1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2700/98
af 17. december 1998
om definitioner af variabler til brug for udarbejdelse af statistik over erhvervsstrukturer
(EØS-relevant tekst)
(EFT L 344 af 18.12.1998, s. 49)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens forordning (EF) nr. 1614/2002 af 6. september 2002 L 244 7 12.9.2002
►M2Kommissionens forordning (EF) nr. 1670/2003 af 1. september 2003 L 244 74 29.9.2003
▼B
KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2700/98
af 17. december 1998
om definitioner af variabler til brug for udarbejdelse af statistik
over erhvervsstrukturer
(EØS-relevant tekst)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-
skab,
under henvisning til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 af 20.
december 1996 om statistik over erhvervsstrukturer (1), særlig artikel
12, nr. iii), og
ud fra følgende betragtninger:I forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 blev der fastlagt en fælles ramme
for udarbejdelse af fællesskabsstatistikker om virksomhedernesstruktur, aktiviteter, konkurrenceevne og resultater;
det er nødvendigt at fastsætte en række definitioner af variabler til brug
for udarbejdelse af statistik over erhvervsstrukturer;
de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overenssstemmelse
med udtalelse fra Udvalget for Det Statistiske Program —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. De i artikel 4 i forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
variabler er defineret i bilaget til denne forordning.
2. Ved henvisninger til virksomhedsregnskaber i disse definitioner
anvendes de kategorier, der er fastsat i artikel 9 (status), artikel 23(resultatopgørelse) og artikel 43 (noter) i Rådets direktiv 78/660/EØF (
2).
Artikel 2
1. Medlemsstaterne skal anvende disse definitioner i forbindelse
med data vedrørende referenceåret 1999 og de efterfølgende år.
2. Medlemsstaterne skal også anvende disse definitioner i forbin-
delse med data vedrørende referenceårene 1995, 1996, 1997 og 1998 i
de tilfælde, hvor de svarer til den eksisterende nationale praksis.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen
iDe Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 2
(1) EFT L 14 af 17.1.1997, s. 1.
(2) EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11.
▼B
BILAG
DEFINITIONER AF VARIABLER
Kode:11 11 0
Titel:Antal firmaer
Definition
En opgørelse af det antal virksomheder, der henregnes til den pågældende popu-
lation i virksomhedsregisteret efter korrigering af fejl, især fejl ved
undersøgelsesgrundlaget. Ikke-aktive enheder medregnes ikke. Disse statistiske
data skal omfatte samtlige de enheder, der har været aktive i det mindste i en
del af referenceperioden.
I forbindelse med de i afsnit 3 i bilag 7 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97
omhandlede firmaer omfatter denne variabel også pensionskasser uden perso-
nale. Den omfatter desuden pensionskasser, der ikke er etableret som juridiske
enheder, og som administreres af pensionsforvaltningsselskaber, forsikringssel-
skaber eller andre finansielle institutioner (uden dog at være omfattet af disse
institutioners årsregnskaber). Denne variabel omfatter imidlertid ikke pensions-
kasser, der ikke er etableret uafhængigt af den bidragydende virksomhed/
handelsvirksomhed (dvs. ikke-selvstændige pensionskasser eller det regnskabs-
mæssige hensættelsessystem (book reserve system)), der normalt administreres
af arbejdsgiveren som en hjælpeaktivitet.
Kode:11 12 0
Titel:Antal nyåbnede firmaer
Definition
En opgørelse af det antal nyåbnede virksomheder, der henregnes til den pågæl-
dende population i virksomhedsregisteret efter korrigering af fejl. En nyåbning
består i etableringen af en kombination af produktionsfaktorer uden nogen anden
virksomheds medvirken. Nyåbninger omfatter ikke tilgange til populationen på
grund af fusioner, opdelinger, udskillelser eller omstrukturering af en gruppe
virksomheder. Tilgange til en delpopulation udelukkende som følge af en aktivi-
tetsændring medregnes heller ikke.
Forbindelse med andre variabler
En del af antal firmaer (11 11 0).
Kode:11 13 0
Titel:Antal lukkede firmaer
Definition
En opgørelse af det antal lukkede virksomheder, der henregnes til den pågæl-
dende population i virksomhedsregisteret efter korrigering af fejl. En lukning
består i nedlæggelsen af en kombination af produktionsfaktorer uden nogen
anden virksomheds medvirken. Lukninger omfatter ikke afgange fra populati-
onen på grund af fusioner, overtagelser, opdelinger eller omstrukturering af en
gruppe virksomheder. Afgange fra en delpopulation udelukkende som følge af
en aktivitetsændring medregnes heller ikke.
Kode:11 21 0
Titel:Antal lokale enheder
Definition
En opgørelse af det antal lokale enheder, der henregnes til den pågældende
population i virksomhedsregisteret efter korrigering af fejl, især fejl ved under-
søgelsesgrundlaget. Lokale enheder, som ikke har lønnede ansatte, skal også
medregnes. Disse statistiske data skal omfatte samtlige de enheder, der har været
aktive i det mindste i en del af referenceperioden.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 3
▼M2
▼B
▼B
Kode:11 31 0
Titel:Antal faglige enheder
Definition
En opgørelse af det antal faglige enheder, der henregnes til den pågældende
population i virksomhedsregisteret efter korrigering af fejl, især fejl ved under-
søgelsesgrundlaget, eller en skønsmæssig vurdering af dette antal, hvis den
pågældende type enhed ikke er registreret. Disse statistiske data skal omfatte
samtlige de enheder, der har været aktive i det mindste i en del af referencepe-
rioden.
Kode:12 11 0
Titel:Omsætning
Definition
Vedomsætning forstås det samlede beløb, der er faktureret af observationsen-
heden i referenceperioden, hvilket svarer til salget af varer og tjenesteydelser
til tredjemand.
Denne variabel omfatter alle afgifter og skatter på varer og tjenesteydelser, som
er faktureret af enheden, med undtagelse af den moms, der er faktureret kunden,
og andre lignende fradragsberettigede afgifter, som er direkte forbundet med
omsætningen.
Endvidere medregnes alle andre udgifter (transport, emballage osv.), der
pålægges kunden, selv om disse udgifter er anført separat på fakturaen. Prisned-
sættelser, rabatter og værdien af returemballage skal fratrækkes.
Indtægter, der i virksomhedsregnskaber henregnes til andre driftsindtægter,
finansielle indtægter og ekstraordinære indtægter, medregnes ikke i omsæt-
ningen. Det samme gælder driftssubsidier fra de offentlige myndigheder eller
Den Europæiske Unions institutioner.
Den tilsvarende variabel for så vidt angår de i afsnit 3 i bilag 5 til forordning
(EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede firmaer er »bruttopræmier«. Denne vari-
abel er defineret i artikel 35 i direktiv 91/674/EØF.
Den tilsvarende variabel for så vidt angår de i afsnit 3 i bilag 7 til forordning
(EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede firmaer er »samlede pensionsbidrag«.
Denne variabel omfatter alle pensionsbidrag, der i henhold til pensionsaftaler
forfalder i regnskabsårets løb, f.eks. alle obligatoriske bidrag, andre regelmæs-
sige bidrag, frivillige supplerende bidrag, indgående overførsler og andre bidrag.
Bemærk: Indirekte skatter kan opdeles i tre kategorier:
i) Den første kategori omfatter moms og andre fradragsberettigede afgifter, der
er direkte forbundet med omsætningen, og som ikke medregnes i denne.
Disse afgifter opkræves successivt af virksomheden og til sidst samlet hos
den endelige køber.
ii) Den anden kategori omfatter alle andre produktafgifter og -skatter, som
enten er 1) omsætningsrelaterede og ikke-fradragsberettigede eller 2) ikke-
omsætningsrelaterede. Heri indgår importskatter og told samt skatter, der
skal betales i forbindelse med produktion, eksport, salg, overdragelse,
leasing eller levering af varer og tjenesteydelser, eller i forbindelse med
disses anvendelse til eget forbrug eller egne investeringer.
iii) Den tredje kategori vedrører produktionsafgifter og -skatter, der er obligato-
riske, ensidige betalinger i kontanter eller naturalier, som opkræves af de
offentlige myndigheder eller Den Europæiske Unions institutioner på
produktion og import af varer og tjenester, beskæftigelse af arbejdskraft
samt ejendomsret eller brugsret til jord, bygninger eller andre aktiver, der
anvendesi produktionen, uans et mængden eller værdien af de producerede
eller solgte varer og tjenesteydelser.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Omsætning, som defineret ovenfor til brug for udarbejdelse af statistik, omfatter
regnskabskategorien:
nettoomsætning .
Forbindelse med andre variabler
—Omsætning anvendesved beregningen af produktionsværdi (12 12 0) samt
andre aggregater og balancer.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 4
▼M2
▼B
▼B
—Omsætning kan opdelesefter aktivitet: omsætning ved i) hovedaktiviteten, ii)
industrielle aktiviteter, iii) handelsaktiviteter vedrørende køb og videresalg,
iv) formidlingsaktiviteter (agenturer), og v) andre tjenesteydelser (18 11 0-
18 15 0).
— Omsætning kan opdeles efter produkttype: opdeling af omsætning efter
produkttype (18 21 0).
—Omsætning kan opdelesefter kundetype: procentvis andel af detailindkøb
efterkundetype: i) detailhandlere (25 11 1), ii) erhvervskunder (25 11 2),
og iii)slutbrugere (25 11 3).
For de i afsnit 3 i bilag 5 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnesbruttopræmier (12 11 0) s om:
Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed (12 11 1)
+ Modtagne bruttogenforsikringspræmier (12 11 2).
Bruttopræmier anvendesved beregning af bruttopræmieindtægter (32 11 0) og
andre aggregater og balancer.
For de i afsnit 3 i bilag 7 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes omsætning (samlede pensionsbidrag) som:
Pensionsbidrag fra medlemmer (48 00 1)
+ Pensionsbidrag fra arbejdsgivere (48 00 2)+ Indgående overførsler (48 00 3)
+ Andre pensionsbidrag (48 00 4)
eller:
Pensionsbidrag til nærmere definerede ydelsesordninger (48 00 5)
+ Pensionsbidrag til nærmere definerede bidragsordninger (48 00 6)
+ Pensionsbidrag til blandede ordninger (48 00 7).
Kode:12 12 0
Titel:Produktionsværdi
Definition
Produktionsværdien er et udtryk for den af enheden faktisk producerede mængde
baseret på salg, herunder ændringer i lagre og videresalg af varer og tjeneste-
ydelser.
Vedproduktionsværdi forstås omsætning plus eller minus ændringer i lagre af
færdigvarer, produkter under fremstilling samt varer og tjenesteydelser indkøbt
til videresalg, minus køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg,
plus kapitaliseret produktion, plus andre driftsindtægter (ekskl. subsidier).
Indtægterog udgifter, der i virksomhedsregnskaber henregnes til finansielle eller
ekstraordinære indtægter og udgifter, medregnes ikke i produktionsværdien. Køb
af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg omfatter også tjeneste-
ydelser, der er indkøbt med henblik på videregivelse til tredjemand i uændret
stand.
For de i afsnit 3 i bilag 5 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes produktionsværdien som bruttopræmieindtægter plus samlet
porteføljeinvesteringsindkomst plus andre producerede tjenester minus bruttoer-
statningsudgifter minus skadesbehandlingsomkostninger plus kapitalgevinster og
hensættelser.
For de i afsnit 3 i bilag 6 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes produktionsværdien som renteindtægter og lignende indtægter
minus renteudgifter og lignende udgifter plus provisionsindtægter plus indtægter
af aktier og andre variabelt forrentede værdipapirer plus resultat af finansielle
transaktioner plus andre driftsindtægter.
For de i afsnit 3 i bilag 7 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes produktionsværdien som omsætning minus skyldige forsik-
ringspræmier plus investeringsindkomst plus anden indkomst plus
tilgodehavende forsikringserstatninger minus samlede pensionsudgifter minus
nettoændringer i tekniske reserver.
For de af undergruppe 65.11 i NACE Rev. 1 omfattede firmaer beregnes
produktionsværdien som renteindtægter og lignende indtægter minus renteud-
gifter og lignende udgifter plus provisionsindtægter plus indtægter af aktier og1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 5
▼M2
▼B
▼M2
▼M2
andre variabelt forrentede værdipapirer plus resultat af finansielle transaktioner
plusandre drifts indtægter.
Bemærk: Kapitaliseret produktion omfatter produktion for egen regning af alle
varer, som producenten beholder til investeringer. Heri indgår også produktion
af materielle anlægsaktiver (bygninger osv.) og immaterielle anlægsaktiver (soft-
ware osv.). Kapitaliseret produktion er produktion, som ikke sælges; den
værdiansættes i kostpriser. Bemærk, at disse kapitalgoder også skal medregnes
under investeringer.
Bemærk: Andre driftsindtægter er en regnskabskategori, hvis indhold kan
variere med tiden og fra den ene sektor til den anden. Den kan derfor ikke defi-
neres nøjagtigt i statistisk sammenhæng.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
De forskellige poster, der indgår i produktionsværdi er omfattet af følgende
regnskabskategorier:
—nettoomsætning
— en del af andre driftsindtægter — ekskl. subsidier
—ændringer i lagre af færdigvarer, og varer under forarbejdning
— en del af udgifter til råvarer og hjælpematerialer i forbindelse med køb og
ændringer i lagre af varer, der skal videresælges
—arbejde udført af virksomheden for egen regning og opført under aktiver.
Forbindelser med andre variabler
Produktionsværdi er baseret på:
omsætning (12 11 0)
+/−ændringer i lagre af færdigfremstillede produkter og produkter under
produktion fremstillet af enheden selv (13 21 3)
+/−ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg
i uændret stand (13 21 1)
−køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg i uændret stand
(13 12 0)
+ kapitaliseret produktion
+ andre driftsindtægter (ekskl. subsidier)
—Produktionsværdi anvendesved beregningen af værditilvækst i faktorpriser
(12 15 0) samt andre aggregater og balancer.
