2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 1
Dettedokumenteretdokumentationsredskab,oginstitutionernepåtagersigintetansvarherfor
►B EUROPA-PARLAMENTETSOGRÅDETSDIREKTIV2000/60/EF
af23.oktober2000
omfastlæggelseafenrammeforFællesskabetsvandpolitiskeforanstaltninger
(EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2455/2001/EF af 20.
november 2001L 331 1 15.12.2001
▼B
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2000/60/
EF
af23.oktober2000
omfastlæggelseafenrammeforFællesskabetsvandpolitiskeforan-
staltninger
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION
HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-
skab, særlig artikel 175, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale
Udvalg(2),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget(3),
efter proceduren i traktatens artikel 251(4), på grundlag af Forligsud-
valgets fælles udkast af 18. juli 2000, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)Vand er ikke en almindelig handelsvare, men en værdi, som skal
beskyttes, forsvares og behandles som sådan.
(2)Konklusionerne fra ministerseminaret i Frankfurt i 1988 om
Fællesskabets vandpolitik understregede behovet for fællesskabs-lovgivning om økologisk kvalitet. I sin resolution af 28. juni1988(
5) opfordrede Rådet Kommissionen til at forelægge forslag
til forbedring af den økologiske kvalitet af Fællesskabets overfla-
devand.
(3)I erklæringen fra ministerseminaret om grundvand, der blevafholdt i Haag i 1991, erkendtes behovet for handling for atundgå forringelse på lang sigt af ferskvandskvaliteten og fersk-
vandsmængden, og der blev opfordret til at vedtage et
handlingsprogram, som skulle gennemføres inden år 2000 ogstile mod bæredygtig forvaltning og beskyttelse af ferskvandsres-sourcerne. I sine resolutioner af 25. februar 1992(
6) og 20.
februar 1995(7) efterlyste Rådet et handlingsprogram for grund-
vand og en revision af Rådets direktiv 80/68/EØF af 17.
december 1979 om beskyttelse af grundvand mod forurening
forårsaget af visse farlige stoffer(8) som led i en overordnet
politik for ferskvandsbeskyttelse.
(4)Vand udsættes i Fællesskabet for stigende pres fra den konstantestigning i efterspørgslen efter vand i tilstrækkelige mængder og
af god kvalitet til alle anvendelsesformål. Den 10. november
1995 forelagde Det Europæiske Miljøagentur i »Environment inthe European Union — 1995« (Europas miljø — 1995) en ajour-ført rapport om miljøets tilstand, som bekræftede, at der erbehov for handling for at beskytte Fællesskabets vandressourcer,
både hvad angår kvalitet og mængde.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 2
(1) EFT C 184 af 17.6.1997, s. 20,
EFT C 16 af 20.1.1998, s. 14 og
EFT C 108 af 7.4.1998, s. 94.
(2) EFT C 355 af 21.11.1997, s. 83.
(3) EFT C 180 af 11.6.1998, s. 38.
(4) Europa-Parlamentets udtalelse af 11.2.1999 (EFT C 150 af 28.5.1999, s.
419), bekræftet den 16.9.1999, Rådets fælles holdning af 22.10.1999 (EFT
C 343 af 30.11.1999, s. 1) og Europa-Parlamentets afgørelse af 16.2.2000
(endnu ikke offentliggjort i EFT). Europa-Parlamentets afgørelse af
7.9.2000 og Rådets afgørelse af 14.9.2000.
(5) EFT C 209 af 9.8.1988, s. 3.
(6) EFT C 59 af 6.3.1992, s. 2.
(7) EFT C 49 af 28.2.1995, s. 1.
(8) EFT L 20 af 26.1.1980, s. 43. Direktivet er ændret ved direktiv 91/692/EØF
(EFT L 377 af 31.12.1991, s. 48).
▼B
(5)Den 18. december 1995 vedtog Rådet konklusioner, hvori det
bl.a. anførte behovet for et nyt rammedirektiv med grundprin-
cipper for en bæredygtig vandpolitik i Den Europæiske Unionog opfordrede Kommissionen til at fremsætte et forslag.
(6)Den 21. februar 1996 vedtog Kommissionen en meddelelse tilEuropa-Parlamentet og Rådet om »Det Europæiske Fællesskabsvandpolitik«, der fastsætter principperne for Fællesskabets vand-politik.
(7)Den 9. september 1996 forelagde Kommissionen et forslag tilEuropa-Parlamentets og Rådets beslutning om et handlingspro-gram for integreret beskyttelse og forvaltning af grundvand(
1).
Kommissionen pegede i dette forslag på behovet for at fastlægge
procedurer for regulering af indvinding af ferskvand og for
overvågning af ferskvandsmængden og ferskvandskvaliteten.
