnås ved prøvning efter frem-
gangsmåden i punkt 4.1.2.1 og 4.1.2.2. Det hertil svarende antal
aktiveringer af bremsen (n cregistreres.
4.1.3. Prøve med forskellig friktion
Hvis et blokeringsfrit bremsesystem ønskes klassificeret i kategori
A, skal alle ABS-konfigurationer underkastes præstationsprøvning
efter punkt 6.3.2 i bilag X.
4.1.4. Præstation ved lav og høj hastighed1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 114
▼M7
4.1.4.1. Med påhængskøretøjet som til bedømmelse af udnyttelse af frik-
tionen bestemmes præstationen ved lav og høj hastighed efter
forskrifterne i punkt 6.3.1 i bilag X.
4.1.4.2. Hvisder er en vistolerance mellem impuls hjuletstandantal og
dækkets omkreds, udføres der en funktionskontrol ved den største
tolerance efter forskrifterne i punkt 6.3 i bilag X. Det kan gøres
ved at benytte forskellige dækdimensioner eller ved at fremstille
særlige tandkranse til simulering af frekvensområdets ydervær-
dier.
4.1.5. Yderligere kontrol
Der foretagesfølgende yderligere kontrol med det trækkende
køretøj ubremset og påhængskøretøjet ubelæsset:
4.1.5.1. Når en aksel/bogie passerer fra en belægning med høj friktion
(kHtil en med lav friktion (k L, hvor k H≥0,5 og k H/kL≥2,
med et tryk på 6,5 bar i styreledningen ved slangekoblingen, må
de direkte kontrollerede hjul ikke blokere. Kørselshastigheden og
bremseaktiveringsøjeblikket skal beregnes således, at overgangen
fra belægningen med høj friktion til den med lav friktion sker
med det blokeringsfrie bremsesystem i fuld funktion med ca.
80 km/h og 40 km/h.
4.1.5.2. Når et påhængskøretøj passerer fra en belægning med lav friktion
(kLtil en med høj friktion (k H, hvor k H≥0,5 og k H/kL≥2,
med et tryk på 6,5 bar i styreledningen ved slangekoblingen, skal
trykket i bremsecylindrene stige til en passende høj værdi inden
for en rimelig tid, og påhængskøretøjet må ikke afvige fra sin
oprindelige kurs. Kørselshastigheden og bremseaktiveringsøje-
blikket skal beregnes således, at overgangen fra vejbelægningen
med lav friktion til den med høj friktion sker med det blokerings-
frie bremsesystem i fuld funktion ved ca. 50 km/h.
4.1.6. Simulering af fejlmuligheder
På et prøvekøretøj eller i en simulator kontrolleres tilledninger og
opfyldelse af forskrifterne i punkt 4.1 i bilag X.
5. PRØVERAPPORT
5.1. Der udfærdigesen prøverapport, s om indeholder de i tillæg 1
specificerede punkter.
6. EFTERPRØVNING
6.1. Efterprøvning af komponenter og montering
Specifikationerne for det blokeringsfrie bremsesystem, der er
monteret på det påhængskøretøj, der søges typegodkendt, efter-
prøvesfor opfyldels e af følgende kriterier:
Punkt Kriterium
6.1.1. a) Føler(e) Ingen ændring tilladt
b) Kontrolanordning(er) Ingen ændring tilladt
c) Modulator(er) Ingen ændring tilladt
6.1.2. Rørdimension(er) og -længder
a) Forsyning af modulatorer fra energi-
beholder
Mindste lysning Kan øges
Største samlede længde Kan nedsættes
b) Forsyning af bremsemembraner fra
modulator
Lysning Ingen ændring tilladt
Største samlede længde Kan nedsættes
6.1.3. Sekvens for advarselssignaler Ingen ændring tilladt
6.1.4. Forskele i bremseindgangsmoment inden
for en bogieKun (eventuelle) godkendte forskelle
tilladt1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 115
▼M7
Punkt Kriterium
6.1.5. Andre begrænsninger: se punkt 4 i prøve-
rapporten (jf. tillæg 1 til dette bilag)Montering skal være inden for de defi-
nerede begrænsninger — ingen afvi-
gelser tilladt
6.2. Efterprøvning af beholderkapacitet
6.2.1. Da rækken af bremsesystemer og hjælpeudstyr på påhængskøre-
tøjer er lang, er det ikke muligt at opstille en tabel over
anbefalet beholderkapacitet. Til kontrol af, at der er monteret
tilstrækkelig energioplagringskapacitet, kan der foretages prøv-
ning efter punkt 6 i bilag X, eller der følgesnedens tående
fremgangsmåde:
6.2.1.1. Bremserne skal justeres således, at de er repræsentative for
forholdene på det (de) prøvepåhængskøretøj(er), hvorpå det
blokeringsfrie bremsesystem er godkendt. På det påhængskøretøj,
der søges godkendt, indstilles bremsemembranens stempelvan-
dring ved et tryk i bremsecylinderen på 6,5 bar til en værdi, der
er beregnet ved følgende formel:
Bemærkning: For at få sikkerhed for, at energibeholderens kapa-
citet er tilstrækkelig, er der indregnet en sikkerhedsfaktor på 20 %.
Sv=lv× 1,2 × Rl
Eksempel:
lv= 150 mm, Rl= 0,169
Sv= 150 × 1,2 × 0,169 = 30,4 mm
6.2.1.2. Med bremserne justeret som anført i punkt 6.2.1.1, bremsekraftre-
gulatoren indstillet på belæsset og begyndelsesenerginiveauet
indstillet til den i punkt 6.1.2 i bilag X krævede værdi, afspærres
energibeholderen (-beholderne) fra yderligere energitilførsel; er
påhængskøretøjet udstyret med automatisk bremsejustering,
sættes denne mekanisme ud af funktion under prøven eller der
monteres en tilsvarende anordning til manuel justering. Brem-
serne aktiveres med en kraft på 6,5 bar i styreledningen ved
slangekoblingen og slækkes derefter helt. Bremserne aktiveres
og slækkes igen, i alt n egange, hvor n eer bestemt ved prøven i
punkt 4.1.2.3.2. Under bremsningen skal trykket i bremsekreds-
løbet være tilstrækkeligt til at give en samlet bremsekraft på
hjulomkredsen på mindst 22,5 % af den maksimale stationære
belastning på hjulene, uden at noget bremsesystem, der ikke
kontrolleres af det blokeringsfrie bremsesystem, automatisk
træder i funktion.
6.3. Efterprøvning af funktion
6.3.1. Denne består blot i en dynamisk funktionskontrol af det bloker-
ingsfrie bremsesystem. Det kan være nødvendigt at justere
bremsekraftregulatoren eller benytte en vejbelægning med lav
friktion for at sikre, at anordningen træder i fuld funktion.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 116
▼M7
Tillæg 1
Prøverapport for blokeringsfrit bremsesystem til påhængskøretøj
Prøverapport …
1. Identifikation
1.1. Fabrikant af det blokeringsfrie bremsesystem (navn og adresse):1.2. Systemets betegnelse/model:
2. Godkendt(e) system(er) og anlæg
2.1. Godkendt(e) ABS-konfiguration(er) (f. eks. 2S/1M, 2S/2M):
2.2. Anvendelsesområde (type påhængskøretøj og akselantal):
2.3. Energitilførsel:
ISO 7638, ISO 1185, osv.