For de i afsnit 3 i bilag 5 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes produktionsværdien som:
For livsforsikring:
Bruttopræmier (12 11 0)
+ Bruttoændring i præmiehensættelser (32 11 2)+ Indtægter fra investeringsaktiver (32 22 0)– Tilbageførsel af værdiregulering af investeringsaktiver (32 71 5)– Gevinster ved realisation af investeringsaktiver (32 71 6)– Indtægter fra kapitalinteresser (32 71 1)((Forsikringsmæssige bruttohensættelser i alt (37 30 0) – Forsikringsmæssige
nettohensættelser i alt (37 30 1)) / Forsikringsmæssige nettohensættelser i alt
(37 30 1)) × (Indtægter af investeringsaktiver (32 22 0) – Tilbageførsel af værdi-
regulering af investeringsaktiver (32 71 5) – Gevinster ved realisation af
investeringsaktiver (32 71 6) – Indtægter fra kapitalinteresser (32 71 1))
+ Andre tekniske indtægter, nettobeløb (32 16 1)+ Andre indtægter (32 46 0)– Udbetalte bruttoerstatninger (32 13 1)– Bruttoændring i erstatningshensættelser (32 13 4)+ Eksterne og interne skadesbehandlingsomkostninger (32 61 5)+ Gevinster ved realisation af investeringsaktiver (32 71 6)1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 6
▼B
▼M2
▼M2
+ Ikke-realiserede gevinster af investeringsaktiver (32 23 0)
– Tab ved realisation af investeringsaktiver (32 72 3)
– Ikke realiserede tab på investeringsaktiver (32 28 0)
– Bruttoændring i livsforsikringshensættelser (32 25 0)
– Bonusog præmierabatter, nettobeløb (32 16 3)
– Ændring i midlerne til fremtidige allokeringer (del af 32 29 0)
– Nettoændringer i andre forsikringsmæssige hensættelser, ikke anført under
andre poster (32 16 2).
For skadesforsikring og genforsikring:
Bruttopræmier (12 11 0)
+ Bruttoændring i præmiehensættelser (32 11 2)
+ Indtægter fra investeringsaktiver (32 42 0)
– Tilbageførsel af værdiregulering af investeringsaktiver (32 71 5)
– Gevinster ved realisation af investeringsaktiver (32 71 6)
– Indtægter fra kapitalinteresser (32 71 1)
+ ((Forsikringsmæssige bruttohensættelser i alt (37 30 0) – Forsikringsmæssige
nettohensættelser i alt (37 30 1)) / Forsikringsmæssige nettohensættelser i alt
(37 30 1)) × (Indtægter af investeringsaktiver (32 42 0) – Tilbageførsel af værdi-
regulering af investeringsaktiver (32 71 5) – Gevinster ved realisation af
investeringsaktiver (32 71 6) – Indtægter fra kapitalinteresser (32 71 1))
+ Andre tekniske indtægter, nettobeløb (32 16 1)+ Andre indtægter (32 46 0)
– Udbetalte bruttoerstatninger (32 13 1)
– Bruttoændring i erstatningshensættelser (32 13 4)
+ Eksterne og interne skadesbehandlingsomkostninger (32 61 5)
+ Gevinster ved realisation af investeringsaktiver (32 71 6)
– Tab ved realisation af investeringsaktiver (32 72 3)
– Bonusog præmierabatter, nettobeløb (32 16 3)– Ændring i udjævningshensættelser (32 15 0)
– Nettoændringer i andre forsikringsmæssige hensættelser, ikke anført under
andre poster (32 16 2).
For de i afsnit 3 i bilag 6 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes produktionsværdien som:
Renteindtægter og lignende indtægter (42 11 0)
– Renteudgifter og lignende udgifter (42 12 0)
+ Provisionsindtægter (42 14 0)
+ Indtægter af aktier og andre variabelt forrentede værdipapirer (42 13 1)
+ Resultat af finansielle transaktioner (42 20 0)
+ Andre driftsindtægter (42 31 0).
For de i afsnit 3 i bilag 7 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes produktionsværdien som:
Omsætning (12 11 0)
– Skyldige forsikringspræmier (48 05 0)
+ Investeringsindkomst (48 01 0)
+ Anden indkomst (48 02 0)+ Tilgodehavende forsikringserstatninger (48 02 1)
– Samlede pensionsudgifter (48 03 0)
– Nettoændringer i tekniske reserver (48 04 0).1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 7
▼B
Kode:12 13 0
Titel:Bruttoavance på varer til videresalg
Definition
Vedbruttoavance på varer til videresalg forstås fortjeneste ved køb og videre-
salg uden yderligere forarbejdning. Bruttoavancen beregnes på grundlag af
omsætning og køb og ændringer i lagre af varer og tjenesteydelser indkøbt tilvideresalg i uændret stand.
Til omsætning og køb og ændringer i lagre af varer og tjenesteydelser til vide-
resalg henregnes salg og køb og ændringer i lagre af tjenesteydelser indkøbt
med henblik på videregivelse til tredjemand i uændret stand.
Også kaldet bruttofortjeneste.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Disse tal kan ikke identificeres separat i virksomhedsregnskaber. De en del af
nettoomsætning ogudgifter til råvarer og hjælpematerialer .
Forbindelse med andre variabler
Bruttoavance på varer til videresalg er baseret på:
omsætning ved handelsaktiviteter vedrørende køb og videresalg (18 13 0)
−køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg i uændret stand
(13 12 0)
+/−ændringer i beholdninger af varer af tjenesteydelser indkøbt til videresalg i
uændret stand (13 21 1).
—Bruttoavance på varer til videresalg er en del af produktionsværdi (12 12 0).
Kode:12 15 0
Titel:Værditilvækst i faktorpriser
Definition
Værditilvækst i faktorpriser er bruttoindtægten fra driftsaktiviteter efter justering
for driftssubsidier og indirekte skatter.
Værditilvækst i faktorpriser kan beregnespå grundlag af oms ætning pluskapita-
liseret produktion, plus andre driftsindtægter, plus eller minus ændringer i lagre,
minus køb af varer og tjenesteydelser, minus andre produktskatter, som er
forbundet med omsætningen, men som ikke er fradragsberettigede, minus
produktionsafgifter og -skatter. En anden mulighed er at beregne denne variabel
på grundlag af det ordinære driftsresultat før finansiering (brutto) plus persona-
leudgifter.
Indtægter og udgifter, der i virksomhedsregnskaber henregnes til finansielle eller
ekstraordinære indtægter og udgifter, medregnes ikke i værditilvæksten.
For de i afsnit 3 i bilag 5 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes værditilvæksten i faktorpriser som produktionsværdi minus
bruttoværdi af modtagne genforsikringstjenester minus andet forbrug i produkti-
onen.
For de i afsnit 3 i bilag 6 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes værditilvæksten i faktorpriser som produktionsværdi minus
samlet køb af varer og tjenesteydelser.
For de i afsnit 3 i bilag 7 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes værditilvæksten i faktorpriser som produktionsværdi minus
samlet køb af varer og tjenesteydelser.
For de af undergruppe 65.11 i NACE Rev. 1 omfattede firmaer beregnesværdi-
tilvæksten i faktorpriser som produktionsværdi minus samlet køb af varer og
tjenesteydelser.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 8
▼M1
▼B
▼M2
▼B
Bemærk: Indirekte skatter kan opdeles i tre kategorier:
i) Den første kategori omfatter moms og andre fradragsberettigede afgifter, der
er direkte forbundet med omsætningen, og som ikke medregnes i denne.
Disse afgifter opkræves successivt af virksomheden og til sidst samlet hos
den endelige køber.
ii) Den anden kategori omfatter alle andre produktafgifter og -skatter, som
enten er 1) omsætningsrelaterede og ikke-fradragsberettigede eller 2) ikke-
omsætningsrelaterede. Heri indgår importskatter og told samt skatter, der
skal betales i forbindelse med produktion, eksport, salg, overdragelse,
leasing eller levering af varer og tjenesteydelser, eller i forbindelse med
disses anvendelse til eget forbrug eller egne investeringer.
iii) Den tredje kategori vedrører produktionsafgifter og -skatter, der er obligato-
riske, ensidige betalinger i kontanter eller naturalier, som opkræves af de
offentlige myndigheder eller Den Europæiske Unions institutioner på
produktion og import af varer og tjenester, beskæftigelse af arbejdskraft
samt ejendomsret eller brugsret til jord, bygninger eller andre aktiver, der
anvendesi produktionen, uans et mængden eller værdien af de producerede
eller solgte varer og tjenesteydelser.
Der kræves specielle beregningsmetoder i forbindelse med undergruppe 66.01
og 66.03 i NACE Rev. 1.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Værditilvækst i faktorpriser kan beregnesdirekte på grundlag af følgende regn-
skabskategorier:
—nettoomsætning
—ændringer i lagre af færdigvarer, og varer under forarbejdning
—arbejde udført af virksomheden for egen regning og opført under aktiver
—udgifter til råvarer og hjælpematerialer
—andre eksterne udgifter
—andre driftsudgifter
—andre driftsindtægter.
Forbindelse med andre variabler
Værditilvækst i faktorpriser er baseret på:
omsætning (12 11 0)
+/−ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser (13 21 0)
+ kapitaliseret produktion
+ andre driftsindtægter−samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0)
− andre produktskatter, der er forbundet med omsætningen, men som ikke er
fradragsberettigede
− produktionsafgifter og -skatter.
—Værditilvækst i faktorpriser anvendesved beregningen af ordinært driftsre-
sultat før finansiering (brutto) (12 17 0) samt andre aggregater og balancer.
For de i afsnit 3 i bilag 5 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes værditilvæksten i faktorpriser som:
Produktionsværdi (12 12 0)
– Forbrug i produktionen (13 11 0).
For de i afsnit 3 i bilag 6 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes værditilvæksten i faktorpriser som:
Produktionsværdi (12 12 0)
– Samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).
For de i afsnit 3 i bilag 7 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes værditilvæksten i faktorpriser som:
Produktionsværdi (12 12 0)
– Forbrug i produktionen (= samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0)).1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 9
▼M2
▼B
Kode:12 17 0
Titel:Ordinært driftsresultat før finansiering (brutto)
Definition
Ved ordinært driftsresultat før finansiering (brutto) forstås overskuddet fra
driftsaktiviteterne efter fratrækning af arbejdskraftomkostningerne. Det kan
beregnes på grundlag af værditilvækst i faktorpriser minus personaleudgifter.
Det er det resultat, enheden kan anvende til at tilbagebetale dem, der har ydet
egne midler og lån, betale skatter samt finansiere alle eller en del af sine inve-
steringer.
Indtægter og udgifter, der i virksomhedsregnskaber henregnes til finansielle eller
ekstraordinære indtægter og udgifter, medregnes ikke i det ordinære driftsre-
sultat før finansiering (brutto).
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Ordinært driftsresultat før finansiering (brutto) kan beregnespå grundlag af
følgende regnskabskategorier:
—nettoomsætning
—ændring i lagre af færdigvarer, og varer under forarbejdning
—arbejde udført af virksomheden for egen regning og opført under aktiver
—råvarer og hjælpematerialer
—andre eksterne udgifter
—andre driftsudgifter
—andre driftsindtægter
—personaleudgifter.
Forbindelse med andre variabler
Ordinært driftsresultat før finansieringen (brutto) er baseret på:
værditilvækst i faktorpriser (12 15 0)
—personaleudgifter (13 31 0).
Kode:13 11 0
Titel:Samlet købaf varer og tjenesteydelser
Definition
Ved køb af varer og tjenesteydelser forstås værdien af alle varer og tjenester, der
er indkøbt i regnskabsperioden med henblik på videresalg eller forbrug i produk-
tionsprocessen, ekskl. kapitalgoder, idetforbruget af kapitalgoder registreres som
forbrug af fast realkapital. De pågældende varer og tjenesteydelser videresælges
med eller uden yderligere forarbejdning, forbruges i produktionsprocessen eller
oplagres.
Til disse køb henregnes materialer, der indgår direkte i de producerede varer
(råvarer, mellemprodukter, komponenter), plusikke-kapitalis eret mindre værktøj
og udstyr. Værdien af hjælpematerialer (smøremidler, vand, emballage, mate-
rialer til vedligeholdelse og reparation, kontormaterialer) samt energiprodukter
medregnes også. Denne variabel omfatter desuden køb af materialer med
henblik på produktion af kapitalgoder i enheden.
Både industrielle og ikke-industrielle tjenesteydelser, der er betalt i referencepe-
rioden, medregnes. Det samme gælder betalinger for alt arbejde, som
tredjemand har udført for enheden, herunder løbende reparationer og vedligehol-
delse, installationsarbejde og tekniske undersøgelser. Betalinger for installation
af kapitalgoder og værdien af kapitaliserede varer medregnes ikke.
Endvidere medregnes betalinger for ikke-industrielle tjenesteydelser, såsom
advokatsalærer og revisionshonorarer, patent- og licensafgifter (som ikke er
kapitaliseret), forsikringspræmier, omkostninger i forbindelse med aktionær- og
styrelsesrådsmøder, bidrag til erhvervsorganisationer, udgifter til porto, telefon,
elektronisk kommunikation, telegraf og telefax, udgifter til transport af varer
og personale, udgifter til reklame, provisioner (som ikke er indbefattet i
lønninger), lejeudgifter, bankgebyrer (ekskl. rentebetalinger) og alle andre tjene-
ster, som leveres til virksomheder af tredjemand. Tjenesteydelser, der bearbejdes
og kapitaliseres af enheden som kapitaliseret produktion, medregnes også.
Udgifter, der i virksomhedsregnskaber henregnes til finansielle eller ekstraordi-
nære udgifter, medregnes ikke i det samlede køb af varer og tjenesteydelser.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 10
▼B
Køb af varer og tjenesteydelser værdiansættes i købspriser, ekskl. fradragsberet-
tiget momsog andre fradrags berettigede afgifter, der er direkte forbundet med
omsætningen.
Alle andre produktafgifter og -skatter fratrækkes derfor ikke værdiansættelsen af
køb af varer og tjenesteydelser. Den måde, hvorpå produktionsskatter behandles,
er uden betydning for værdiansættelsen.