(8)Den 29. maj 1995 vedtog Kommissionen en meddelelse tilEuropa-Parlamentet og Rådet om fornuftig anvendelse og beva-ring af vådområder, hvori det erkendtes, at vådområder spiller envigtig rolle i beskyttelsen af vandressourcer.
(9)Det er nødvendigt at udvikle en integreret vandpolitik forFællesskabet.
(10)Den 25. juni 1996 opfordrede Rådet, den 19. september 1996Regionsudvalget, den 26. september 1996 Det Økonomiske ogSociale Udvalg og den 23. oktober 1996 Europa-ParlamentetKommissionen til at fremsætte et forslag til et rådsdirektiv omfastlæggelse af en ramme for en europæisk vandpolitik.
(11)Som fastsat i traktatens artikel 174 skal Fællesskabets miljøpo-litik bidrage til forfølgelse af målene om bevarelse, beskyttelse
og forbedring af miljøkvaliteten ved en fornuftig og rationel
udnyttelse af naturressourcerne, og den bygger på forsigtigheds-princippet og princippet om forebyggende indsats, princippet omindgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippetom, at forureneren betaler.
(12)Som fastsat i traktatens artikel 174 tager Fællesskabet ved udar-bejdelsen af sin miljøpolitik hensyn til eksisterendevidenskabelige og tekniske data, miljøforholdene i de forskellige
områder i Fællesskabet, den økonomiske og sociale udvikling i
Fællesskabet som helhed og den afbalancerede udvikling i detsområder samt til mulige fordele og ulemper ved handling ellermanglende handling.
(13)Der er forskellige forhold og behov i Fællesskabet, som kræverforskellige specifikke løsninger. Denne forskelligartethed børtages i betragtning ved planlægningen og gennemførelsen afforanstaltninger til at sikre beskyttelse og bæredygtig anvendelse
af vand inden for rammerne af vandløbsoplandet. Beslutninger
bør træffes så tæt som muligt på de steder, hvor vandet anvendeseller påvirkes. Der bør derfor lægges særlig vægt på handlinginden for medlemsstaternes ansvarsområde gennem udarbejdelseaf indsatsprogrammer, der er afpasset regionale og lokaleforhold.
(14)Forudsætningerne for, at dette direktiv får den ønskede virkning,er et nært samarbejde og en samordnet indsats på fællesskabs-
plan, medlemsstatsplan og lokalt plan samt oplysning, høring og
inddragelse af offentligheden, herunder brugerne.
(15)Vandforsyning er en forsyningspligtydelse som defineret i
Kommissionens meddelelse »Forsyningspligtsydelser i
Europa«(2).
(16)Der er behov for yderligere integration af vandbeskyttelse ogbæredygtig vandforvaltning i andre fællesskabspolitiske områder,navnlig energipolitik, transportpolitik, landbrugspolitik, fiskeri-2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 3
(1) EFT C 355 af 25.11.1996, s. 1.
(2) EFT C 281 af 26.9.1996, s. 3.
▼B
politik, regionalpolitik og turistpolitik. Dette direktiv bør danne
grundlag for en fortsat dialog og udvikling af strategier rettetmod yderligere integration af områderne. Dette direktiv kan
også bidrage væsentligt til medlemsstaternes samarbejde på
andre områder, bl.a. Det Europæiske Fysiske og FunktionelleUdviklingsperspektiv (ESDP — European Spatial DevelopmentPerspective).
(17)En effektiv og sammenhængende vandpolitik skal tage hensyntil, at vandøkosystemer, der er beliggende nær kysten og i flod-
mundinger eller i havbugter eller relativt lukkede havområder, er
sårbare, da deres balance er stærkt påvirket af kvaliteten af detindvand, der løber ud i dem. Beskyttelse af vandtilstanden ivandløbsoplandene vil medføre økonomiske fordele, idet denbidrager til at beskytte fiskepopulationerne, navnlig de kystnære
populationer.
(18)Fællesskabets vandpolitik kræver en gennemsigtig, effektiv og
sammenhængende lovgivningsramme. Fællesskabet bør tilveje-bringe fælles principper og en overordnet ramme for indsatsen.Dette direktiv udgør en sådan ramme, og det vil samordne ogintegrere samt på længere sigt yderligere udvikle de overordnede
principper og strukturer for beskyttelse og bæredygtig anven-
delse af vand i Fællesskabet i overensstemmelse medsubsidiaritetsprincippet.