2.4. Identifikation af godkendt(e) føler(e), kontrolanordning(er) og
modulator(er):
2.5. Energiforbrug — ækvivalent antal statiske bremsninger og
forholdet mellem bremsemembranens stempelvandring og brem-
searmens længde:
2.6. Andre funktioner, f. eks. retarderkontrol, konfiguration af løftbare
aksler:
3. Prøvedata og -resultater
3.1. Prøvedata for køretøjet:3.2. Oplysninger om prøvestrækningens belægning:3.3. Prøveresultater:
3.3.1. Udnyttelse af friktion:3.3.2. Energiforbrug:3.3.3. Friktionsprøve på uens vejbelægning højre/venstre:3.3.4. Præstation ved lav hastighed:3.3.5. Præstation ved høj hastighed:
3.3.6. Yderligere kontrol:
3.3.6.1. Overgang fra vejbelægning med høj friktion til vejbelægning med
lav friktion:
3.3.6.2. Overgang fra vejbelægning med lav friktion til vejbelægning med
høj friktion:
3.3.7. Simulering af fejlmuligheder:3.3.8. Funktionskontrol af andre energitilslutninger:3.3.9. Elektromagnetisk kompatibilitet:
4. Begrænsninger for montering
4.1. Forhold mellem dækomkreds og impulshjulets opløsningsevne:4.2. Tolerance for dækomkreds fra én aksel til en anden, hvis akslerne
har samme impulshjul:
4.3. Hjulophængstype:
4.4. Forskelle i bremseindgangsmoment inden for samme bogie på
påhængskøretøjet:
4.5. Akselafstand for påhængsvogn:4.6. Bremsetype:4.7. Rørdimensioner og -længder:4.8. Anvendelse af bremsekraftregulator:1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 117
▼M7
4.9. Sekvens for advarselslamper:
4.10. Andre forskrifter/begrænsninger (f. eks. placering af følere,
modulator(er), løftbar(e) aksel (aksler), styrende aksel (aksler)):
5. Dato for prøvningen
Det ovenfor beskrevne blokeringsfrie bremsesystem opfylder
kravene i bilag XIV til direktiv 71/320/EØF, senest ændret ved
direktiv 98/12/EF.
Teknisk tjeneste/godkendende myndighed(1), der har forestået
prøvningen:
Godkendende myndighed, hvis det ikke er den tekniske tjeneste:
Bilag:
(Oplysningsskema fra fabrikanten)1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 118
(1) Det ikke gældende overstreges.
▼M7
Tillæg 2
Symboler og definitioner
Symbol Bemærkninger
sTBremsemembranens stempelvandring i mm på referencepå-
hængskøretøjet
lTBremsearmens længde i mm på referencepåhængskøretøjet
R1Forholdet sT/lT
neAntal ækvivalente bremsninger
lvBremsearmens længde i mm på det påhængskøretøj, der
søges godkendt
svBremsemembranens stempelvandring i mm på det påhæng-
skøretøj, der søges godkendt1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 119
▼M7
BILAG XV
EF-typegodkendelse af reservedelsbremsebelægningsenheder som separate
tekniske enheder
1. ANVENDELSESOMRÅDE
1.1. Dette bilag omhandler typegodkendelse som separate tekniske
enheder — forstået som i artikel 2 i direktiv 70/156/EØF — af
bremsebelægningsenheder til montering som reservedele på
motorkøretøjer og påhængskøretøjer af klasse M1≤3,5 ton,
M2≤3,5 ton, N1,O1og O2
1.2. Der kræves kun typegodkendelse af bremsebelægningsenheder til
montering på motorkøretøjer og påhængskøretøjer, der er
godkendt i henhold til direktiv 71/320/EØF som ændret ved
nærværende direktiv.
2. DEFINITIONER
I dette bilag forstås ved:
2.1. Bremsesystem det samme som i punkt 1.2 i bilag I.
2.2. Friktionsbremse den del af bremsesystemet, hvori de kræfter, der
skal modvirke køretøjets bevægelse, frembringes ved friktion
mellem en bremsebelægning og en bremseskive eller bremse-
tromle, som bevæger sig i forhold til hinanden.
2.3. Bremsebelægningsenhed den komponent i en friktionsbremse,
som ved tryk mod en tromle eller skive frembringer friktions-
kraften.
2.3.1. Bremsebakkeenhed en bremsebelægningsenhed til en tromle-
bremse.
2.3.1.1. Bremsebakke den komponent i en bremsebakkeenhed, hvorpå
bremsebelægningen er fastgjort.
2.3.2. Bremseklods en bremsebelægningsenhed til en skivebremse.
2.3.2.1. Bagplade den komponent i en bremseklods, hvorpå bremsebelæg-
ningen er fastgjort.
2.3.3. Bremsebelægning den komponent af en bremsebelægningsenhed,
som består af friktionsmateriale.
2.3.4. Friktionsmateriale det produkt, der fremkommer ved en bestemt
kombination af materialer og processer, der tilsammen bestemmer
bremsebelægningens egenskaber.
2.4. Bremsebelægningstype en gruppe bremsebelægninger, hvis frikti-
onsmaterialemæssige egenskaber er ens.
2.5. Type bremsebelægningsenhed en gruppe bremsebelægningsen-
heder, som er ens med hensyn til bremsebelægningstype,
dimensioner og funktionsmæssige egenskaber.
2.6. Original bremsebelægning en bremsebelægningstype, som er
anført i køretøjets typegodkendelsesattest, bilag IX, tillægget til
tillæg 1, punkt 1.2 og underpunkterne dertil.
2.7. Original bremsebelægningsenhed en bremsebelægningsenhed, der
modsvarer dataene i dokumentationen til køretøjstypegodken-
delsen.
2.8. Reservedelsbremsebelægningsenhed en bremsebelægningsenhed
af en type, der er typegodkendt i henhold til dette direktiv som
egnet til brug i stedet for en original bremsebelægningsenhed.
2.9. Fabrikant den virksomhed, der kan påtage sig det tekniske ansvar
for bremsebelægningsenheder og godtgøre, at den er i stand til at
opretholde overensstemmelse i produktionen.
3. ANSŽiGNING OM EF-TYPEGODKENDELSE
3.1. Ansøgning om EF-typegodkendelse i henhold til artikel 3, stk. 4,
i direktiv 70/156/EØF af en type reservedelsbremsebelægnings-
enhed for en eller flere bestemte køretøjstyper indgives af
fabrikanten af reservedelsbremsebelægningsenheden.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 120
▼M7
3.2. Indehavere af køretøjstypegodkendelser meddelt i henhold til
dette direktiv kan indgive ansøgning vedrørende reservedelsbrem-
sebelægningsenheder, der svarer til en type, der er anført i
køretøjets typegodkendelsesattest, bilag IX, tillægget til tillæg 1,
punkt 1.2 og underpunkterne dertil.