For de i afsnit 3 i bilag 5 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes det samlede køb af varer og tjenesteydelser som bruttoværdi
af modtagne genforsikringstjenester plus andet forbrug i produktionen.
For de i afsnit 3 i bilag 6 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnes det samlede køb af varer og tjenesteydelser som provisionsud-
gifter plus andre administrationsomkostninger plus andre driftsomkostninger.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Samlet køb af varer og tjenesteydelser kan beregnespå grundlag af følgende
regnskabskategorier:
—råvarer og hjælpematerialer (inden opgørelse af ændringer i lagre af varer
og tjenesteydelser)
—andre eksterne udgifter (inden opgørelse af ændringer i lagre af varer og
tjenesteydelser)
— en del af andre driftsudgifter, nemlig den del, der vedrører betalinger for
varer og tjenesteydelser, som ikke er omfattet af de to ovennævnte katego-
rier(råvarer og hjælpematerialer og andre eksterne udgifter) . Den del af
andre driftsudgifter, der ikke er relevant her, vedrører betaling af produkti-
onsskatter.
Forbindelser med andre variabler
Samlet køb af varer og tjenesteydelser anvendesved beregningen af værditil-
vækst i faktorpriser (12 15 0) samt andre aggregater og balancer.
Mange af de poster, der indgår i samlet køb af varer og tjenesteydelser, er iden-
tificeret separat:
—køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg i uændret stand
(13 12 0)
— driftsudgifter vedrørende bygninger og udstyr (13 41 0), salgsomkostninger
(13 42 0) og andre driftsomkostninger (13 43 0). Bemærk, at disse tre varia-
bler sammen med variabel 13 12 0 (ovenfor) udgør en udtømmende opdeling
af engros- og detailhandelsvirksomheders samlede køb af varer og tjeneste-
ydelser.
—udgifter til aflønning af vikarer (13 13 1)
—udgifter til langtidsleje og operationel leasing af varer (13 41 1)
—køb af energiprodukter (20 11 0 og 20 21 0-20 31 0)
—procentvis andel af detailindkøb efter type leverandør: engroshandlere,
indkøbsforeninger (25 21 1) og procentvis andel af detailindkøb efter type
leverandør: producenter (25 21 2).
For de i afsnit 3 i bilag 5 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnesforbruget i produktionen s om:
For livsforsikring:
Genforsikringsresultat (32 18 0)
+ ((Forsikringsmæssige bruttohensættelser i alt (37 30 0) – Forsikringsmæssige
nettohensættelser i alt (37 30 1)) / Forsikringsmæssige nettohensættelser i alt
(37 30 1)) × (Indtægter af investeringsaktiver (32 22 0) – Tilbageførsel af værdi-
regulering af investeringsaktiver (32 71 5) – Gevinster ved realisation af
investeringsaktiver (32 71 6) – Indtægter fra kapitalinteresser (32 71 1))
+ Provisioner (32 61 1)+ Andre eksterne omkostninger til varer og tjenesteydelser (32 61 4 – afskriv-
ning af faste aktiver til eget brug).
For skadesforsikring og genforsikring:
Genforsikringsresultat (32 18 0)
+ ((Forsikringsmæssige bruttohensættelser i alt (37 30 0) – Forsikringsmæssige
nettohensættelser i alt (37 30 1)) / Forsikringsmæssige nettohensættelser i alt
(37 30 1)) × (Indtægter af investeringsaktiver (32 42 0) – Tilbageførsel af værdi-1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 11
▼M2
▼B
▼M2
▼M2
regulering af investeringsaktiver (32 71 5) – Gevinster ved realisation af investe-
ringsaktiver (32 71 6) – Indtægter fra kapitalinteresser (32 71 1))
+ Provisioner (32 61 1)
+ Andre eksterne omkostninger til varer og tjenesteydelser (32 61 4 – afskriv-
ning af faste aktiver til eget brug).
For de i afsnit 3 i bilag 6 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer beregnesforbruget i produktionen s om:
Provisionsudgifter (42 15 0)
+ Andre administrationsomkostninger (42 32 2)
+ Andre driftsomkostninger (42 33 0).
For de i afsnit 3 i bilag 7 til forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 omhandlede
firmaer anvendes variablen samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0)
ved beregning af variablen samlede driftsudgifter (48 06 0).
Kode:13 12 0
Titel:Købaf varer og tjenesteydelser med henb lik på videresalg i
uændret stand
Definition
Køb med henblik på videresalg er køb af varer med henblik på videresalg til
tredjemand uden yderligere forarbejdning. Hertil henregnes også køb af tjeneste-
ydelser foretaget af servicefirmaer, hvis omsætning ikke kun består af
formidlingsgebyrer, som opkræves i forbindelse med en tjenesteydelse (som det
er tilfældet med ejendomsmæglere), men også af det beløb, der faktisk er en del
af tjenesteydelsen, som det f.eks. er tilfældet med rejsebureauer, der køber
billetter. Værdien af varer og tjenesteydelser, der sælges til tredjemand på
grundlag af en provision, medregnes ikke, eftersom disse produkter hverken
sælges eller købes af den repræsentant, der modtager provisionen.
De tjenesteydelser til videresalg, der her er tale om, er resultatet af servicevirk-
somhed, brugsretten til bestemte tjenesteydelser eller hjælpeudstyr til brug i
forbindelse med tjenesteydelser. Køb af varer og tjenesteydelser med henblik
på videresalg i uændret stand værdiansættes i købspriser, ekskl. fradragsberet-
tiget momsog andre fradrags berettigede afgifter, der er direkte forbundet med
omsætningen. Alle andre produktafgifter og -skatter fratrækkes derfor ikke
værdiansættelsen af køb af varer og tjenesteydelser.
Den måde, hvorpå produktionsskatter behandles, er uden betydning for værdian-
sættelsen.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg i uændret
standkan ikke identificeres separat i virksomhedsregnskaber. Den er en del af:
—råvarer og hjælpematerialer
—andre eksterne udgifter
—andre driftsudgifter.
Forbindelse med andre variabler
En del af samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).
Køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg i uændret stand
anvendesved beregningen af bruttoavance på varer til videresalg (12 13 0),
produktionsværdi (12 12 0) samt andre aggregater og balancer.
Kode:13 13 1
Titel:Udgifter til aflønning af vikarer
Definition
Disse udgifter er betalinger til vikarbureauer og lignende organer, der beskæf-
tiger sig med arbejdsformidling. Hertil henregnes kun betalinger for formidling
af arbejdskraft, der ikke er forbundet med ydelsen af en bestemt industriel eller
ikke-industriel tjeneste.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 12
▼B
▼B
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen udgifter til aflønning af vikarer kan ikke identificeress eparat i virk-
somhedsregnskaber. Den er en del af andre eksterne udgifter og andre
driftsudgifter .
Forbindelse med andre variabler
En del af samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).
Kode:13 21 0
Titel:Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser
Definition
Ved ændringer i beholdninger forstås forskellen mellem værdien af lagrene ved
starten og slutningen af referenceperioden. Ændringerne opgøres som værdien af
tilgange til lagrene minus værdien af afgange fra lagrene samt eventuelt svind.
Hvis beholdningerne er købt hos en anden enhed, registreres de i købspriser,
ekskl. moms; hvis ikke, registreres de i kostpriser.
Beholdninger (og ændringer i beholdninger) kan opdelespå følgende måde:
— lagre af færdigvarer
— lagre af produkter under fremstiling— lagre af varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg i uændret stand— lagre af råvarer og hjælpematerialer.
Til disse beholdninger henregnes lagre af færdigvarer og produkter under frem-
stilling, der er produceret af enheden, og som endnu ikke er solgt. Disse
produkter omfatter også produkter under fremstilling, der befinder sig hos tred-jemand, men tilhører enheden. Produkter, der befinder sig i enheden, men
tilhører tredjemand, medregness åledesikke.
Hertil henregnes også lagre af varer og tjenesteydelser, der er indkøbt udeluk-
kende med henblik på videresalg i uændret stand. Lagre af varer og
tjenesteydelser, der leveres til tredjemand på grundlag af en provision,
medregnesikke. Produkter, der er indkøbt med henblik på videres alg og
oplagret af servicefirmaer, kan være varer (produktionsudstyr i forbindelse med
aftaler om udførelse af nøglefærdige anlæg; bygninger i forbindelse med bygge-
projekter osv.) eller tjenesteydelser (brugsret til annonceplads, transport,
indkvartering osv.).
De oplagrede tjenesteydelser, der her er tale om, er resultatet af servicevirk-
somhed, brugsretten til bestemte tjenesteydelser eller hjælpeudstyr til brug i
forbindelse med tjenesteydelser.
Denne variabel omfatter også lagre af råvarer og hjælpematerialer, mellempro-
dukter, komponenter, energiprodukter, ikke-kapitaliseret mindre værktøj samt
tjenesteydelser, der tilhører enheden.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser kan beregnespå grundlag
af følgende regnskabskategorier:
—ændringer i lagre af færdigvarer, og varer under forarbejdning
— en del af råvarer og hjælpematerialer
— en del af andre eksterne udgifter
— en del af andre driftsudgifter
Forbindelse med andre variabler
—Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser anvendesved beregn-
ingen af værditilvækst i basispriser (12 14 0) samt andre aggregater og
balancer.
—Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser kan opdelesefter
lagertype: i) ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt
til videresalg i uændret stand (13 21 1), ii) ændringer i lagre af færdigfrem-
stillede produkter og produkter under produktion fremstillet af enheden selv
(13 21 3) og iii) ændringer i lagre af råvarer og hjælpematerialer .1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 13
▼B
Kode:13 21 1
Titel:Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt til
videresalg i uændret stand
Definition
Vedændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg i
uændret stand forstås ændringer i beholdninger i købspriser, ekskl. moms,
mellem starten og slutningen af referenceperioden. Ændringerne opgøres som
værdien af tilgange til lagrene af produkter indkøbt med henblik på videresalg
minus værdien af afgange fra lagrene samt eventuelt svind.
Til disse beholdninger henregnes varer og tjenesteydelser, der er indkøbt udeluk-
kende med henblik på videresalg i uændret stand. Varer og tjenesteydelser, der
leverestil tredjemand på grundlag af en provis ion, medregnesikke.
Produkter, der er indkøbt med henblik på videresalg og oplagret af servicefir-
maer, kan være varer (produktionsudstyr i forbindelse med aftaler om udførelse
af nøglefærdige anlæg; bygninger i forbindelse med byggeprojekter osv.) eller
tjenesteydelser (brugsret til annonceplads, transport, indkvartering osv.).
De oplagrede tjenesteydelser, der her er tale om, er resultatet af servicevirk-
somhed, brugsretten til bestemte tjenesteydelser eller hjælpeudstyr til brug i
forbindelse med tjenesteydelser.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt til vide-
resalg i uændret stand kan ikke identificeres separat i virksomhedsregnskaber.
Den er en del af råvarer og hjælpematerialer, andre eksterne udgifter ogandre
driftsudgifter .
Forbindelse med andre variabler
—Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg i
uændret stand anvendesved beregningen af bruttoavance på varer til vide-
resalg (12 13 0), produktionsværdi (12 12 0) samt andre aggregater og
balancer.
— En del af ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser (13 21 0).
Kode:13 21 3
Titel:Ændringer i lagre af færdigfremstillede produkter og produkter
under produktion fremstillet af enheden selv
Definition
Herved forstås ændringer i værdien af lagre af færdigvarer og produkter under
fremstilling, der er produceret af enheden, men som endnu ikke er solgt, mellem
første og sidste dag i referenceperioden.
Til disse produkter henregnes produkter under fremstilling, der tilhører enheden,
selv om de befinder sig hos tredjemand. Produkter, der befinder sig i enheden,
men tilhører tredjemand, medregness åledesikke.
Lagre værdiansættes i kostpriser før værdijusteringer (såsom afskrivning).
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Ændringer i lagre af færdigfremstillede produkter og produkter under produk-
tionregistreres i virksomhedsregnskaber under ændringer i lagre af
færdigvarer, og varer under forarbejdning .
Forbindelse med andre variabler
—Ændringer i lagre af færdigfremstillede produkter og produkter under
produktion anvendesved beregningen af produktionsværdi (12 12 0) samt
andre aggregater og balancer.
— En del af ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser (13 21 0).
Kode:13 31 0
Titel:Personaleudgifter
Definition
Vedpersonaleudgifter forstås de samlede ydelser i kontanter og naturalier, som
arbejdsgiverne betaler de ansatte (fastansatte og midlertidigt ansatte såvel som1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 14
▼B
hjemmearbejdende) for det arbejde, de har leveret i referenceperioden. Disse
udgifter omfatter også skatter og de ansattes socialsikringsbidrag, som tilbage-
holdes af enheden, samt arbejdsgivernes obligatoriske og frivillige bidrag til
sociale ordninger.
Personaleudgifter består af:
— lønninger
— arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger.
Hertil henregnes alle ydelser, der betales i referenceperioden, uanset om de
betales på grundlag af arbejdstid, resultat eller akkordarbejde, eller om de
betales regelmæssigt eller ej. De omfatter alle erkendtligheder, bonusordninger
baseret på lokale aftaler eller produktivitet, kulancebetalinger, ekstra månedsløn
(og lignende faste bonusordninger), betalinger til de ansatte i form af fratrædel-
sesgodtgørelse, boligtilskud, godtgørelse af transportudgifter, dyrtidstillæg,børnetilskud, provisioner, mødehonorarer, tillæg for overtid, natarbejde osv.
tillige med skatter, socialsikringsbidrag og andre beløb, der skal betales af de
ansatte, og som arbejdsgiverne tilbageholder ved kilden.
Personaleudgifter omfatter også arbejdsgivernes bidrag til sociale ordninger,
herunder pensions- og sygesikringsordninger; ordninger i forbindelse med
barsel, invaliditet, arbejdsløshed, arbejdsulykker og erhvervssygdomme; børne-
tilskudsordninger mv. Disse udgifter medregnes, uanset om der er tale om
lovbefalede, overenskomstmæssige, kontraktlige eller frivillige bidrag.