(19)Dette direktiv tager sigte på at bevare og forbedre vandmiljøet iFællesskabet. Dette formål vedrører hovedsagelig kvaliteten afdet pågældende vand. Vandmængden er et af de aspekter, der
må kontrolleres af hensyn til vandkvaliteten, og der bør derfor
også fastlægges foranstaltninger vedrørende mængden til støttefor målet om at sikre en god kvalitet.
(20)En grundvandsforekomsts kvantitative tilstand kan have indvirk-ning på den økologiske kvalitet af overfladevand og terrestriskeøkosystemer, der er knyttet til grundvandsforekomsten.
(21)Fællesskabet og medlemsstaterne er part i forskellige internatio-
nale aftaler, der indeholder vigtige forpligtelser vedrørende
beskyttelse af havvand mod forurening, navnlig konventionenom beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet, undertegnet den9. april 1992 i Helsingfors og godkendt ved Rådets afgørelse 94/157/EF(
1), konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det
nordøstlige Atlanterhav, undertegnet den 22. september 1992 i
Paris og godkendt ved Rådets afgørelse 98/249/EF(2), og
konventionen om beskyttelse af Middelhavet mod forurening,undertegnet den 16. februar 1976 i Barcelona og godkendt vedRådets afgørelse 77/585/EØF(
3), samt dens protokol om beskyt-
telse af Middelhavet mod landbaseret forurening, undertegnet
den 17. maj 1980 i Athen og godkendt ved Rådets afgørelse 83/
101/EØF(4). Dette direktiv vil bidrage til, at Fællesskabet og
medlemsstaterne kan opfylde disse forpligtelser.
(22)Dette direktiv vil bidrage til en progressiv reduktion af emissi-oner af farlige stoffer i vand.
(23)Der er behov for fælles principper for at samordne medlemssta-
ternes indsats for at forbedre beskyttelsen af Fællesskabets vand
med hensyn til mængde og kvalitet, fremme bæredygtigt vand-forbrug, bidrage til løsningen af grænseoverskridendevandproblemer, beskytte vandøkosystemer samt terrestriskeøkosystemer og vådområder, der er direkte afhængige heraf, ogbeskytte og udvikle den potentielle anvendelse af Fællesskabets
vandforekomster.
(24)En god vandkvalitet vil bidrage til at sikre befolkningens drikke-
vandsforsyning.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 4
(1) EFT L 73 af 16.3.1994, s. 19.
(2) EFT L 104 af 3.4.1998, s. 1.
(3) EFT L 240 af 19.9.1977, s. 1.
(4) EFT L 67 af 12.3.1983, s. 1.
▼B
(25)Der bør fastlægges fælles definitioner for vands tilstand med
hensyn til kvalitet og, når det er relevant i forbindelse med
miljøbeskyttelse, mængde. Der bør fastsættes miljømål, som kansikre en god tilstand for overfladevand og grundvand i heleFællesskabet, og som kan forebygge forringelse af vandetstilstand på Fællesskabsniveau.
(26)Medlemsstaterne bør sigte mod at opfylde målet for i detmindste god vandtilstand ved at fastlægge og gennemføre defornødne foranstaltninger inden for integrerede indsatspro-grammer under hensyntagen til eksisterende fællesskabskrav.Hvor vandtilstanden allerede er god, bør den opretholdes. For
så vidt angår grundvand bør der stilles krav om en god vandtil-
stand. Herudover bør enhver betydelig og vedvarende stigendetendens i koncentrationen af forurenende stoffer identificeres ogvendes.
(27)Dette direktivs endelige mål er at opnå en eliminering af priori-
terede farlige stoffer og at bidrage til at opnå koncentrationer i
havmiljøet, der er tæt på baggrundsværdierne for naturligt fore-kommende stoffer.
(28)Overfladevand og grundvand er i princippet fornyelige naturres-sourcer. Såfremt der skal sikres en god grundvandstilstand, må
der — som følge af den tid, grundvandsdannelse og -fornyelse
naturligt tager — gribes tidligt ind og foretages en stabil oglangsigtet planlægning af beskyttelsesforanstaltninger. Der må itidsplanerne tages hensyn til den tid, det tager at opnå forbed-ringer, når der udarbejdes foranstaltninger til opnåelse af en god
grundvandstilstand og til at vende enhver betydelig og vedva-
rende stigende tendens i koncentrationen af forurenende stofferi grundvandet.
(29)Ved gennemførelsen af målene i dette direktiv og ved udarbej-delsen af et indsatsprogram med henblik herpå kan
medlemsstaterne iværksætte indsatsprogrammet gradvis for at
fordele udgifterne til gennemførelsen.