3.3. En model af oplysningsskemaet er vist i bilag XVII.
3.4. Der stilles følgende til rådighed for den tekniske tjeneste, der
forestår godkendelsesprøvningen:
3.4.1. Tilstrækkeligt mange af de bremsebelægningsenheder af den type,
der søges godkendt, til udførelse af godkendelsesprøvningen.
Prøverne skal være tydeligt og uudsletteligt mærket med ansøge-
rens handelsbetegnelse eller fabrikat og typebetegnelse.
3.4.2. Egnede repræsentativ(e) køretøjer og/eller bremser.
4. MEDDELELSE AF EF-TYPEGODKENDELSE
4.1. Hvis de relevante bestemmelser er opfyldt, meddeles EF-typegod-
kendelse i henhold til direktiv 70/156/EØF, artikel 4, stk. 3 eller i
relevante tilfælde artikel 3, stk. 4.
4.2. Bilag XVI indeholder en model for EF-typegodkendelsesattesten.4.3. Til hver godkendt type reservedelsbremsebelægningsenhed
tildeles der et typegodkendelsesnummer i overensstemmelse med
direktiv 70/156/EØF, bilag VII. En medlemsstat må ikke tildele
samme nummer til to forskellige typer reservedelsbremsebelæg-
ningsenheder. Et typegodkendelsesnummer kan omfatte brug af
den pågældende type bremsebelægningsenhed på forskellige køre-
tøjstyper.
4.4. Mærkning4.4.1. Reservedelsbremsebelægningsenheder, der er i overensstemmelse
med en type, der er godkendt efter dette direktiv, skal være
forsynet med EF-typegodkendelsesmærke.
4.4.2. Dette mærke består af et rektangel, som omslutter bogstavet »e«
efterfulgt af kodenummer eller -bogstaver på den medlemsstat,
som har meddelt typegodkendelse.
»1« for Tyskland
»2« for Frankrig
»3« for Italien
»4« for Nederlandene
»5« for Sverige
»6« for Belgien
»9« for Spanien
»11« for Storbritannien
»12« for Østrig
»13« for Luxembourg
»17« for Finland
»18« for Danmark
»21« for Portugal
»23« for Grækenland
»IRL« for Irland
Desuden skal der i nærheden af rektanglet være »basisgodkendel-
sens nummer« — som udgør del 4 af typegodkendelsesnummeret
omhandlet i direktiv 70/156/EØF, bilag VII — med to foranstil-
lede cifre, der er løbenummeret på den seneste væsentlige
tekniske ændring af direktiv 71/320/EØF på dagen for meddelelse
af EF-typegodkendelse. I nærværende direktiv er dette løbe-
nummer 01. I nærheden af rektanglet skal der endvidere være tre
cifre, som betegner bremsebakken eller bagpladen.
4.4.3. Godkendelsesmærket i punkt 4.4.2 skal være let læseligt og
uudsletteligt.
4.4.4. I tillæg 1 er der vist eksempler på placering af typegodkendelses-
mærke samt godkendelsesoplysninger som nævnt ovenfor og i
punkt 6.5.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 121
▼M7
5. SPECIFIKATIONER OG PRØVER
5.1. Generelle bestemmelser
Reservedelsbremsebelægningsenheder skal være således konstru-
eret og udført, at de ved montering på et køretøj i stedet for de
originale enheder giver køretøjet samme bremsepræstation som
den godkendte køretøjstypes i overensstemmelse med bestemmel-
serne i bilag II.
Nærmere betegnet
a) skal et køretøj med reservedelsbremsebelægningsenheder
opfylde kravene til bremsning i dette direktiv
b) skal en reservedelsbremsebelægningsenhed have tilnærmel-
sesvis samme dynamiske friktionsegenskaber som den
originale bremsebelægningsenhed, den skal erstatte
c) skal en reservedelsbremsebelægningsenhed have de fornødne
mekaniske egenskaber.
5.2. Reservedelsbremsebelægningsenheder, der er i overensstemmelse
med den type, der er anført i dokumentationen til typegodken-
delsen, anses for at opfylde kravene i punkt 5.
5.3. Præstationskrav
5.3.1. Reservedelsbremsebelægningsenheder til køretøjer af klasse M1,
M2og N1
Reservedelsbremsebelægningsenheder prøves i henhold til
forskrifterne i tillæg 2 og skal opfylde kravene deri. Hvad angår
hastighedsfølsomhed og ækvivalent kold præstation benyttes en af
de to metoder, der er beskrevet i tillæg 2.
5.3.2. Reservedelsbremsebelægningsenheder til køretøjer af klasse O1og
O2
Reservedelsbremsebelægningsenheder prøves i henhold tilforskrifterne i tillæg 3 og skal opfylde kravene i tillæg 3 og 4.
5.4. Mekaniske egenskaber
5.4.1. Reservedelsbremsebelægningsenheder af den type, der søges
godkendt, prøves for forskydningsstyrke efter ISO standard
6312-1981.
Forskydningsstyrken skal være mindst 250 N/cm
2for bremseklod-
senheder og 100 N/cm2for bremsebakkeenheder.
5.4.2. Reservedelsbremsebelægningsenheder af den type, der søges
godkendt, prøves for sammentrykkelighed efter ISO standard
6310-1981.
Sammentrykkeligheden må højst være 2 % ved omgivelsernes
temperatur og 5 % ved 400 ºC for bremseklodsenheder og 2 %
ved omgivelsernes temperatur og 4 % ved 200 ºC for for bremse-
bakkeenheder.
6. EMBALLERING OG MÆRKNING
6.1. Reservedelsbremsebelægningsenheder, der er i overensstemmelse
med en type, der er godkendt ifølge dette direktiv, forhandlesi
akselsæt.
6.2. Hvert akselsæt skal være i en forseglet emballage, der er sådan
udformet, at det kan ses, om den allerede har været åbnet.
6.3. På hver emballage skal der være følgende oplysninger:6.3.1. Antallet af reservedelsbremsebelægningsenheder i emballagen.6.3.2. Fabrikantens navn eller handelsbetegnelsen.6.3.3. Reservedelsbremsebelægningsenhedernes fabrikat og type.6.3.4. De køretøjer/aksler/bremser, indholdet er godkendt til.6.3.5. Godkendelsesmærket.6.4. Hver emballage skal indeholde monteringsforskrifter:6.4.1. hvori supplerende dele nævnes specifikt6.4.2. med angivelse af, at bremsebelægningsenheder bør udskiftes
akselvis.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 122
▼M7
6.5. Hver enkelt reservedelsbremsebelægningsenhed skal være varigt
forsynet med følgende sæt godkendelsesoplysninger:
6.5.1. godkendelsesmærke
6.5.2. produktionstidspunkt, mindst måned og år
6.5.3. bremsebelægningens fabrikat og type.
7. ÆNDRING AF TYPE OG TYPEGODKENDELSE
7.1. Ved ændring af en type, der er godkendt i henhold til dette
direktiv, finder artikel 5 i direktiv 70/156/EØF anvendelse.
8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
8.1. Produktionens overensstemmelse med den godkendte type sikres
som hovedregel ved de foranstaltninger, der er fastlagt i artikel
10 i direktiv 70/156/EØF.
8.2. Originale bremsebelægningsenheder, der er indgivet ansøgning
om i henhold til punkt 3.2, anses for at opfylde kravene i punkt 8.