Udgifter til aflønning af vikarer medregnesikke i pers onaleudgifterne.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Personaleudgifter kan beregnes direkte på grundlag af følgende regnskabskate-
gorier:
personaleudgifter, der fremkommer ved sammenlægning af lønninger og gager
ogudgifter til social sikring .
Forbindelse med andre variabler
Personaleudgifter er baseret på:
lønomkostninger (13 32 0)
+udgifter til socialforsikring (13 33 0).
Personaleudgifter anvendesved beregningen af ordinært driftsresultat før finan-
siering (brutto) (12 17 0) samt andre aggregater og balancer.
Kode:13 32 0
Titel:Lønomkostninger
Definition
Vedlønomkostninger forstås de samlede ydelser i kontanter og naturalier, der
betales til alle de personer, der er opført på lønningslisten (herunder hjemmear-
bejdende), for det arbejde, de har leveret i regnskabsperioden, uanset om
ydelserne betales på grundlag af arbejdstid, resultat eller akkordarbejde, eller
om de betales regelmæssigt eller ej.
Tillønomkostninger henregnes alle bidrag til sociale ordninger, indkomstskat
mv., som påhviler de ansatte, selv om de faktisk tilbageholdes af arbejdsgiverne
med henblik på direkte indbetaling til sociale forsikringsordninger, skattemyn-
digheder mv. på de ansattes vegne. Bidrag til sociale ordninger, som betales af
arbejdsgiverne, medregnes ikke.
Lønomkostninger omfatter alle erkendtligheder, bonusordninger, kulancebeta-
linger, »13. månedsløn« (ekstra månedsløn), fratrædelsesgodtgørelse,
boligtilskud, godtgørelse af transportudgifter, dyrtidstillæg, børnetilskud, drikke-
penge, provisioner, mødehonorarer osv., som de ansatte modtager, tillige med
skatter, socialsikringsbidrag og andre beløb, der påhviler de ansatte, og som
arbejdsgiverne tilbageholder ved kilden. Lønomkostninger, som arbejdsgiverne
fortsætter med at betale i forbindelse med sygdom, arbejdsulykker, barselsorlov
eller korttidsarbejde, kan registreres her eller under udgifter til socialforsikring,
afhængigt af enhedens regnskabspraksis.
Udgifter til aflønning af vikarer medregnesikke i lønomkos tningerne.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 15
▼B
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Lønomkostninger registreres i virksomhedsregnskaber under lønninger og gager .
Forbindelse med andre variabler
Lønomkostninger anvendesved beregningen af personaleudgifter (13 31 0).
Kode:13 33 0
Titel:Udgifter til socialforsikring
Definition
Vedudgifter til socialforsikring forstås et beløb svarende til de bidrag til sociale
ordninger, der påhviler arbejdsgiverne til sikring af de ansattes ret til sociale
ydelser.
Hertil henregnes arbejdsgivernes bidrag til sociale ordninger, herunder pensions-
og sygesikringsordninger; ordninger i forbindelse med barsel, invaliditet,
arbejdsløshed, arbejdsulykker og erhvervssygdomme; børnetilskudsordninger
mv.
Udgifterne til alle ansatte, herunder hjemmearbejdende og lærlinge, medregnes.Udgifterne til alle ordninger medregnes, uanset om der er tale om lovbefalede,
overenskomstmæssige, kontraktlige eller frivillige bidrag. Lønomkostninger,
som arbejdsgiverne fortsætter med at betale i forbindelse med sygdom, arbejds-
ulykker, barselsorlov eller korttidsarbejde, kan registreres her eller under
lønomkostninger, afhængigt af enhedens regnskabspraksis.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Udgifter til socialforsikring registreres i virksomhedsregnskaber under udgifter
til social sikring .
Forbindelse med andre variabler
Udgifter til socialforsikring anvendesved beregningen af personaleudgifter (13
31 0).
Kode:13 41 0
Titel:Driftsudgifter vedrørende bygninger og udstyr
Definition
Driftsudgifter vedrørende bygninger og udstyr består af:
— udgifter til bygninger, herunder:
— leje, betaling for energi til varme, lys mv. samt vedligeholdelse og repa-
ration
— betalinger for operationel leasing.
— udgifter til udstyr, herunder:
— betaling for vedligeholdelse og reparation af maskiner (herunder compu-
tere og køretøjer) samt leje
— betalinger for operationel leasing af maskiner.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen driftsudgifter vedrørende bygninger og udstyr kan ikke identificeres
separat i virksomhedsregnskaber. Den er en del af råvarer og hjælpematerialer,
andre eksterne udgifter ogandre driftsudgifter .
Forbindelse med andre variabler
En del af samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).
For handel (hovedafdeling G i NACE Rev. 1) består den øvrige del af samlet
køb af varer og tjenesteydelser af følgende variabler: køb af varer og tjeneste-
ydelser med henblik på videresalg i uændret stand (13 12 0), salgsomkostninger
(13 42 0) og andre driftsudgifter (13 43 0).1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 16
▼B
Kode:13 41 1
Titel:Udgifter til langtidsleje og operationel leasing af varer
Definition
Udgifter til langtidsleje omfatter alle udgifter i forbindelse med leje af materielle
anlægsaktiviteter i en periode på over et år.
Ved operationel leasing overføres alle ejendomsrettens risici og fordele ikke til
leasingtageren. Leasingtageren erhverver brugsretten til et varigt gode i en
bestemt periode, som kan være lang eller kort og ikke nødvendigvis fastsat på
forhånd. Når leasingperioden udløber, forventer leasinggiveren at få sit gode
tilbage i mere eller mindre samme stand, som da han lejede det ud, bortset fra
normal slitage. Således dækker leasingperioden ikke hele, og heller ikke hoved-
parten af godets økonomiske levetid. Udgifter til operationel leasing af varer er
omkostningerne i forbindelse med anvendelsen af de materielle anlægsaktiver,
der stilles til rådighed for enheden via leasingkontrakter.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen udgifter til langtidsleje og operationel leasing af varer kan ikke iden-
tificeres separat i virksomhedsregnskaber. Den er en del af andre eksterne
udgifter ogandre driftsudgifter .
Forbindelse med andre variabler
En del af køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).
En del af driftsudgifter vedrørende bygninger og udstyr (13 41 0).
Kode:13 42 0
Titel:Salgsomkostninger
Definition
Salgsomkostninger, der er en del af køb af varer og tjenesteydelser, består af
udgifter til reklame, transport af varer, rejser, hotelophold, repræsentation og
andre udgifter i forbindelse med salg af varer (herunder udgifter til aflønning
af vikarer).
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen salgsomkostninger kan ikke identificeres separat i virksomhedsregn-
skaber. Den er en del af råvarer og hjælpematerialer, andre eksterne udgifter
ogandre driftsudgifter .
Forbindelse med andre variabler
En del af samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).
For handel (hovedafdeling G i NACE Rev. 1) består den øvrige del af samlet
køb af varer og tjenesteydelser af følgende variabler: køb af varer og tjeneste-
ydelser med henblik på videresalg i uændret stand (13 12 0), driftsudgifter
vedrørende bygninger og udstyr (13 41 0) og andre driftsudgifter (13 43 0).
Kode:13 43 0
Titel:Andre driftsudgifter
Definition
Andre driftsudgifter kan f.eks. være udgifter til bogholderi, rådgivning, kontor-
materialer, ansættelse af personale, forsikringspræmier, udgifter til kollektiv
personaletransport, bankgebyrer (ekskl. rentebetalinger) samt udgifter til porto
og telekommunikation (telefon, telex).
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen andre driftsudgifter kan ikke identificeres separat i virksomhedsregn-
skaber. Den er en del af råvarer og hjælpematerialer, andre eksterne udgifter og
andre driftsudgifter .
Forbindelse med andre variabler
En del af samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 17
▼B
For handel (hovedafdeling G i NACE Rev. 1) består den øvrige del af samlet
køb af varer og tjenesteydelser af følgende variabler: køb af varer og tjeneste-
ydelser med henblik på videresalg i uændret stand (13 12 0), driftsudgifter
vedrørende bygninger og udstyr (13 41 0) og salgsomkostninger (13 42 0).
Kode:15 11 0
Titel:Bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver
Definition
Investeringer i alle materielle anlægsaktiver i referenceperioden. Hertil
henregnes nye og eksisterende materielle anlægsaktiver, uanset om de er købt
hos tredjemand eller produceret til eget brug (dvs. kapitaliseret produktion af
materielle anlægsaktiver), der har en levetid på over et år, herunder også ikke-producerede materielle anlægsaktiver, som f.eks. grunde. Levetiden for et gode,
der kan kapitaliseres, kan forlænges i overensstemmelse med virksomhedens
regnskabspraksis, hvis denne kræver en længere forventet levetid end den
ovenfor anførte på et år.
Alle investeringer værdiansættes før værdijusteringer (dvs. brutto) og inden
fratrækning af indtægter fra afhændelser. Købte goder værdiansættes i købs-
priser, dvs. inkl. transport- og installationsudgifter, gebyrer, afgifter og andre
omkostninger i forbindelse med overdragelsen af ejendomsretten. Egenproduce-
rede materielle anlægsaktiver værdiansættes i kostpriser. Goder, som er
erhvervet ved omstruktureringer (såsom fusioner, overtagelser, opdelinger og
udskillelser), medregnes ikke. Køb af mindre værktøj, som ikke kapitaliseres,
registreres under løbende udgifter.
Endvidere medregnes alle udvidelse, ombygninger, forbedringer og fornyelser,
der forlænger kapitalgodernes brugstid eller øger deres produktionskapacitet.
Løbende vedligeholdelsesomkostninger medregnes ikke; det samme gælder
værdien af og løbende udgifter i forbindelse med kapitalgoder, der anvendes i
henhold til leje- og leasingkontrakter. Heller ikke investeringer i immaterielle
og finansielle aktiver medregnes.
Ved registrering af investeringer i goder, hvis fakturering, levering, betaling og
første ibrugtagning finder sted i forskellige referenceperioder, bør følgende
fremgangsmåde være målet:
Investeringer registreres på det tidspunkt, hvor ejendomsretten overføres til den
enhed, der agter at anvende dem. Kapitaliseret produktion registreres på produk-
tionstidspunktet. Investeringer, som foretages i flere etaper, registreres i de
respektive delinvesteringers referenceperiode.
I praksis kan dette måske ikke lade sig gøre; og på grund af virksomhedens
regnskabskonventioner kan det være nødvendigt at anvende følgende tilnær-
melser til ovennævnte fremgangsmåde:
i) Investeringer registreres i den referenceperiode, i hvilken de leveres.
ii) Investeringer registreres i den referenceperiode, i hvilken de indgår i
produktionsprocessen.
iii) Investeringer registreres i den referenceperiode, i hvilken de faktureres.
iv) Investeringer registreres i den referenceperiode, i hvilken de betales.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Investering registreres ikke i status, men alle udvidelser, afhændelser og over-
førsler af anlægsaktiver såvel som de værdijusteringer, der vedrører disse
anlægsaktiver, anføres i status eller i noterne.
Materielle anlægsaktiver registreres i virksomhedsregnskaber under anlægsak-
tiver — materielle anlægsaktiver .
Forbindelse med andre variabler
Bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver er baseret på:
Bruttoinvestering i grunde (15 12 0)
+bruttoinvestering i eksisterende bygninger (15 13 0)
+bruttoinvestering i opførelse og ombygning af bygninger (15 14 0)
+bruttoinvestering i maskiner og udstyr (15 15 0).1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 18
▼B
Kode:15 12 0
Titel:Bruttoinvestering i grunde
Definition
Til denne variabel henregnes, ud over grunde, naturforekomster i undergrunden,
skove samt søer og vandløb. Ved køb af en grund med eksisterende bygninger,
som ikke kan værdiansættes hver for sig, registreres det samlede beløb i denne
kategori, hvis værdien af grunden skønnes at overstige værdien af de eksister-
ende bygninger. Hvis værdien af de eksisterende bygninger skønnes at være
større end værdien af grunden, registreres det samlede beløb under bruttoinve-
stering i eksisterende bygninger (15 13 0). Denne variabel omfatter også
grunde, som blot er forbedret ved planering, rørlægning eller anlægning af stier
og veje. Grunde, der er erhvervet ved omstruktureringer (såsom fusioner, over-
tagelser, opdelinger og udskillelser), medregnes ikke.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Investering registreres ikke i status, men alle udvidelser, afhændelser og over-
førsler af anlægsaktiver såvel som de værdijusteringer, der vedrører disse
anlægsaktiver, anføres i status eller i noterne.
Grunde er ikke identificeret separat i listen over de materielle anlægsaktiver, der
i virksomhedsregnskaber registreres under anlægsaktiver — materielle anlægs-
aktiver — grunde og bygninger . Den del af listen, der vedrører bygninger, skal
ikke medregnes. Til gengæld skal den del af acontobetalinger og materielle
anlægsaktiver under udførelse, der vedrører grunde, medregnes.
Forbindelse med andre variabler
En del af bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver (15 11 0).
Kode:15 13 0
Titel:Bruttoinvestering i eksisterende bygninger
Definition
Vedbruttoinvestering i eksisterende bygninger forstås værdien af eksisterende
bygninger, der er erhvervet i referenceperioden. Ved køb af en grund med eksi-
sterende bygninger, som ikke kan værdiansættes hver for sig, registreres det
samlede beløb i denne kategori, hvis værdien af de eksisterende bygninger
skønnes at overstige værdien af grunden. Hvis værdien af grunden skønnes at
være større end værdien af de eksisterende bygninger, registreres det samlede
beløb under bruttoinvestering i grunde (15 12 0). Køb af nye bygninger, der
aldrig har været anvendt, medregnes ikke. Det samme gælder eksisterende
bygninger, der er erhvervet ved omstruktureringer (såsom fusioner, overtagelser,
opdelinger og udskillelser).
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Investering registreres ikke i status, men alle udvidelser, afhændelser og over-
førsler af anlægsaktiver såvel som de værdijusteringer, der vedrører disse
anlægsaktiver, anføres i status eller i noterne.