8.3. De prøver, der omtalesi punkt 2.3.5 i bilag X til direktiv 70/156/
EØF, er de i punkt 5.4 og tillæg 4 beskrevne prøver.
8.4. Den efterprøvningshyppighed, som den ansvarlige myndighed
tillader, er normalt en gang om året.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 123
▼M7
Tillæg 1
Anbringelse af godkendelsesmærke og -data
(se punkt 4.4 og 6.5 i bilaget)
Det ovenfor viste gidkendelsesmærke viser, at den pågældende artikel er godkendt i Nederlandene (e4)
i henhold til dette direktiv. På figuren henviser de to første cifre (01) til løbenummeret på den seneste
tekniske ændring af rådsdirektiv 71/320/EØF; de næste fire cifre (0047) har den godkendende
myndighed tildelt til bremsebelægningstypen som basisgodkendelsesnummer; de supplerende tre cifre
(901) i nærheden af rektanglet har den godkendende myndighed tildelt til bremsebakken eller
bagpladen. Tilsammen udgør de ni cifre godkendelsesnummeret for den pågældende type reserveve-
delsbremsebelægningsenhed.
Eksempel på mærkning af bremseklodsenhed
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 124
▼M7
Eksempel på mærkning af bremsebakkeenhed
Bemærkning:
Mærkningens placering i de viste eksempler behøver ikke at overholdes.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 125
▼M7
Tillæg 2
Krav til reservedelsbremsebelægningsenheder til køretøjer af klasse M1,M2og N1
1. OVERENSSTEMMELSE MED DIREKTIVET
Opfyldelse af kravene i direktivet skal godtgøres ved en køretøj-
sprøve.
1.1. Prøvekøretøj
Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), der
ønskes godkendelse af reservedelsbremsebelægningsenheder til,
udstyres med reservedelsbremsebelægningsenheder af den type,
der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som
foreskrevet i direktivet.
Bremsebelægningsenheder til prøvning monteres på de pågæl-
dende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt
tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger
og med den tekniske tjenestes samtykke.
1.2. Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til kravene til den
pågældende køretøjsklasse (M1,M2eller N1i bilag II, punkt 1
og 2. Der er tale om følgende krav eller prøver:
1.2.1. Driftsbremsesystem:1.2.1.1. Type 0-prøve med frakoblet motor, køretøj belæsset1.2.1.2. Type 0-prøve med frakoblet motor, køretøj belæsset og ubelæsset,
i henhold til bilag II, punkt 1.2.3.1 (stabilitetsprøve) og 1.2.3.2
(kun prøven med begyndelseshastigheden v = 0,8 v max)
1.2.1.3. Type I-prøve1.2.2. Nødbremsesystem1.2.2.1. Type 0-prøve med frakoblet motor, køretøj belæsset (prøven kan
udelades, hvis det er åbenbart, at kravene er opfyldt, f.eks. diago-
nalt opdelt bremsesystem)
1.2.3. Parkeringsbremsesystem
(gælder kun, hvis de bremser, der søges godkendelse af bremse-
belægninger til, benyttes som parkeringsbremse)
1.2.3.1. Prøve på skråning med 18 % hældning, køretøj belæsset1.3. Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i bilag II, punkt 2,
for den pågældende køretøjsklasse.
2. SUPPLERENDE KRAV
Opfyldelse af de supplerende krav i direktivet skal godtgøres ved
en af følgende to metoder.
2.1. Køretøjsprøve (enkeltakselprøvning)
Ved denne prøve er køretøjet fuldt belæsset, og alle bremsninger
foretagespå vandret vej med motoren frakoblet.
Køretøjets driftsbremsesystem skal være udstyret med en anord-
ning til afspærring af henholdsvis for- og baghjulsbremser,
således at de kan benyttes uafhængigt af hinanden.
Hvis der kræves godkendelse af reservedelsbremsebelægnings-
enhed til forakselbremser, forbliver baghjulsbremsen ude af
funktion under hele prøven.
Hvis der kræves godkendelse af reservedelsbremsebelægnings-
enhed til bagakselbremser, forbliver forhjulsbremsen ude af
funktion under hele prøven.
2.1.1. Ækvivalensprøve med kolde bremser
Der foretages en sammenligning af reservedelsbremsebelægnings-
enhedens præstation med kolde bremser og den originale
bremsebelægningsenheds, ved at sammenligne resultaterne af
prøver udført som følger:1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 126
▼M7
2.1.1.1. Der foretages mindst seks bremsninger efter hinanden med trinvis
stigende pedalkraft eller bremsetryk, indtil der opnås blokering
eller en deceleration på 6 m/s 2eller op til den tilladte maksimale
pedalkraft for den pågældende køretøjsklasse efter nedenstående
tabel:
KøretøjsklassePrøvehastighed i km/h
foraksel bagaksel
M170 45
M250 40
N165 50
Ved begyndelsen af hver bremsning skal bremsens temperatur
være≤100ºC.
2.1.1.2. For hver bremsning afbildes pedalkraft eller bremsetryk mod
gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration; herudfra bestemmes
den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves til en deceleration
på 5 m/s 2for forhjulsbremser og 3 m/s 2for baghjulsbremser.
Hvis disse værdier ikke kan opnås med den største tilladte pedal-
kraft, bestemmes i stedet den pedalkraft eller det bremsetryk, der
svarer til den maksimale deceleration.
2.1.1.3. Reservedelsbremsebelægningsenheden anses for at have samme
præstationskarakteristika som den originale bremsebelægnings-
enhed, hvisden opnåede fuldt udviklede deceleration afviger
højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægnings-
enhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved
samme betjeningskraft eller bremsetryk.
2.1.2. Prøve for hastighedsfølsomhed2.1.2.1. Med den i punkt 2.1.1.2 fundne pedalkraft foretagestre brems -
ninger efter hinanden (idet bremsens begyndelsestemperatur
er≤100 ºC ved hver bremsning) fra hver af følgende hastig-
heder:
For foraksel: 65, 100 og 135 km/h, når v
maxer større end 150 km/
h
For bagaksel: 45, 65 og 90 km/h, når vmaxer større end 150 km/h.
2.1.2.2. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit,
og hastigheden afbildes mod den fuldt udviklede deceleration.
2.1.2.3. For de højeste hastigheder må de gennemsnitlige fuldt udviklede
decelerationer højst afvige 15 % fra værdierne for den laveste
hastighed.
2.2. Prøvning i inertidynamometer
2.2.1. Prøveudstyr
Til denne prøve monteres den pågældende køretøjsbremse i et
inertidynamometer. Dynamometeret skal være instrumenteret til
kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, brem-setryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse,
bremsetid og bremserotortemperatur.
2.2.2. Prøvebetingelser
2.2.2.1. Dynamometerets roterende masse skal svare til halvdelen af den
pågældende aksels andel af køretøjets største tilladte masse som
anført i nedenstående tabel og til rulleradius for det største dæk,
der tilladesfor den pågældende køretøjs type.