Bruttoinvestering i eksisterende bygninger er ikke identificeret separat i listen
over de materielle anlægsaktiver, der i virksomhedsregnskaber registreres under
anlægsaktiver — materielle anlægsaktiver — grunde og bygninger . Den del af
listen, der vedrører grunde samt opførelse og ombygning af bygninger, skal
ikke medregnes. Til gengæld skal den del af acontobetalinger og materielle
anlægsaktiver under udførelse, der vedrører eksisterende bygninger, medregnes.
Forbindelse med andre variabler
En del af bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver (15 11 0).
Kode:15 14 0
Titel:Bruttoinvestering i opførelse og ombygning af bygninger
Definition
Denne variabel omfatter udgifter til opførelse og ombygning af bygninger i refe-
renceperioden, herunder udgifter tilkøb af nye bygninger, som aldrig har været
anvendt, samt alle udvidelser, ombygninger, forbedringer og fornyelser, som
forlænger bygningerneslevetid og øger deresproduktions kapacitet.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 19
▼B
Hertil henregnes faste anlæg, som f.eks. vandforsyning, centralvarme, klimatise-
ring, belysning osv., såvel som anlægsudgifter i forbindelse med olieboringer,
miner i drift, rørledninger, kraftoverføringsledninger, gasrørledninger, jernbane-
linjer, havneanlæg, veje, broer, viadukter, dræn og andre forbedringer af
geografiske lokaliteter. Løbende vedligeholdelsesomkostninger medregnes ikke.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Investering registreres ikke i status, men alle udvidelser, afhændelser og over-
førsler af anlægsaktiver såvel som de værdijusteringer, der vedrører disse
anlægsaktiver, anføres i status eller i noterne.
Bruttoinvestering i opførelse og ombygning af bygninger er ikke identificeret
separat i listen over de materielle anlægsaktiver, der i virksomhedsregnskaber
registreres under anlægsaktiver — materielle anlægsaktiver— grunde og
bygninger . Den del af listen, der vedrører grunde og eksisterende bygninger,
skal ikke medregnes. Til gengæld skal den del af acontobetalinger og materielle
anlægsaktiver under udførelse, der vedrører opførelse og ombygning af
bygninger, medregnes.
Forbindelse med andre variabler
En del af bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver (15 11 0).
Kode:15 15 0
Titel:Bruttoinvestering i maskiner og udstyr
Definition
Denne variabel omfatter maskiner (kontormaskiner osv.), specialkøretøjer, der
anvendes på virksomhedens område, andre maskiner og udstyr, alle køretøjer
og både, som anvendes uden for virksomhedens område, dvs. motorvogne,
erhvervskøretøjer og alle typer specialkøretøjer, både, jernbanevogne osv., der
er erhvervet som nye eller brugte i referenceperioden. Maskiner og udstyr, der
er erhvervet ved omstruktureringer (såsom fusioner, overtagelser, opdelinger og
udskillelser), medregnes ikke. Variablen omfatter også alle udvidelser, ombyg-
ninger, forbedringer og fornyelser, der forlænger disse kapitalgoders brugstid
eller øger deres produktionskapacitet. Løbende vedligeholdelsesomkostninger
medregnesikke.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Investering registreres ikke i status, men alle udvidelser, afhændelser og over-
førsler af anlægsaktiver såvel som de værdijusteringer, der vedrører disse
anlægsaktiver, anføres i status eller i noterne.
Bruttoinvestering i maskiner og udstyr er omfattet af listen over de materielle
anlægsaktiver, der i virksomhedsregnskaber registreres under anlægsaktiver —
materielle anlægsaktiver — tekniske anlæg og maskiner ogandre anlæg, drifts-
materiel og inventar . Den del af acontobetalinger og materielle anlægsaktiver
under udførelse, der vedrører maskiner og udstyr, skal medregnes.
Forbindelse med andre variabler
En del af bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver (15 11 0).
Kode:15 21 0
Titel:Salg af materielle anlægsaktiver
Definition
Vedsalg af materielle anlægsaktiver forstås værdien af eksisterende materielle
anlægsaktiver, der er solgt til tredjemand. Salg af materielle anlægsaktiver
værdiansættes i den faktisk opnåede salgspris (ekskl. moms), ikke i den bogførte
værdi, efter fratrækning af eventuelle omkostninger ved overførslen af ejen-
domsretten, der påhviler sælgeren. Værdijusteringer og afhændelser i andre
sammenhænge end ved salg, medregnes ikke.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Salg af materielle anlægsaktiver registreres ikke i status, men alle udvidelser,
afhændelser og overførsler af anlægsaktiver anføres i status eller i noterne.
Materielle anlægsaktiver er de aktiver, der i virksomhedsregnskaber registreres
underanlægsaktiver — materielle anlægsaktiver .1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 20
▼B
Kode:15 31 0
Titel:Værdi af materielle anlægsaktiver anskaffet ved finansiel leasing
Definition
Ved finansiel leasing erhverver leasingtageren brugsretten til et varigt gode mod
betaling af leasingydelser over en længere forud fastsat periode. Hvis alle ejen-
domsrettens risici og fordele, de facto om ikke de jure, er overført fra
leasinggiver til leasingtager, er der tale om finansiel leasing. Ved finansiel
leasing dækker leasingperioden hele, eller det meste af det varige godes økono-
miske levetid. Ved leasingsperiodens udløb har leasingtageren ofte mulighed for
at købe godet til en symbolsk pris. Leasinggiverens rolle er udelukkende finan-
siel.
Den værdi, der skal registreres, er godets markedsværdi ved køb. Denne værdi
er i princippet anført i kontrakten eller kan evalueresved s ammenlægning af den
del af afdragene, der dækker kapitalomkostningerne. Den del af afdragene, der
svarer til rentebetalingerne, medregnes ikke.
Denne værdi skal registreres på det tidspunkt, hvor godet leveres til leasingta-
geren.
Årlige betalinger for aktiver, der anvendes i henhold til en finansiel leasingkon-
trakt, skal ikke medregnes. Værdien af goder, der anvendes i henhold til andre
leasingkontrakter, skal heller ikke medregnes.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Bemærk: Der henvises ikke til værdi af materielle anlægsaktiver anskaffet ved
finansiel leasing i det fjerde direktiv. Nogle landes regnskabsstandarder rummer
dog mulighed for at kapitalisere disse goder i status.
Forbindelse med andre variabler
Bemærk: Værdi af materielle anlægsaktiver anskaffet ved finansiel leasing er
ikke omfattet af bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver (15 11 0).
Kode:16 11 0
Titel:Antal beskæftigede
Definition
Vedantal beskæftigede forstås det samlede antal personer, der arbejder i obser-
vationsenheden (herunder aktive virksomhedsejere, partnere, der regelmæssigt
arbejder i enheden, og ulønnede medarbejdende familiemedlemmer), samt
personer, der arbejder uden for enheden, men er ansat og betalt af denne
(f.eks. salgsrepræsentanter, udbringningspersonale, reparations- og vedligehol-
delsespersonale). Hertil henregnes også personer, som er fraværende i en
kortere periode (f.eks. på grund af sygdom, ferie eller orlov), og arbejdstagere,
der strejker, men ikke personer, der er fraværende på ubestemt tid. Denne vari-
abel omfatter også deltidsbeskæftigede, der i det pågældende lands lovgivning
har status som deltidsbeskæftigede, og som er opført på lønningslisten, samt
sæsonarbejdere, lærlinge og hjemmearbejdende, som er opført på lønningslisten.
Antal beskæftigede omfatter ikke arbejdskraft, som stilles til rådighed for
enheden af andre virksomheder, personer, der udfører reparations- og vedlige-
holdelsesarbejde i enheden for andre virksomheders regning. Personer, der er
aftjener deresværnepligt, medregnesheller ikke.
Ulønnede medarbejdende familiemedlemmer er personer, der bor sammen med
ejeren af enheden, og som regelmæssigt arbejder for enheden, men uden at der
foreligger en tjenesteydelsesaftale, og uden at de modtager fast betaling for det
udførte arbejde. Der må dog ikke være tale om personer, som er opført på
lønningslisten i en anden enhed, hvor de udøver deres hovedbeskæftigelse.
Bemærk: Med henblik på kontrol af dataenes sammenlignelighed skal det
anføres, om volontører er registreret i denne kategori eller ej.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Antal beskæftigede registreres i noterne til virksomhedsregnskaber (artikel 43,
stk. 8).
Forbindelse med andre variabler
Antal beskæftigede kan opdelesi antal lønmodtagere (16 13 0) og ulønnede
arbejdstagere.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 21
▼B
Kode:16 13 0
Titel:Antal lønmodtagere
Definition
Vedantal lønmodtagere forstås personer, der arbejder for en arbejdsgiver, har
en arbejdskontrakt og modtager betaling i form af løn, honorarer, erkendtlig-
heder, akkordløn eller løn i naturalier.
Der er tale om et arbejdsgiver/lønmodtagerforhold, når der mellem en virk-
somhed og en person foreligger en formel eller uformel aftale, som normalt
indgås frivilligt af begge parter, ifølge hvilken personen arbejder for virksom-heden mod betaling i form af penge eller naturalier.
En arbejdstager betragtes som lønmodtager i en enhed, hvis han eller hun
modtager løn fra enheden, uanset hvor arbejdet udføres (i eller uden for produk-tionsenheden). En arbejdstager fra et vikarbureau betragtes som lønmodtager i
vikarbureauet, ikke i den enhed, hvor han eller hun arbejder.
Især følgende kategorier betragtes som lønmodtagere:
— lønnede aktive virksomhedsejere
— studerende, som har en formel forpligtelse, ifølge hvilken de bidrager til
enhedensproduktion til gengæld for betaling og/eller en uddannels e
— lønmodtagere, der er ansat på en kontrakt, som specielt har til formål at
fremme beskæftigelsen
— hjemmearbejdende, hvisder foreligger en eks plicit aftale om, at den hjem-
mearbejdende modtager betaling for det udførte arbejde, og de er opført på
lønningslisten.
Antal lønmodtagere omfatter deltidsbeskæftigede, sæsonarbejdere, strejkende
eller personer, der er fraværende i en kortere periode, men ikke personer, der
er fraværende i en længere periode.
Antal lønmodtagere omfatter ikke volontører.
Antal lønmodtagere beregnes på samme måde som antal beskæftigede, nemlig i
antal job, og opgøres som et årligt gennemsnit.
Forbindelse med andre variabler
En del af antal beskæftigede (16 11 0).
Flere kategorier af lønmodtagere er identificeret separat:
—antal deltidsbeskæftigede (16 13 1)
—antal lærlinge (16 13 2)
—antal hjemmearbejdende (16 13 5).
Kode:16 13 1
Titel:Antal deltidsbeskæftigede
Definition
En del af antallet af lønmodtagere, der beregnesved at s ammenholde det ugent-
lige antal arbejdstimer, de får betaling for, med, hvad der betragtes som en
normal arbejdsuge for fuldtidsbeskæftigede i den pågældende medlemsstat,
erhvervssektor eller enhed.
Deltidsbeskæftigede er personer, der sædvanligvis arbejder mindre end det
normale antal arbejdstimer. Denne definition omfatter alle former for deltidsar-
bejde (halvdagsarbejde, arbejde en, to eller tre tage om ugen osv.). Antallet af
deltidsbeskæftigede kan opgøres på nationalt eller regionalt plan, sektorplan
eller enhedsplan.
Antallet af lønmodtagere kan opdelesefter ugentligt antal arbejds timer. Dette
antal timer sammenholdes med, hvad der betragtes som en normal arbejdsuge
for fuldtidsbeskæftigede i den pågældende medlemsstat, region, erhvervssektor
eller enhed.
Det skal bemærkes, at »fuldtidsbeskæftigede« er en forholdsvis homogen kate-
gori, hvilket ikke er tilfældet med »deltidsbeskæftigede«, eftersom denne
kategori omfatter alt mellem 20 % eller mindre og 80 % eller derover af en
enhedsnormale arbejds tid.
Det er umuligt at skelne skarpt mellem deltids- og fuldtidsarbejde på grund af
den varierende praksis med hensyn til arbejdstider i medlemsstaterne og i de
forskellige erhvervssektorer.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 22
▼B
Deltidsbeskæftigede (mindre end normal arbejdstid) bør ikke forveksles med
interval- og sæsonarbejdere (som kan være fuldtidsbeskæftigede, men i en fast
kortvarig periode, f.eks. midlertidigt ansatte, filmhold osv.).
Forbindelse med andre variabler
En del af antal lønmodtagere (16 13 0).
Kode:16 13 5
Titel:Antal hjemmearbejdende
Definition
Hjemmearbejdende er en delmængde af de ansatte i observationsenheden. De
udøver dereserhvervs aktivitet i dereseget hjem. Kun de hjemmearbejdende,
der er opført på observationsenhedens lønningsliste, medregnes.
Forbindelse med andre variabler
En del af antal lønmodtagere (16 13 0).
Kode:16 14 0
Titel:Antal lønmodtagere i fuldtidsækvivalenter
Definition
Antal lønmodtagere omregnet til fuldtidsækvivalenter.
Tallene for de personer, der arbejder mindre end en helårs- og fuldtidsbeskæf-
tiget arbejdstagers normale arbejdstid, omregnes til fuldtidsækvivalenter på
grundlag af en helårs- og fuldtidsbeskæftiget arbejdstagers arbejdstid i enheden.
Denne kategori omfatter personer, der arbejder mindre end den normale
arbejdsdag, mindre end det normale ugentlige antal arbejdsdage eller mindre
end det normale årlige antal arbejdsuger eller -måneder. Omregningen foretages
på grundlag af det udførte antal arbejdsdage, -uger eller -måneder.
Forbindelse med andre variabler
Antal arbejdstimer udført af lønmodtagere (16 15 0) eller antal deltidsbeskæfti-
gede(16 13 1) kan anvendesved omregningen af antal lønmodtagere (16 13 0)
til fuldtidsækvivalenter.