KøretøjsklasseAkslens andel af køretøjets største tilladte
masse
foraksel bagaksel
M10,77 0,32
M20,69 0,441971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 127
▼M7
KøretøjsklasseAkslens andel af køretøjets største tilladte
masse
foraksel bagaksel
N10,66 0,39
2.2.2.2. Dynamometerets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den
lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkt 2.2.3 og
2.2.4 og baseres på dækkets dynamiske rulleradius.
2.2.2.3. Bremsebelægningsenheder til prøvning monteres på de pågæl-
dende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt
tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger
og med den tekniske tjenestes samtykke.
2.2.2.4. Benyttes der køleluft, må dens hastighed må ikke overstige 10 km/
h.
2.2.3. Ækvivalensprøve med kolde bremser
Der foretages en sammenligning af reservedelsbremsebelægnings-
enhedens præstation med kolde bremser og den originale
bremsebelægningsenheds, ved at sammenligne resultaterne af
prøver udført som følger:
2.2.3.1. Fra en begyndelseshastighed på 80 km/h for M 1og N1og 60 km/
h for M 2foretages mindst seks bremsninger efter hinanden med
trinvis stigende bremsetryk, indtil der opnås en gennemsnitlig
fuldt udviklet deceleration på 6 m/s 2, idet temperaturen i bremsen
skal være ≤100 ºC ved begyndelsen af hver bremsning.
2.2.3.2. For hver bremsning afbildes bremsetryk og gennemsnitlig fuldt
udviklet deceleration mod hinanden; herudfra bestemmes det
bremsetryk, der kræves til en deceleration på 5 m/s 2.
2.2.3.3. Reservedelsbremsebelægningsenheden anses for at have samme
præstationskarakteristika som den originale bremsebelægnings-
enhed, hvisden opnåede fuldt udviklede deceleration afviger
højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægnings-
enhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved
samme betjeningskraft eller bremsetryk.
2.2.4. Prøve for hastighedsfølsomhed2.2.4.1. Med det i punkt 2.2.3.2 fundne bremsetryk foretages tre brems-
ninger efter hinanden (idet bremsens begyndelsestemperatur er
≤100 ºC ved hver bremsning) fra omdrejningstal svarende til
hver af følgende lineære hastigheder:
75, 120 og 160 km/h, når v maxer større end 150 km/h.
2.2.4.2. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit,
og hastigheden afbildes mod den fuldt udviklede deceleration.
2.2.4.3. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede
deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste
hastighed.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 128
▼M7
Tillæg 3
Krav til reservedelsbremsebelægningsenheder til køretøjer af klasse O1og
O2
1. ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Prøvemetoden i dette tillæg er baseret på en inertidynamometer-
prøve. Prøven kan i stedet udføres på et prøvekøretøj eller på
rullestand, forudsat at der opnås samme prøvebetingelser og
måles samme parametre som ved inertidynamometerprøven.
2. PRØVEUDSTYR
Til prøven monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidy-
namometer. Dynamometeret skal være instrumenteret til
kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, brem-
setryk eller aktiveringskraft, antal omdrejninger efter
bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.
2.1. Prøvebetingelser2.1.1. Dynamometerets roterende masse skal svare til halvdelen af den
pågældende aksels andel af køretøjets største tilladte masse og
til rulleradius for det største dæk, der tillades for den pågældende
køretøjstype.
2.1.2 Dynamometerets begyndelsesomdrejningstal skal svar til den
lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkt 3.1 og
baseres på den dynamiske rulleradius af det mindste dæk, der er
tilladt på den pågældende køretøjstype.
2.1.3. Bremsebelægningsenheder til prøvning monteres på den pågæl-
dende bremse, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt
tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger
og med den tekniske tjenestes samtykke.
2.1.4. Benyttes der køleluft, må dens hastighed må ikke overstige 10 km/
h.
2.1.5. Aktiveringsmekanismen på bremsen skal svare til den, der
benyttespå køretøjet.
3. PRØVER OG KRAV
3.1. Type 0-prøve
Fra en begyndelseshastighed på 60 km/h foretages mindst seks
bremsninger efter hinanden med trinvis stigende bremsetryk eller
aktiveringskraft, indtil det største tilladte bremsetryk er nået, eller
indtil der opnåsen gennems nitlig fuldt udviklet deceleration på
6 m/s
2, idet temperaturen i bremsen skal være ≤100 ºC ved
begyndelsen af hver bremsning. Den sidste bremsning gentages
fra en begyndelseshastighed på 40 km/h.
3.2. Type I-prøve3.2.1. Opvarmning
Bremsen opvarmes ved konstant bremsning som anført i punkt
1.3.2 i bilag II, idet der begyndesved en brems erotortemperatur
på≤100 ºC.
3.2.2. Præstation med varme bremser
Efter opvarmningen måles bremsepræstationen fra en begyndel-
seshastighed på 40 km/h under samme betingelser som i punkt
3.1 og med samme bremsetryk eller aktiveringskraft (tempera-
turen kan være anderledes). Den gennemsnitlige fuldt udviklede
deceleration med den varme bremse skal mindst være 60 % af
den værdi, der opnås med den kolde bremse, dog mindst 3,5 m/
s2.
3.3. Ækvivalensprøve med kolde bremser
Der foretages en sammenligning af reservedelsbremsebelægnings-
enhedens præstation med kolde bremser og den originale
bremsebelægningsenheds, ved at sammenligne resultaterne af
type 0-prøven i punkt 3.1.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 129
▼M7
3.3.1. Der udføres en type 0-prøve som beskrevet i punkt 3.1 med et sæt
originale bremsebelægningsenheder.
3.3.2. Reservedelsbremsebelægningsenheden anses for at have samme
præstationskarakteristika som den originale bremsebelægnings-
enhed, hvisden opnåede fuldt udviklede deceleration afviger
højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægnings-
enhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved
samme betjeningskraft eller bremsetryk.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 130
▼M7
Tillæg 4
Bestemmelse af friktionsegenskaber ved maskinel prøvning
1. INDLEDNING
1.1. Prøveeksemplarer af en type reservedelsbremsebelægningsenhed
prøves på en maskine, der kan reproducere prøvningsforholdene
og gennemføre prøvningsprocedurerne i dette tillæg.
1.2. Ved evaluering af prøveresultaterne bestemmes prøveemnernes
friktionsegenskaber.
1.3. Prøveemnernes friktionsegenskaber sammenlignes med den stan-
dard, der er registreret for en type
reservedelsbremsebelægningsenhed, til konstatering af overens-
stemmelsen hermed.
2. UDSTYR
2.1. Maskinen skal være konstrueret til montering af og drift med en
bremse i fuld størrelse, som svarer til dem, der monteres på den
køretøjsaksel, der benyttes til godkendelsesprøvning i henhold til
punkt 5 i bilaget.
2.2. Skivens/tromlens omdrejningstal skal være 660 ± 10 min-1ubela-
stet og mindst 600 min-1ved fuld belastning.
2.3. Prøvecyklusser og aktivering af bremsen i cyklusserne skal kunne
indstilles og køre automatisk.
2.4. Udgangsmoment eller bremsetryk (metoden med konstant
moment) og kontaktfladens temperatur skal registreres.
2.5. Der skal være mulighed for direkte luftkøling hen over bremsen
med en hastighed på 600 ± 60 m3/h.