Kode:16 15 0
Titel:Antal arbejdstimer udført af lønmodtagere
Definition
Antal arbejdstimer udført af lønmodtagere er det samlede antal arbejdstimer,
lønmodtagerne faktisk har udført for observationsenheden i referenceperioden.
Denne variabel omfatter ikke arbejdstimer, som betales, men ikke udføres,
såsom ferie, helligdage og sygeorlov. Spisepauser og den tid, der går med trans-port mellem hjem og arbejde, medregnesheller ikke.
Variablen omfatter de faktisk udførte arbejdstimer inden for den normale
arbejdstid; yderligere arbejdstimer ud over disse; samt den tid, der går på
arbejdspladsen med f.eks. forberedende arbejder, og korte hvilepauser på
arbejdspladsen.
Hvis det nøjagtige antal faktisk udførte arbejdstimer ikke kendes, kan det
vurderes skønsmæssigt på grundlag af det teoretiske antal arbejdstimer og det
gennemsnitlige antal fraværstimer (sygdom, barsel osv.).
Forbindelse med andre variabler
Antal arbejdstimer udført af lønmodtagere kan anvendesved omregningen af
antal lønmodtagere (16 13 0) til antal lønmodtagere i fuldtidsækvivalenter (16
14 0).1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 23
▼M1
▼B
▼B
Kode:17 32 0
Titel:Antal detailforretninger
Definition
Det samlede antal detailforretninger, der drives af virksomheden, uanset om de
ejes eller lejes. Ved forretninger forstås faste salgslokaler, som kunderne går ind
i for at købe ind. I NACE Rev. 1 henhører detailforretninger under gruppe 52.1-
52.5.
Forbindelse med andre variabler
En del af antal lokale enheder (11 21 0).
Kode:17 33 0
Titel:Kategori af gulvareal for forretninger, som driver detailhandel
Definition
Samlet antal detailforretninger opdelt efter kategori af gulvareal.Følgende kategorier skal anvendes:
— under 120 m 2
— mellem 120 og 399 m 2
— mellem 400 og 999 m 2
— mellem 1 000og2 499m2
— mellem 2 500og4 999m2
— mellem 5 000og9 999m2
—10 000 m2og derover.
Forbindelse med andre variabler
En opdeling af antal detailforretninger (17 32 0).
Kode:17 33 1
Titel:Salgsareal
Definition
Vedsalgsareal forstås det anslåede gulvareal af den del af lokalerne, der
anvendes til salg og udstilling, dvs.:
— det samlede areal, som kunderne har adgang til, herunder prøverum
— disk- og vinduesareal
— det areal bag ved disken, der anvendes af ekspedienter.
Salgsareal omfatter ikke kontorer, lager- og klargøringsrum, værksteder, trapper,
garderober og andre almennyttige rum.
Kode:17 34 0
Titel:Antal faste markedsstader og/eller boder
Definition
Denne variabel dækker det samlede antal faste markedsstader og/eller perma-
nente boder, der drives af virksomheden, uanset om de ejes eller lejes. De
adskiller sig fra forretninger ved, at kunderne normalt ikke går ind på staders
eller boders salgsareal for at købe ind. I NACE Rev. 1 henhører faste markeds-
stader/boder under undergruppe 52.62.
Kode:18 10 0
Titel:Omsætning ved landbrug, skovbrug, fiskeri og industrielle aktivi-
teter
Definition
Den omsætning, der er resultatet af aktiviteter henhørende under hovedafdeling
A-F i NACE Rev. 1.
Omsætning ved videresalg af varer og tjenesteydelser, der er indkøbt med
henblik på videresalg i uændret stand, medregnes ikke.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 24
▼B
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Omsætningen ved industrielle aktiviteter kan ikke identificeres separat i virk-
somhedsregnskaber. Den er en del af nettoomsætning .
Forbindelse med andre variabler
En del af omsætning (12 11 0).
Kode:18 11 0
Titel:Omsætning ved hovedaktiviteten på trecifret niveau i NACE rev. 1
Definition
Den del af omsætningen, der er resultatet af enhedens hovedaktivitet. En enheds
hovedaktivitet fastsættes efter de regler, der er anført i Rådets forordning (EØF)
nr. 696/93 af 15. marts 1993 om de statistiske enheder til observation og analyse
af det produktive system i Det Europæiske Fællesskab (1).
Til denne variabel henregnes også omsætning ved salg af varer og tjeneste-
ydelser, der er omfattet af en underleveranceaftale. Omsætning ved videresalg
af varer og tjenesteydelser, der er indkøbt med henblik på videresalg uden
omdannelse, medregnes ikke.
Forbindelse til virksomhedsregnskaber
Variablen omsætning ved hovedaktiviteten på trecifret niveau i NACE rev. 1
kan ikke opgøres separat i virksomhedsregnskaber, men indgår i nettoomsæt-
ningen.
Forbindelse til andre variabler
Indgår i omsætningen (12 11 0).
Kode:18 12 0
Titel:Omsætning ved industrielle aktiviteter
Definition
Den omsætning, der er resultatet af aktiviteter henhørende under hovedafdeling
C-F i NACE Rev. 1.
Til denne variabel henregnes også omsætning ved salg af varer og tjeneste-
ydelser, der er omfattet af en underleveranceaftale. Omsætning ved videresalg
af varer og tjenesteydelser, der er indkøbt med henblik på videresalg i uændret
stand, medregnes ikke.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen omsætning ved industrielle aktiviteter kan ikke identificeress eparat i
virksomhedsregnskaber. Den er en del af nettoomsætning .
Forbindelse med andre variabler
En del af omsætning (12 11 0).
En del af omsætning ved landbrug, skovbrug, fiskeri og industrielle aktiviteter
(18 10 0).
Kode:18 12 1
Titel:Omsætning ved industrielle aktiviteter undtagen bygge- og anlægs-
virksomhed
Definition
Den omsætning, der er resultatet af aktiviteter henhørende under hovedafdeling
C-E i NACE Rev. 1.
Til denne variabel henregnes også omsætning ved salg af varer og tjeneste-
ydelser, der er omfattet af en underleveranceaftale. Omsætning ved videresalg1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 25
(1)EFT L 76 af 30.3.1993, s. 1 .▼M1
▼B
▼B
af varer og tjenesteydelser, der er indkøbt med henblik på videresalg i uændret
stand, medregnes ikke.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen omsætning ved industrielle aktiviteter undtagen bygge- og anlægsvirk-
somhed kan ikke identificeres separat i virksomhedsregnskaber. Den er en del af
nettoomsætning .
Forbindelse med andre variabler
En del af omsætning (12 11 0).
En del af omsætning ved landbrug, skovbrug, fiskeri og industrielle aktiviteter
(18 10 0).
En del af omsætning ved industrielle aktiviteter (18 12 0).
Kode:18 12 2
Titel:Omsætning ved bygge- og anlægsvirksomhed
Definition
Den omsætning, der er resultatet af aktiviteter henhørende under hovedafdeling
F i NACE Rev. 1.
Til denne variabel henregnes også omsætning ved salg af varer og tjeneste-
ydelser, der er omfattet af en underleveranceaftale. Omsætning ved videresalg
af varer og tjenesteydelser, der er indkøbt med henblik på videresalg i uændret
stand, medregnes ikke.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen omsætning ved bygge- og anlægsvirksomhed kan ikke identificeres
separat i virksomhedsregnskaber. Den er en del af nettoomsætning .
Forbindelse med andre variabler
En del af omsætning (12 11 0).
En del af omsætning ved landbrug, skovbrug, fiskeri og industrielle aktiviteter
(18 10 0).
En del af omsætning ved industrielle aktiviteter (18 12 0).
Kode:18 15 0
Titel:Omsætning ved tjenesteydelser
Definition
Indtægter fra alle præsterede tjenesteydelser (bank- og forsikringstjenester samt
tjenester, der er udført for virksomheder og enkeltpersoner).
Denne variabel omfatter omsætning ved servicevirksomhed i forbindelse med en
hoved- eller biaktivitet; nogle tjenesteydelser kan være udført af industrielle
enheder. I NACE Rev. 1 henhører disse aktiviteter under hovedafdeling H-K
og M-O samt gruppe 50.2, 50.4 og 52.7 i hovedafdeling G, der vedrører vedli-
geholdelse og reparation.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen omsætning ved tjenesteydelser kan ikke identificeress eparat i virk-
somhedsregnskaber. Den er en del af nettoomsætning .
Forbindelse med andre variabler
En del af omsætning (12 11 0).1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 26
▼M1
▼B
▼B
Kode:18 16 0
Titel:Omsætning ved handels- og formidlingsaktiviteter
Definition
Den omsætning, der er resultatet af enhedens handelsaktiviteter i forbindelse
med køb og videresalg samt dens formidlingsaktiviteter, hvilket svarer til salg
af varer, der er indkøbt af enheden i dennesnavn og for dennesregning og vide-
resolgt i uændret stand eller efter den mærkning, emballering og indpakning, der
normalt foretages i distributionsvirksomheder, tillige med alle provisioner af køb
og s alg i tredjemandsnavn og på tredjemandsvegne s amt lignende aktiviteter.
Videresalg kan opdeles i:
— videresalg til andre handelsvirksomheder, erhvervskunder osv. (engrossalg)
— videresalg til husholdninger eller private brugere (detailsalg).
Disse aktiviteter henhører under hovedafdeling G i NACE Rev. 1 (bortset fra
gruppe 50.2, 50.4 and 52.7, der vedrører vedligeholdelse og reparation).
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen omsætning ved handels- og formidlingsaktiviteter kan ikke identifi-
ceres separat i virksomhedsregnskaber. Den er en del af nettoomsætning .
Forbindelse med andre variabler
En del af omsætning (12 11 0).
Kode:18 31 0
Titel:Omsætning fra bygningsarbejder
Definition
Den omsætning, der er resultatet af aktiviteter henhørende under hovedafdeling
F i NACE Rev. 1, og som vedrører de konstruktioner, der i nomenklaturen over
konstruktioner (CC) henregnes til bygninger.
Til denne variabel henregnes også omsætning ved salg af varer og tjeneste-
ydelser, der er omfattet af en underleveranceaftale. Omsætning ved videresalg
af varer og tjenesteydelser, der er indkøbt med henblik på videresalg i uændret
stand, medregnes ikke.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen omsætning fra bygningsarbejder kan ikke identificeress eparat i virk-
somhedsregnskaber. Den er en del af nettoomsætning .
Forbindelse med andre variabler
En del af omsætning (12 11 0).
En del af omsætning ved landbrug, skovbrug, fiskeri og industrielle aktiviteter
(18 10 0).
En del af omsætning ved industrielle aktiviteter (18 12 0).
En del af omsætning ved bygge- og anlægsvirksomhed (18 12 2).
Kode:18 32 0
Titel:Omsætning fra anlægsarbejder
Definition
Den omsætning, der er resultatet af aktiviteter henhørende under hovedafdeling
F i NACE Rev. 1, og som vedrører de konstruktioner, der i nomenklaturen over
konstruktioner (CC) henregnes til anlægsarbejder.
Til denne variabel henregnes også omsætning ved salg af varer og tjeneste-
ydelser, der er omfattet af en underleveranceaftale. Omsætning ved videresalg
af varer og tjenesteydelser, der er indkøbt med henblik på videresalg i uændret
stand, medregnes ikke.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen omsætning fra anlægsarbejder kan ikke identificeress eparat i virk-
somhedsregnskaber. Den er en del af nettoomsætning .1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 27
▼B
Forbindelse med andre variabler
En del af omsætning (12 11 0).
En del af omsætning ved landbrug, skovbrug, fiskeri og industrielle aktiviteter
(18 10 0).
En del af omsætning ved industrielle aktiviteter (18 12 0).
En del af omsætning ved bygge- og anlægsvirksomhed (18 12 2).
Kode:20 11 0
Titel:Købaf energiprodukter (i værdi)
Definition
Denne variabel omfatter køb af alle energiprodukter i referenceperioden, dog
kun med henblik på anvendelse som brændstof. Den omfatter ikke energipro-
dukter, der er indkøbt som råvarer eller med henblik på videresalg i uændret
stand. Kun værdien af købene skal angives.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen køb af energiprodukter kan ikke identificeres separat i virksomheds-
regnskaber. Den er en del af råvarer og hjælpematerialer.
Forbindelse med andre variabler
En del af samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).
Kode:20 11 1
Titel:Købaf fast b rændsel (værdi)
Denne variabel omfatter køb af fast brændsel i referenceperioden, dog kun med
henblik på anvendelse som brændstof. Den omfatter ikke fast brændsel, der er
indkøbt som råvarer eller med henblik på videresalg uden omdannelse.
Fast brændsel består af kokskul, dampkul (andet bituminøst stenkul og antracit),
subbituminøst kul, koksovnskoks, gasværkskoks, brunkulskoks, tjære, stenkuls-
briketter og andet fast brændsel.
Forbindelse til virksomhedsregnskaber
Køb af individuelle energiprodukter kan ikke opgøres separat i virksomheds-
regnskaber, men indgår i råvarer og hjælpematerialer.
Forbindelse til andre variabler
Indgår i køb af energiprodukter (20 11 0).
Kode:20 11 2
Titel:Købaf mineralolieprodukter (værdi)
Denne variabel omfatter køb af mineralolieprodukter i referenceperioden, dog
kun med henblik på anvendelse som brændstof. Den omfatter ikke mineralolie-
produkter, der er indkøbt som råvarer eller med henblik på videresalg uden
omdannelse.
Mineralolieprodukter omfatter følgende produkter:
motorbenzin (tilsat bly og blyfri)
transportdieselfyringsolie og anden gasolie
brændselsolie (med højt eller lavt svovlindhold)
flydende gas(LPG)andre mineralolieprodukter som flyvebenzin, jetbrændstof af benzintypen,
jetbrændstof af petroleumstypen andre.
Forbindelse til virksomhedsregnskaber
Køb af individuelle energiprodukter kan ikke opgøres separat i virksomheds-
regnskaber, men indgår i råvarer og hjælpematerialer.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 28
▼M1
▼M1
Forbindelse til andre variabler
Indgår i køb af energiprodukter (20 11 0).
Kode:20 11 3
Titel:Købaf naturgas og andre gasser (værdi)
Denne variabel omfatter køb af naturgas og andre gasser i referenceperioden,
dog kun med henblik på anvendelse som brændstof. Den omfatter ikke naturgas
og andre gasser, der er indkøbt som råvarer eller med henblik på videresalg
uden omdannelse.
Naturgas er et methanrigt, gasformigt brændstof, som stammer fra naturlige
aflejringer. Afledte gasser omfatter koksovnsgas (gas udvundet som biprodukt
fra koksovne), højovnsgas (gas udvundet som biprodukt fra højovne),
gasværksgas (gas fremkommet ved forkoksning, krakning, reforming, forgasning
eller simpel blanding af gas og/eller luft i gasværker) og gas fra oxygenblæs-
ningsstålværker (gas udvundet som biprodukt ved produktion af stål i et
oxygenblæsningsstålværk).
Forbindelse til virksomhedsregnskaber
Køb af individuelle energiprodukter kan ikke opgøres separat i virksomheds-
regnskaber, men indgår i råvarer og hjælpematerialer.
Forbindelse til andre variabler
Indgår i køb af energiprodukter (20 11 0).
Kode:20 11 4
Titel:Købaf energi fra vedvarende energikilder (værdi)
Denne variabel omfatter køb af energi fra vedvarende kilder i referenceperioden,
dog kun med henblik på anvendelse som brændstof. Den omfatter ikke energi
fra vedvarende kilder, der er indkøbt som råvarer eller med henblik på videre-
salg uden omdannelse.
Vedvarende energikilder omfatter biomasse, biomasseaffald eller andre vedva-
rende energikilder.
Forbindelse til virksomhedsregnskaber
Køb af individuelle energiprodukter kan ikke opgøres separat i virksomheds-
regnskaber, men indgår i råvarer og hjælpematerialer.
Forbindelse til andre variabler
Indgår i køb af energiprodukter (20 11 0).
Kode:20 11 5
Titel:Købaf varme (værdi)
Varme produceret af varmeanlæg ved anvendelse af fossilt brændsel, biomasse,
affald eller af kraftvarmeværker, eller som produceres i jordvarmefelter.
Forbindelse til virksomhedsregnskaber
Køb af individuelle energiprodukter kan ikke opgøres separat i virksomheds-
regnskaber, men indgår i råvarer og hjælpematerialer.
Forbindelse til andre variabler
Indgår i køb af energiprodukter (20 11 0).
Kode:20 11 6
Titel:Købaf elektricitet (værdi)
Elektricitet er en sekundær energikilde, der produceres ved anvendelse af fossilt
brændsel, atomkraft, biomasse, affald og andre vedvarende energikilder (f.eks.
vandkraft, vindkraft, solenergi eller jordvarme).
Forbindelse til virksomhedsregnskaber
Køb af individuelle energiprodukter kan ikke opgøres separat i virksomheds-
regnskaber, men indgår i råvarer og hjælpematerialer.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 29
▼M1
Forbindelse til andre variabler
Indgår i køb af energiprodukter (20 11 0).
Kode:21 11 0
Titel:Investering i udstyr og anlæg til forureningskontrol og hjælpe-
midler til forureningsbekæmpelse — navnlig »end-of-pipe-udstyr«
Definition
Kapitaludgifter til metoder, teknologier, processer eller udstyr beregnet til at
indsamle eksisterende forurenende stoffer og fjerne eksisterende forurening og
forurenende stoffer (f.eks. emissioner af luftforurenende stoffer, spildevand eller
fast affald), forhindre spredning af forureningen og måle forureningsniveauetsamt behandle og bortskaffe forurenende stoffer, der opstår i forbindelse med
virksomhedens drift.
Disse udgifter er summen af udgifterne på miljøbeskyttelsesområderne beskyt-
telse af omgivende luft og klima, spildevandshåndtering, affaldshåndtering og
anden miljøbeskyttelse. Anden miljøbeskyttelse er bl.a. beskyttelse og restaure-
ring af jord, grundvand og overfladevand, bekæmpelse af støj og vibrationer,
beskyttelse af biodiversitet og landskaber, strålingsbeskyttelse, forskning og
udvikling, almindelig miljøforvaltning og -styring, uddannelse og oplysning,
aktiviteter, der medfører ikke-opdelte udgifter, og aktiviteter i.a.n.
Omfatter:
— investeringer i særskilte, identificerbare komponenter, der supplerer eksister-
ende udstyr, og som indsættes i slutningen af eller helt uden for
produktionen (»end-of-pipe-udstyr«)
— investeringer i udstyr (f.eks. filtre eller særskilte rensningsetaper), der
begrænser eller fjerner forurenende stoffer under produktionen, når der er
tale om påmonteret udstyr, som kan fjernes, uden at det berører produkti-
onen væsentligt.
Hovedformålet med og virkningen af disse kapitaludgifter er at beskytte miljøet,
og de samlede udgifter til dette formål skal indberettes.
Udgifterne skal indberettes brutto, dvs. inklusive faktorer, der opvejer omkost-
ningerne, såsom fremstilling og salg af omsættelige biprodukter, opnåede
besparelser og modtagne tilskud.
Købte varer værdiansættes i købspriser, ekskl. fradragsberettiget moms og andre
fradragsberettigede afgifter, der er direkte forbundet med omsætningen.
Omfatter ikke:
— aktioner og aktiviteter, der gavner miljøet, men som ikke er gennemført af
hensyn til miljøet, herunder foranstaltninger, der hovedsagelig vedrører
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og sikring af produktionen
— foranstaltninger til bekæmpelse af forurening fra produkter under brug eller i
forbindelse med bortskaffelse (miljømæssig tilpasning af produkter),
medmindre miljøpolitikker og -bestemmelser udvider producentens retlige
ansvar til også at omfatte forurening fra produkter under brug eller i forbin-
delse med bortskaffelse af disse, når de bliver til affald
— aktiviteter i forbindelse med ressourceanvendelse og ressourcebesparelser
(f.eks. vandforsyning og energi- eller råvarebesparelser), medmindre hoved-
formålet er miljøbeskyttelse, f.eks. når disse aktiviteter har til formål at
gennemføre nationale eller internationale miljøpolitikker og ikke iværksættes
med henblik på at reducere omkostningerne.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Definitionen er baseret på de regnskabsstandarder, virksomheden anvender i sin
bogføring, i overensstemmelse med EU's regnskabsstandarder, dvs. at der er tale
om udgifter, der kan anerkendess om et aktiv.
Forbindelse med andre variabler
De samlede investeringer i miljøbeskyttelse er summen af variabel 21 11 0 og
21 12 0. De samlede udgifter til miljøbeskyttelse er summen af variabel 21 11 0,
2 11 20o g2 11 40 .
Denne variabel er en del af:15 11 0 Bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver
15 31 0 Værdi af materielle anlægsaktiver anskaffet ved finansiel leasing.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 30
▼M2
▼M2
Kode:21 12 0
Titel:Investering i udstyr og anlæg i forbindelse med renere teknologi
(»integreret teknologi«)
Definition
Kapitaludgifter til nye — eller tilpasning af eksisterende — metoder, teknolo-
gier, processer, udstyr (eller dele heraf), der er beregnet til at forebygge eller
reducere forurening ved kilden (f.eks. emissioner af luftforurenende stoffer, spil-
devand eller fast affald) og dermed mindske indvirkningen på miljøet af udslipaf forurenende stoffer og/eller forurenende aktiviteter.
Disse udgifter er summen af udgifterne på miljøbeskyttelsesområderne beskyt-
telse af omgivende luft og klima, spildevandshåndtering, affaldshåndtering og
anden miljøbeskyttelse. Anden miljøbeskyttelse er bl.a. beskyttelse og restaure-ring af jord, grundvand og overfladevand, bekæmpelse af støj og vibrationer,
beskyttelse af biodiversitet og landskaber, strålingsbeskyttelse, forskning og
udvikling, almindelig miljøforvaltning og -styring, uddannelse og oplysning,
aktiviteter, der medfører ikke-opdelte udgifter, og aktiviteter i.a.n.
Udgifterne skal indberettes brutto, dvs. inklusive faktorer, der opvejer omkost-
ningerne, såsom fremstilling og salg af omsættelige biprodukter, opnåede
besparelser og modtagne tilskud.
Købte varer værdiansættes i købspriser, ekskl. fradragsberettiget moms og andre
fradragsberettigede afgifter, der er direkte forbundet med omsætningen.
Omfatter:
— kapitaludgifter, der vedrører særskilte, identificerbare (miljørelaterede dele
af) metoder, processer, teknologier og udstyr. De har pr. definition hovedsa-
gelig til formål eller virkning at beskytte miljøet, og de samlede udgifter til
disse (miljørelaterede dele af) metoder, processer, teknologier og udstyr skal
indberettes
— kapitaludgifter til metoder, processer, teknologier og udstyr, der er integreret
i den samlede drift (produktionsproces/installation) på en sådan måde, at det
er vanskeligt at identificere den forureningsbekæmpende komponent. I
sådanne tilfælde (»integrerede foranstaltninger«) skal kun miljøbeskyttelses-
delen af de samlede investeringer indberettes.
Det drejer sig om den del af investeringerne, der går ud over de kapitalud-
gifter, der ville være påløbet, hvisder ikke var taget hens yn til miljøet.
Sammenligningsgrundlaget er således det billigste alternativ, der findes for
virksomheden, med lignende funktioner og karakteristika, bortset fra de
funktioner og karakteristika, der vedrører miljøbeskyttelse.
Hvis virksomheden har valgt standardteknologi og der ikke findes noget
billigere, mindre miljøvenligt alternativ, er foranstaltningen pr. definition
ikke en miljøbeskyttelsesaktivitet, og udgifterne skal ikke indberettes.
Omfatter ikke:
— aktioner og aktiviteter, der gavner miljøet, men som ikke er gennemført af
hensyn til miljøet, herunder foranstaltninger, der hovedsagelig vedrører
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og sikring af produktionen
— foranstaltninger til bekæmpelse af forurening fra produkter under brug eller i
forbindelse med bortskaffelse (miljømæssig tilpasning af produkter),
medmindre miljøpolitikker og -bestemmelser udvider producentens retlige
ansvar til også at omfatte forurening fra produkter under brug eller i forbin-
delse med bortskaffelse af disse, når de bliver til affald
— aktiviteter i forbindelse med ressourceanvendelse og ressourcebesparelser
(f.eks. vandforsyning og energi- eller råvarebesparelser), medmindre hoved-
formålet er miljøbeskyttelse, f.eks. når disse aktiviteter har til formål at
gennemføre nationale eller internationale miljøpolitikker og ikke iværksættes
med henblik på at reducere omkostningerne.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Definitionen er baseret på de regnskabsstandarder, virksomheden anvender i sin
bogføring, i overensstemmelse med EU's regnskabsstandarder, dvs. at der er tale
om udgifter, der kan anerkendess om et aktiv.
Forbindelse med andre variabler
De samlede investeringer i miljøbeskyttelse er summen af variabel 21 11 0 og
21 12 0. De samlede udgifter til miljøbeskyttelse er summen af variabel 21 11 0,
2 11 20o g2 11 40 .
Denne variabel er en del af:
15 11 0 Bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 31
▼M2
15 31 0 Værdi af materielle anlægsaktiver anskaffet ved finansiel leasing.
Kode:21 14 0
Titel:Samlede driftsudgifter til miljøbeskyttelse
Definition
Samlede driftsudgifter til miljøbeskyttelse er udgifter til drift og vedligeholdelse
af aktiviteter, teknologier, processer, udstyr (eller dele heraf), der er beregnet til
at forebygge forurening og bekæmpe, begrænse, behandle eller fjerne forure-
nende stoffer og forurening (f.eks. emissioner af luftforurenende stoffer,
spildevand eller fast affald) og andre miljøproblemer, der opstår i forbindelse
med virksomhedens drift.
Disse udgifter er summen af udgifterne på miljøbeskyttelsesområderne beskyt-
telse af omgivende luft og klima, spildevandshåndtering, affaldshåndtering og
anden miljøbeskyttelse. Anden miljøbeskyttelse er bl.a. beskyttelse og restaure-
ring af jord, grundvand og overfladevand, bekæmpelse af støj og vibrationer,
beskyttelse af biodiversitet og landskaber, strålingsbeskyttelse, forskning og
udvikling, almindelig miljøforvaltning og -styring, uddannelse og oplysning,
aktiviteter, der medfører ikke-opdelte udgifter, og aktiviteter i.a.n.
Samlede driftsudgifter til miljøbeskyttelse skal indberettes brutto, dvs. inklusive
faktorer, der opvejer omkostningerne, såsom salg af omsættelige biprodukter,
opnåede besparelser og modtagne tilskud.
Driftsudgifter er summen af »interne udgifter« og »køb af miljøbeskyttelsestje-
nester«.
— Interne udgifter omfatter alle driftsudgifter til miljøbeskyttelse, undtagen køb
af miljøbeskyttelsestjenester fra andre enheder. Disse udgifter er summen af
arbejdskraftomkostninger, anvendelse af råvarer og hjælpematerialer og beta-
linger for operationel leasing. De vedrører f.eks. drift og vedligeholdelse af
miljøudstyr, måling og overvågning af forureningsniveauer, miljøstyring,
-oplysning og -uddannelse samt miljøforskning og -udvikling.
— Køb af miljøbeskyttelsestjenester omfatter alle gebyrer, afgifter og lignende
betalinger til andre offentlige eller private organisationer (uden for den
indberettende enhed) som modydelse for miljøbeskyttelsestjenester i forbin-
delse med indvirkningen på miljøet af virksomhedens drift, f.eks. betalinger
for indsamling og behandling af affald og spildevand, betalinger i forbin-
delse med jordsanering, lovbestemte afgifter, betalinger til miljøkonsulenter
i forbindelse med f.eks. miljøoplysning samt certificering eller drift af miljø-
udstyr.