3. PRØVEPROCEDURE
3.1. Forberedelse afprøveemner
Ved fabrikantens tilslidningsprocedure skal der for bremseklod-
senheder sikres et anlægsareal på mindst 80 % og en
overfladetemperatur på højst 300 ºC og for bremsebakkeenheder
(primærbakken) et anlægsareal på mindst 70 % og en overflade-
temperatur på højst 200 ºC.
3.2. Prøvens udførelse
Prøven består af en række prøvecyklusser efter hinanden, som
hver består af χbremsninger af 5 sekunders varighed adskilt af
10-sekunders intervaller med slækket bremse.
Der kan benyttesen af følgende to metoder:
3.2.1 Prøve med konstant tryk
3.2.1.1. Bremseklodsenheder
Der er et konstant tryk under caliperens stemper (stempler), som
beregnesved følgende formel:
p¼Md
0;57/C2rw/C2Ak
hvor
Md= 150 Nm for Ak≤18,1 cm2
Md= 300 Nm for Ak> 18,1 cm2
Ak= caliperstemplets (-stemplernes) areal
rw= skivens effektive radius1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 131
▼M7
Cyklusnr.Antal brems-
ninger
χBremserotorens
begyndelsestem-
peratur
(ºC)Bremserotorens
maksimale
temperatur
(ºC)Tvungen køling
11 × 1 0 ≤60 ubegrænset nej
2-6 5 × 10 100 ubegrænset
(350)nej
7 1 × 10 100 ubegrænset ja
3.2.1.2 Bremsebakkeenheder
Det gennemsnitlige tryk ved bremsebelægningens kontaktflade
skal være konstant på 22 ± 6 N/m 2, målt på en statisk bremse
uden selvforstærkning.
Cyklusnr.Antal brems-
ninger
χBremserotorens
begyndelsestem-
peratur
(ºC)Bremserotorens
maksimaletemperatur
(ºC)Tvungen køling
11 × 1 0 ≤60 200 ja
2 1 × 10 100 ubegrænset nej
3 1 × 10 100 200 ja
4 1 × 10 100 ubegrænset nej
3.2.2. Prøve med konstant moment
Denne metode gælder kun for bremseklodsenheder. Bremsemo-
mentet skal holdes konstant inden for ± 5 % og indstilles, så
bremserotorens temperatur bliver så høj som muligt ifølge neden-
stående tabel:
Cyklusnr.Antal brems-
ninger
χBremserotorens
begyndelsestem-
peratur
(ºC)Bremserotorens
maksimale
temperatur
(ºC)Tvungen køling
11 × 5 ≤60 300-350 nej
2-4 3 × 5 100 300-350 nej
5 1 × 10 100 500-600 nej
6-9 4 × 5 100 300-350 nej
10 1 × 10 100 500-600 nej
11-13 3 × 5 100 300-350 nej
14 1 × 5 ≤60 300-350 nej
3.3. Bedømmelse afprøveresultater
Friktionsegenskaberne udtrykkes ved det bremsemoment, der
konstateres på bestemte punkter under en prøveprocedure. Hvis
bremsefaktoren er konstant, hvilket f. eks. er tilfældet for skive-
bremser, kan bremsemomentet omsættes direkte til
friktionskoefficient.
3.3.1. Bremseklodsenheder
3.3.1.1. Friktionskoefficienten under drift ( µop) er gennemsnittet af de
værdier, der registreres i cyklus 2-7 (konstant tryk) eller cyklus
2-4, 6-9 og 11-14 (konstant moment); måling foretages et sekund
efter påbegyndelse af første bremsning i hver cyklus.
3.3.1.2. Den maksimale friktionskoefficient ( µmax) er den største værdi,
der registreres i en hvilken som helst af cyklusserne.
3.3.1.3. Den minimale friktionskoefficient ( µmin) er den mindste værdi,
der registreres i en hvilken som helst af cyklusserne.
3.3.2. Bremsebakkeenheder
3.3.2.1. Gennemsnitsmomentet (M mean) er gennemsnittet af største og
mindste værdi af det bremsemoment, der måles ved femte brems-
ning i cyklus1 og 3.
3.3.2.2. Momentet med varme bremser (M hot) er det mindste bremsemo-
ment, der udviklesunder cyklus2 og 4. Hvistemperaturen er1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 132
▼M7
over 300 ºC under disse cyklusser, benyttes værdien ved 300 ºC
som M hot.
3.4. Acceptkriterier
3.4.1. Med hver ansøgning om godkendelse af en type bremsebelæg-
ningsenhed indgives oplysning om:
3.4.1.1. værdien af µop,µmaxogµmin, for bremseklodsenheder
3.4.1.2. værdien af M meanog M hot, for bremsebakkeenheder.
3.4.2. Under produktion af en godkendt type reservedelsbremsebelæg-
ningsenhed skal det ved hjælp af stikprøver påvises, at de
værdier, der er registreret i punkt 3.4.1, overholdes inden for
følgende tolerancer:
3.4.2.1. For bremseklodser til skivebremser:
µop± 15 % af den registrerede værdi
µmin≥den registrerede værdi
µmax≤den registrerede værdi.
3.4.2.2. For »simplex«tromlebremsebelægninger:
Mmean± 20 % af den registrerede værdi
Mhot≥den registrerede værdi.1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 133
▼M7
BILAG XVI
MODEL
(største format: A4 (210 × 297 mm2))
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 134
▼M7
Tillæg
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 135
▼M7
BILAG XVII
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 136
▼M7
BILAG XVIII
OPLYSNINGSSKEMA NR.
i henhold til bilag I til Rådets direktiv 70/156/EØF (*)vedrørende EF-type-
godkendelse af et køretøj for så vidt angår bremsesystemet (direktiv 70/320/
EØF, senest ændret ved direktiv 98/12/EF)
Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og
omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende
målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detal-
jerede. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede.
Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk
styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.
0. ALMINDELIGE OPLYSNINGER
0.1. Fabrikat (firmabetegnelse):0.2. Type:0.3. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet(
b):
0.3.1. Mærkets anbringelsessted:0.4. Køretøjets klasse(
c):
0.5. Fabrikantens navn og adresse:0.8. Adresse på samlefabrik(ker):
1. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER
1.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:1.3. Antal aksler og hjul:
1.3.1. Antal aksler med tvillingmontering samt anbringelse:
1.3.3. Drivaksler (antal, anbringelse, indbyrdes forbindelse):1.8. Højre- eller venstrestyring:
2. MASSE OG DIMENSIONER(
e) (i kg og mm) (der henvises i
givet fald til tegning)
2.1. Akselafstand(e) (ved fuld last)(f):
2.3.1. Sporvidde for hver styrende aksel(i):
2.6. Masse af køretøj med karrosseri og for trækkende køretøjer (i
andre klasser end M1) koblingsanordningen i køreklar stand, eller
masse af chassis med førerhus, når karrosseriet og/eller koblings-
anordningen ikke monteresaf fabrikanten (med kølervæs ke,
smøremidler, brændstof, alle øvrige væsker bortset fra spildevand,
værktøj, reservehjul og fører samt for busser massen af medføl-
gende personale (75 kg), hvis der forefindes et dertil beregnet
sæde i køretøjet) (største og mindste):
2.6.1. Denne masses fordeling på akslerne og for kærre eller sættevogn
belastningen på koblingspunktet (største og mindste):
2.7. For delvisopbygget køretøj, det færdigopbyggede køretøjs
mindste masse som oplyst af fabrikanten:
2.7.1. Denne masses fordeling på akslerne og for sættevogn og kærre
belastningen på koblingsanordningen:
2.8. Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten (største og
mindste)(y):1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 137
(*) Dette oplysningsskema svarer til bilag I i direktiv 70/156/EØF hvad angår punkternes
nummerering og fodnoterne; dog er de punkter udeladt, der ikke er relevante for
nærværende direktiv.