Købte varer og tjenesteydelser værdiansættes i købspriser, ekskl. fradragsberet-
tiget momsog andre fradrags berettigede afgifter, der er direkte forbundet med
omsætningen. Arbejdskraftudgifter omfatter bruttolønomkostninger, inkl.
arbejdsgiverbidrag og udgifter til socialforsikring, men ekskl. generalomkost-
ninger.
Omfatter ikke:
— aktioner og aktiviteter, der gavner miljøet, men som ikke er gennemført af
hensyn til miljøet, herunder foranstaltninger, der hovedsagelig vedrører
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og sikring af produktionen
— foranstaltninger til bekæmpelse af forurening fra produkter under brug eller i
forbindelse med bortskaffelse (miljømæssig tilpasning af produkter),
medmindre miljøpolitikker og -bestemmelser udvider producentens retlige
ansvar til også at omfatte forurening fra produkter under brug eller i forbin-
delse med bortskaffelse af disse, når de bliver til affald
— aktiviteter i forbindelse med ressourceanvendelse og ressourcebesparelser
(f.eks. vandforsyning og energi- eller råvarebesparelser), medmindre hoved-
formålet er miljøbeskyttelse, f.eks. når disse aktiviteter har til formål at
gennemføre nationale eller internationale miljøpolitikker og ikke iværksættes
med henblik på at reducere omkostningerne
— den indberettende enhedsbetalinger af afgifter og gebyrer, s om ikke er
forbundet med køb af miljøtjenester i forbindelse med indvirkningen på
miljøet af virksomhedens drift, selv om de offentlige myndigheder harøremærket de pågældende indtægter til finansiering af miljøbeskyttelsesakti-
viteter (f.eks. miljøafgifter)
— beregnede udgiftsposter såsom afskrivning af miljøudstyr, kapitaltab, der
skyldes tvungen udskiftning, eller generalomkostninger
— indtægtstab, udligningsafgifter, bøder, strafgebyrer og lignende, som er uden
forbindelse med miljøbeskyttelsesaktiviteter.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 32
▼M2
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Definitionen af driftsudgifter er baseret på de regnskabsstandarder, virksom-
heden anvender i sin bogføring, i overensstemmelse med EU's
regnskabsstandarder, dvs. at driftsudgifter omfatter alle udgifter, der ikke kapita-
liseres, men indregnes i resultatopgørelsen.
Disse udgifter er summen af køb af råvarer og hjælpematerialer, arbejdskraftom-
kostninger, offentlige gebyrer og afgifter, udgifter til eksterne tjenester samt
leje- og leasingafgifter i forbindelse med miljøbeskyttelsesaktiviteter.
Forbindelse med andre variabler
De samlede investeringer i miljøbeskyttelse er summen af variabel 21 11 0 og
21 12 0. De samlede udgifter til miljøbeskyttelse er summen af variabel 21 11 0,
2 11 20o g2 11 40 .
Denne variabel er en del af:
13 11 0 Samlet køb af varer og tjenesteydelser
13 31 0 Personaleudgifter.
Kode:22 11 0
Titel:Samlede udgifter til intern F&U
Definition
Forskning og eksperimentel udvikling omfatter kreativt arbejde, der udføres på
systematisk basis for at forøge videngrundlaget, herunder viden om mennesket,
kulturen og samfundet, og anvendelsen af dette videngrundlag til udtænkning af
nye anvendelser.
Interne udgifter er udgifter til F&U (forskning og udvikling), der udføres inden
for enheden, uanset hvorfra midlerne hidrører.
Det skal skelnes mellem udgifter til F&U og udgifter til en lang række beslæg-
tede aktiviteter. Såledesomfatter F&U-udgifter ikke følgende:
— udgifter til almen uddannelse og erhvervsuddannelse
— udgifter til andre videnskabelige og teknologiske aktiviteter (f.eks. informa-
tionstjenester, prøvning og standardisering, feasibility-undersøgelser osv.)
— udgifter til andre industrielle aktiviteter (f.eks. industriel innovation i.a.n.)— udgifter til rene finansieringsaktiviteter (administration og andre indirekte
støtteaktiviteter medregnes).
Interne udgifter værdiansættes i kostpriser og omfatter alle driftsomkostninger,
herunder arbejdskraftomkostninger og investeringsomkostninger.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Udgifter til forskning og udvikling kan, afhængigt af den national lovgivning,
registreres som bevægelser i immaterielle anlægsaktiver, bevægelser i materielle
anlægsaktiver eller driftsudgifter.
Hvisudgifterne i henhold til national lovgivning kan kapitalis ereshelt eller
delvist, henregnes de til de bevægelser i immaterielle anlægsaktiver, der i virk-
somhedsregnskaber registreres under anlægsaktiver — immaterielle
anlægsaktiver — forsknings- og udviklingsomkostninger .
Hvis udgifterne i henhold til national lovgivning kun kan kapitaliseres delvist
eller overhovedet ikke kan kapitaliseres, er de løbende udgifter en del af råvarer
og hjælpematerialer, andre eksterne udgifter, personaleudgifter ogandre drifts-
udgifter, og investeringsomkostningerne henregnes til de bevægelser i de
materielle anlægsaktiver, der i virksomhedsregnskaber registreres under anlægs-
aktiver — materielle anlægsaktiver .
Kode:22 12 0
Titel:Samlet personale inden for F&U
Definition
Forskning og eksperimentel udvikling omfatter kreativt arbejde, der udføres på
systematisk basis for at forøge videngrundlaget, herunder viden om mennesket,
kulturen og samfundet, og anvendelsen af dette videngrundlag til udtænkning af
nye anvendelser.
Til denne variabel henregnes alle personer, der beskæftiger sig direkte med
forskning og udvikling (FU), samt personer, der yder direkte tjenester, såsom1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 33
▼B
▼B
F&U-ledere, sagsbehandlere og kontorpersonale. Personer, der yder indirekte
tjenester, såsom kantine- og sikkerhedspersonale, skal ikke medregnes, selv om
deres lønninger inkluderes i målingen af udgifterne som generalomkostninger.
Der skal skelnes mellem F&U-personale og personale inden for en lang række
beslægtede aktiviteter. Således omfatter F&U-personale ikke følgende:
— personale, der beskæftiger sig med almen uddannelse og erhvervsuddannelse
— personale, der beskæftiger sig med andre videnskabelige og teknologiske
aktiviteter (f.eks. informationstjenester, prøvning og standardisering, feasibi-
lity-undersøgelser osv.)
— personale, der beskæftiger sig med andre industrielle aktiviteter (f.eks. indu-
striel innovation i.a.n.)
— personale, der beskæftiger sig med administration og andre indirekte støt-
teaktiviteter.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen samlet personale inden for F&U kan ikke identificeress eparat i virk-
somhedsregnskaber. Den er en del af antal beskæftigede, der registreres i
noterne til virksomhedsregnskaber (artikel 43, stk. 9).
Forbindelse med andre variabler
En del af antal beskæftigede (16 11 0).
Kode:23 11 0
Titel:Betalinger til underentreprenører
Definition (for industri — hovedafdeling C-E i NACE Rev. 1)
Betalinger til underentreprenører er enhedensbetalinger til tredjemand for indu-
strielle varer og tjenesteydelser, der er leveret i forbindelse med et
underentrepriseforhold. Ved et underentrepriseforhold forstås følgende:
Der består et underentrepriseforhold mellem to virksomheder, hvis både A og B
gælder:
A. Kundevirksomheden, også kaldet hovedentreprenøren, deltager i udform-
ningen af produktet og leverer alle eller en del af de tekniske
specifikationer til leverandørvirksomheden, også kaldet underentreprenøren,
og/eller giver denne de materialer, der skal bearbejdes.
B. Kundevirksomheden sælger det i underentreprise fremstillede produkt, enten
særskilt eller som en del af et andet produkt, og påtager sig ansvaret for
produktet efter salget.
Bemærk: At der angives farve, størrelse eller katalognummer, udgør ikke i sig
selv en teknisk specifikation. Fremstillingen af et skræddersyet produkt inde-
bærer ikke nødvendigvis i sig selv, at der foreligger et underentrepriseforhold.
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Betalinger til underentreprenører behandlesikke nødvendigviss eparat i virk-
somhedsregnskaber. De kan være registreret under andre eksterne udgifter og
andre driftsudgifter .
Forbindelse med andre variabler
En del af samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).
Kode:25 11 1
Titel:Procentvis andel af engrosomsætning efter kundetype: detailhand-
lere
Definition
Den del af engroshandelsvirksomheders (hovedgruppe 51 i NACE Rev. 1)
omsætning, som detailhandlere tegner sig for. Denne andel er baseret på den
traditionelle kæde producent →engroshandler →detailhandler →forbruger.
Bemærk, at den beregnespå grundlag af omsætning ved handelsaktiviteter
vedrørende køb og videresalg (18 13 0).1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 34
▼B
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen procentvis andel af engrosomsætning: detailhandlere kan ikke identi-
ficeres separat i virksomhedsregnskaber. Den er en del af nettoomsætning .
Forbindelse med andre variabler
En del af omsætning (12 11 0).
En del af omsætning ved handelsaktiviteter vedrørende køb og videresalg (18 13
0).
Bemærk: Denne variabel udgør sammen med (25 11 2) erhvervskunder og (25
11 3)slutbrugere en udtømmende opdeling af omsætning ved handelsaktiviteter
vedrørende køb og videresalg (18 13 0).
Kode:25 11 2
Titel:Procentvis andel af engrosomsætning efter kundetype: erhvervs-
kunder (engroshandlere, andre)
Definition
Den del af engroshandelsvirksomheders (hovedafdeling 51 i NACE Rev. 1)
omsætning, som erhvervskunder (virksomheder, institutioner, den offentlige
forvaltning osv.) og engroshandlere tegner sig for. Salg til detailhandlere og
slutbrugere medregnes ikke. Der kan være tale om et større distributionsnet,
hvor en række engroshandlere går forud for slutbrugeren.
Bemærk, at procentvis andel af engrosomsætning beregnespå grundlag af
omsætning ved handelsaktiviteter vedrørende køb og videresalg (18 13 0).
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen procentvis andel af engrosomsætning efter kundetype: erhvervskunder
kan ikke identificeres separat i virksomhedsregnskaber. Den er en del af netto-
omsætning .
Forbindelse med andre variabler
En del af omsætning (12 11 0).
En del af omsætning ved handelsaktiviteter vedrørende køb og videresalg (18 13
0).
Bemærk: Denne variabel udgør sammen med (25 11 1) detailhandlere og (25
11 3)slutbrugere en udtømmende opdeling af omsætning ved handelsaktiviteter
vedrørende køb og videresalg (18 13 0).
Kode:25 11 3
Titel:Procentvis andel af engrosomsætning efter kundetype: slutbrugere
Definition
Den del af engroshandelsvirksomheders (hovedafdeling 51 i NACE Rev. 1)
omsætning, som slutbrugere tegner sig for, hvilket svarer til, at engroshandleren
har en biaktivitet som detailhandler.
Bemærk, atprocentvis andel af engrosomsætning beregnespå grundlag af
omsætning ved handelsaktiviteter vedrørende køb og videresalg (18 13 0).
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen procentvis andel af engrosomsætning efter kundetype: slutbrugere kan
ikke identificeres separat i virksomhedsregnskaber. Den er en del af nettoomsæt-
ning.
Forbindelse med andre variabler
En del af omsætning (12 11 0).
En del af omsætning ved handelsaktiviteter vedrørende køb og videresalg (18 13
0).1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 35
▼B
Bemærk: Denne variabel udgør sammen med (25 11 1) detailhandlere og (25
11 2)erhvervskunder en udtømmende opdeling af omsætning ved handelsaktivi-
teter vedrørende køb og videresalg (18 13 0).
Kode:25 21 1
Titel:Procentvis andel af detailindkøbefter type leverandør: engros-
handlere, indkøbsforeninger
Definition
Denne variabel beskriver detailhandelens leverandørnet og er samtidig en
approksimation, hvorved detailhandleren vurderer, hvor stor en del af de direkte
indkøb der hidrører fra engroshandlere og indkøbsforeninger.
Bemærk, at procentvis andel af detailindkøb beregnespå grundlag af køb af
varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg i uændret stand (13 12 0).
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen procentvis andel af detailindkøb efter type leverandør: engroshand-
lere, indkøbsforeninger kan ikke identificeres separat i virksomhedsregnskaber.
Den er en del af råvarer og hjælpematerialer, andre eksterne udgifter ogandre
driftsudgifter .
Forbindelse med andre variabler
En del af samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).
En del af køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg i uændret
stand(13 12 0).
Bemærk, at andel af detailindkøb fra engroshandlere, indkøbsforeninger (25 21
1) ogproducenter (25 21 2) ikke nødvendigviss varer til samlet køb med henblik
på videresalg (13 12 0). De to første variabler omfatter f.eks. ikke køb fra
detailhandlere og køb af brugte varer fra erhvervsbrugere/private brugere.
Kode:25 21 2
Titel:Procentvis andel af detailkøbefter type leverandør: producenter
Definition
Denne variabel beskriver ligesom 25 21 1 detailhandelens leverandørnet. Den er
en approksimation, hvorved detailhandleren vurderer, hvor stor en andel af de
direkte indkøb der hidrører fra producenter.
Bemærk, atprocentvis andel af detailkøb beregnespå grundlag af køb af varer
og tjenesteydelser med henblik på videresalg i uændret stand (13 12 0).
Forbindelse med virksomhedsregnskaber
Variablen procentvis andel af detailkøb efter type leverandør: producenter kan
ikke identificeres separat i virksomhedsregnskaber. Den er en del af råvarer og
hjælpematerialer, andre eksterne udgifter ogandre driftsudgifter .
Forbindelse med andre variabler
En del af samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).
En del af køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg i uændret
stand(13 12 0).
Bemærk ,a tandel af detailindkøb fra engroshandlere, indkøbsforeninger (25 21
1) ogproducenter (25 21 2) ikke nødvendigviss varer til samlet køb med henblik
på videresalg (13 12 0). De to første variabler omfatter f.eks. ikke køb fra
detailhandlere og køb af brugte varer fra erhvervsbrugere/private brugere.1998R2700 — DA — 19.10.2003 — 002.001 — 36