▼M7
2.8.1. Denne masses fordeling på akslerne og for sættevogn og kærre
belastningen på koblingsanordningen (største og mindste):
2.9. Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel:
2.10. Teknisk tilladt akseltryk pr. akselgruppe:2.11. Teknisk tilladt tilkoblet totalmasse af:
2.11.1. Påhængskøretøj med trækstang:
2.11.2. Sættevogn:
2.11.3. Kærre:
2.11.3.1. Største forhold mellem koblingsoverhæng( p) og akselafstand:
2.11.4. Teknisk tilladt masse af vogntog:
2.11.6. Tilladt masse af påhængskøretøj uden bremser:
2.12. Største lodrette belastning på koblingspunktet:
2.12.1. For motorkøretøj:
3. MOTOR (
q)
3.1. Fabrikant:3.1.1 Fabrikantensmotorkode (s om markeret på motoren, eller andre
identifikationsformer):
3.2. Forbrændingsmotor
3.2.1.1 Funktionsprincip: styret tænding/kompressionstænding, firetakt/
totakt(
1)
3.2.1.9. Højeste tilladte motoromdrejningshastighed som foreskrevet af
fabrikanten: .… min−1
3.2.5 Elektrisk system
3.2.5.1 Nominel spænding: … V, positiv/negativ tilslutning til stel ( 1)
3.2.5.2 Generator:
3.2.5.2.1 Type:3.2.5.2.2 Nominel effekt: … VA
3.3 Elektromotor
3.3.1 Type (vinding, magnetisering)
3.3.1.1 Maksimal timeeffekt: … kW
3.3.1.2 Driftsspænding: … V
3.3.2. Batteri
3.3.2.2. Masse: … kg3.4. Andre forbrændings- eller elektromotorer eller kombinationer
heraf (nærmere oplysninger om disse motorers konstruktion):
4. TRANSMISSION(
v)
4.1. Tegning af transmissionssystemet(*)4.2. Type (mekanisk/hydraulisk/elektrisk osv.)
4.6. Gearudvekslingsforhold1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 138
(*) Hvisnødvendigt for bes krivels en under punkt 8.
▼M7
GearUdveksling i gear-
kasse (forhold
mellem motorensog
gearkasseudgangsaks-
lensomdrejnings ha-
stighed)Endeligt udvekslings-
forhold (forhold
mellem gearkasseud-
gangsakslens og de
drivende hjuls
omdrejningsha-
stighed)Totalt udvekslingsfor-
hold
Maksimum for
CVT (1)
1
2
3
…
Minimum for
CVT (1)
Bakgear
(1) CVT = kontinuerlig variabel transmission.
4.7. Køretøjetstophas tighed og gear, hvori denne nås(i km/h)(w):
5. AKSLER
5.4. Placering af løftbare aksler:
6. HJULOPHÆNG
6.1. Tegning af ophængssystemet(*):6.2. Type og konstruktion af ophæng for hver aksel, akselgruppe eller
hjul:
6.6. Dæk og hjul6.6.1. Dæk/hjulkombination(er) (for dæk anføres dimensionsbeteg-
nelsen, mindste belastningstal og symbol for mindste
hastighedskategori; for hjul anføres fælgdimension(er) og indpres-
ningsdybde(r))
6.6.1.1. AKSLER:
6.6.1.1.1. Aksel 1:
6.6.1.1.2. Aksel 2:
osv.
6.6.2. Øvre og nedre grænse for rulleradius6.6.2.1. Aksel 1:6.6.2.2. Aksel 2:
osv.
6.6.3. Dæktryk anbefalet af køretøjsfabrikanten: … kPa6.6.5. Kort beskrivelse af eventuelt reservehjul til midlertidig brug:
8. BREMSER
Følgende nærmere oplysninger, herunder i givet fald identifikati-
onsmuligheder:
8.1. Bremsetype og karakteristik (som defineret i punkt 1.6 i bilag I til
direktiv 71/320/EØF) med tegning (f.eks. tromler eller skiver,
bremsede hjul, forbindelse til bremsede hjul, fabrikat og type af
bremsebakke-/bremseklodsenheder og/eller bremsebelægninger,
effektivt bremseareal, radius af tromler, sko eller skiver, bremse-
tromlernes masse, justeringsanordninger, relevante dele af
aksel(aksler) og hjulophæng osv.):
8.2. Funktionsdiagram, beskrivelse og/eller tegning af følgende brem-
seanordninger (som defineret i punkt 1.2 i bilag I til direktiv 71/
320/EØF) med f.eks. transmission og betjening (konstruktion,
justering, pedalkraft, betjeningsanordningens tilgængelighed og1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 139
(*) Hvisnødvendigt for bes krivels en under punkt 8.
▼M7
anbringelse, skraldemekanisme ved mekanisk transmission, karak-
teristik for forbindelsesanordningens hoveddele, cylindre og
stempler, bremsecylindre eller tilsvarende komponenter ved elek-
triske bremsesystemer):
8.2.1. Driftsbremsesystem:8.2.2. Nødbremsesystem:
8.2.3. Parkeringsbremsesystem:
8.2.4. Eventuelt yderligere bremsesystem:8.2.5. Bremseanordning, der aktiveres automatisk ved brud på påhæng-
skøretøjstilkoblingen:
8.3. Betjening og transmission af bremseanordninger til påhængskøre-
tøjer på køretøjer, der er beregnet til at trække et påhængskøretøj:
8.4. Køretøjet er udstyret til at trække et påhængskøretøj med elek-
trisk/pneumatisk/hydraulisk (
1) driftsbremse: ja/nej (1)
8.5. Blokeringsfri bremser: ja/nej/ekstraudstyr(1)
8.5.1. For køretøjer med blokeringsfrie bremser, beskrivelse af syste-
metsfunktion (herunder elektronis ke dele), blokdiagram over de
elektriske forbindelser samt diagram over hydraulik- eller tryk-
luftkredsløbet:
8.6. Beregning og kurver i henhold til tillægget til punkt 1.1.4.2 i
bilag II til direktiv 71/320/EØF (eller i givet fald tillægget til
bilag XI):
8.7. Beskrivelse og/eller tegning af energiforsyning (skal ligeledes
specificeres for bremsesystem med servoforstærkning):
8.7.1 For trykluftbremsesystemer anføres arbejdstrykket p2 i trykbehol-
deren (-beholderne):
8.7.2 For vakuumbremsesystemer anføres begyndelsesenerginiveauet i
beholderen (beholderne):
8.8. Beregning af bremsesystemet: forholdet mellem summen af
bremsekræfterne på hjulomkredsen og betjeningskraften:
8.9. Kort beskrivelse af bremsesystemerne (i henhold til punkt 1.6 i
tillægget til tillæg 1 til bilag IX):
8.10. Anmodesder om fritagels e for type I- og/eller type II- eller type
III-prøverne, anføres prøverapportens nummer i overensstem-
melse med tillæg 2 i bilag VII til direktiv 71/320/EØF:
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 140
▼M7
BILAG XIX
OPLYSNINGSSKEMA NR.
i henhold til bilag I til Rådets direktiv 70/156/EØF (*)vedrørende EF-type-
godkendelse af et køretøj for så vidt angår andet bremsesystem på
påhængskøretøj end påløbsbremse (direktiv 71/320/EØF, senest ændret ved
direktiv 98/12/EF)
Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og
omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende
målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detal-
jerede. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede.
Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk
styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.
0. ALMINDELIGE OPLYSNINGER
0.1. Fabrikat (firmabetegnelse):0.2. Type:0.3. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet (
b):
0.3.1. Mærkets anbringelsessted:
0.4. Køretøjets klasse (c):
0.5. Fabrikantens navn og adresse:0.8. Adresse på samlefabrik(ker):
1. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER
1.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:1.3. Antal aksler og hjul:1.3.1. Antal aksler med tvillingmontering samt anbringelse:
2. MASSE OG DIMENSIONER
(e)(i kg og mm) (der henvises i
givet fald til tegning)
2.1. Akselafstand(e) (ved fuld last)(g):
2.3.1. Sporvidde for hver styrende aksel(i):
2.6. Masse af køretøj med karrosseri og for trækkende køretøjer (i
andre klasser end M1) koblingsanordningen i køreklar stand, eller
masse af chassis med førerhus, når karrosseriet og/eller koblings-
anordningen ikke monteresaf fabrikanten (med kølervæs ke,
smøremidler, brændstof, alle øvrige væsker bortset fra spildevand,
værktøj, reservehjul og fører samt for busser massen af medføl-
gende personale (75 kg), hvis der forefindes et dertil beregnet
sæde i køretøjet) (største og mindste):
2.6.1. Denne masses fordeling på akslerne og for kærre eller sættevogn
belastningen på koblingspunktet (største og mindste):
2.7. For delvisopbygget køretøj, det færdigopbyggede køretøjs
mindste masse som oplyst af fabrikanten:
2.7.1. Denne masses fordeling på akslerne og for sættevogn og kærre
belastningen på koblingsanordningen:
2.8. Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten (største og
mindste for hver version) (y):
2.8.1. Denne masses fordeling på akslerne og for sættevogn og kærre
belastningen på koblingsanordningen (største og mindste for hver
version):
2.9. Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel:
2.10. Teknisk tilladt akseltryk pr. akselgruppe:1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 141
(*) Dette oplysningsskema svarer til bilag I i direktiv 70/156/EØF hvad angår punkternes
nummerering og fodnoterne; dog er de punkter udeladt, der ikke er relevante for
nærværende direktiv.
▼M7
2.12. Største lodrette belastning på koblingspunktet:
2.12.2. For sættevogn eller kærre:
5. AKSLER
5.4. Placering af løftbare aksler:
6. HJULOPHÆNG
6.1. Tegning af ophængssystemet(*):6.2. Type og konstruktion af ophæng for hver aksel, akselgruppe eller
hjul:
6.6. Dæk og hjul
6.6.1. Dæk/hjulkombination(er) (for dæk anføres dimensionsbeteg-
nelsen, mindste belastningstal og symbol for mindste
hastighedskategori; for hjul anføres fælgdimension(er) og indpres-
ningsdybde(r))
6.6.1.1. AKSLER
6.6.1.1.1. Aksel 1:
6.6.1.1.2. Aksel 2:
osv.
6.6.2. Øvre og nedre grænse for rulleradius6.6.2.1. Aksel 1:6.6.2.2. Aksel 2:
osv.
6.6.3. Dæktryk anbefalet af køretøjsfabrikanten:…kPa
8. BREMSER
Følgende nærmere oplysninger, herunder i givet fald identifikati-
onsmuligheder:
8.1. Bremsetype og karakteristik (som defineret i punkt 1.6 i bilag I til
direktiv 71/320/EØF) med tegning (f. eks. tromler eller skiver,
bremsede hjul, forbindelse til bremsede hjul, fabrikat og type af
bremsebakke-/bremseklodsenheder og/eller bremsebelægninger,
effektivt bremseareal, radius af tromler, sko eller skiver, bremse-
tromlernes masse, justeringsanordninger, relevante dele af
aksel(aksler) og hjulophæng osv.):
8.2. Funktionsdiagram, beskrivelse og/eller tegning af følgende brem-
seanordninger (som defineret i punkt 1.2 i bilag I til direktiv 71/
320/EØF) med f. eks. transmission og betjening (konstruktion,
justering, pedalkraft, betjeningsanordningens tilgængelighed og
anbringelse, skraldemekanisme ved mekanisk transmission, karak-
teristik for forbindelsesanordningens hoveddele, cylindre og
stempler, bremsecylindre eller tilsvarende komponenter ved elek-
triske bremsesystemer):
8.2.1. Driftsbremsesystem:8.2.2. Nødbremsesystem:
8.2.3. Parkeringsbremsesystem:
8.2.4. Eventuelt yderligere bremsesystem:8.2.5. Bremseanordning, der aktiveres automatisk ved brud på påhæng-
skøretøjstilkoblingen:
8.5. Blokeringsfri bremser: ja/nej/ekstraudstyr (
1)
8.5.1. For køretøjer med blokeringsfrie bremser, beskrivelse af syste-
metsfunktion (herunder elektronis ke dele), blokdiagram over de
elektriske forbindelser samt diagram over hydraulik- eller tryk-
luftkredsløbet:1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 142
(*) Hvisnødvendigt for bes krivels en under punkt 8.
▼M7
8.6. Beregning og kurver i henhold til tillægget til punkt 1.1.4.2 i
bilag II til direktiv 71/320/EØF (eller i givet fald tilægget til bilag
XI):
8.7. Beskrivelse og/eller tegning af energiforsyning (skal ligeledes
specificeres for servoforstærkede bremser):
8.7.1. For trykluftbremsesystemer anføres arbejdstrykket p2i trykbehol-
deren (-beholderne):
8.7.2. For vakuumbremsesystemer anføres begyndelsesenerginiveauet i
beholderen (beholderne):
8.8. Beregning af bremsesystemet: forholdet mellem summen af
bremsekræfterne på hjulomkredsen og betjeningskraften:
8.9. Kort beskrivelse af bremsesystemerne (i henhold til punkt 1.6 i
tillægget til tillæg 1 til bilag IX):
8.10. Anmodesder om fritagels e for type I- og/eller type II- eller type
III-prøverne, anføres prøverapportens nummer i overensstem-
melse med tillæg 2 i bilag VII til direktiv 71/320/EØF:
1971L0320 — DA — 07.04.1998 — 008.001 — 143