(30)For at sikre en fuldstændig og konsekvent gennemførelse af dettedirektiv bør eventuelle forlængelser af tidsplanen ske på
grundlag af relevante, klare og gennemsigtige kriterier og
begrundes af medlemsstaterne i vandområdeplanerne.
(31)I tilfælde, hvor en vandforekomst påvirkes således af menneske-lige aktiviteter, eller hvor de naturlige forhold er således, at detkan være umuligt eller urimeligt dyrt at opnå en god tilstand,
kan der fastsættes mindre strenge miljømål på grundlag af rele-
vante, klare og gennemsigtige kriterier, og der bør tages allemulige skridt for at undgå yderligere forringelse af vandetstilstand.
(32)Der kan være grunde til undtagelser fra kravet om at undgå yder-
ligere forringelse eller at opnå en god tilstand under specifikke
forhold, hvis bestræbelserne mislykkes på grund af uforudseteeller ekstraordinære omstændigheder, navnlig oversvømmelsereller tørke, eller nye ændringer af et overfladevandområdesfysiske karakteristika eller ændringer i grundvandsstanden af
hensyn til væsentlige samfundsinteresser. Men der må i så fald
træffes enhver rimelig foranstaltning for at afbøde den skadeligevirkning på vandområdets tilstand.
(33)Det bør tilstræbes at nå målet om en god vandtilstand for hvertvandløbsopland, således at foranstaltninger vedrørende overfla-
devand og grundvand, der tilhører samme økologiske,
hydrologiske og hydrogeologiske system, samordnes.
(34)Af hensyn til miljøbeskyttelsen er der behov for større integra-tion af de kvalitative og kvantitative aspekter for både
overfladevand og grundvand under hensyntagen til vandets
naturlige strømningsforhold inden for vandkredsløbet.
(35)Hvor anvendelse af vand i et vandløbsopland kan have grænse-overskridende virkninger, bør dette direktivs krav til opfyldelseaf miljømålene og navnlig alle indsatsprogrammer samordnes2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 5
▼B
for hele vandområdedistriktet. For vandløbsoplande, der over-
skrider Fællesskabets grænser, bør medlemsstaterne forsøge atsikre en passende samordning med de relevante tredjelande.
Dette direktiv bidrager til overholdelse af Fællesskabets forplig-
telser i henhold til internationale konventioner om beskyttelse ogforvaltning af vand, navnlig De Forenede Nationers konventionom beskyttelse og anvendelse af grænseoverskridende vandløbog internationale søer, godkendt ved Rådets afgørelse 95/308/
EF(
1), og senere aftaler om dens anvendelse.
(36)Det er nødvendigt at foretage analyser af et vandløbsoplandskarakteristika og følgerne af menneskelige aktiviteter samt en
økonomisk analyse af vandanvendelsen. Medlemsstaterne børovervåge udviklingen i vandets tilstand systematisk og på etsammenligneligt grundlag i hele Fællesskabet. Sådanne oplys-ninger er nødvendige for at tilvejebringe et solidt grundlag formedlemsstaternes udformning af indsatsprogrammer for at
opfylde dette direktivs mål.
(37)Medlemsstaterne bør identificere vandområder, der anvendes tilindvinding af drikkevand, og sikre overholdelse af Rådets
direktiv 80/778/EØF af 15. juli 1980 om kvaliteten af drikke-vand(
2).
(38)Medlemsstaternes anvendelse af økonomiske virkemidler kanvære hensigtsmæssig som led i et indsatsprogram. I overensstem-melse med navnlig princippet om, at forureneren betaler, bør dertages hensyn til princippet om, at alle omkostninger forbundet
med forsyningspligtydelser skal dækkes, herunder miljømæssige
og ressourcerelaterede omkostninger forbundet med skader ellernegative virkninger på vandmiljøet. Med henblik herpå bliverder brug for en økonomisk analyse af forsyningspligtydelsernepå grundlag af langtidsprognoser for udbud og efterspørgsel eftervand i vandområdedistriktet.
(39)Der er behov for at forebygge eller mindske virkningerne afforurening som følge af uheld. Der bør fastsættes foranstalt-
ninger med henblik herpå i indsatsprogrammet.
(40)Med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af forurening bør
Fællesskabets vandpolitik baseres på en kombineret metode,hvor der gribes ind ved kilden ved fastsættelse af emissionsgræn-seværdier og miljøkvalitetskrav.
(41)Med hensyn til vandmængde bør der fastlægges overordnedeprincipper for tilsyn med indvinding og opmagasinering af vandfor at sikre, at de berørte vandsystemer er miljømæssigt bære-dygtige.
(42)Fælles minimumskrav til miljøkvalitet og minimumsgrænsevær-dier for emissioner gældende for bestemte grupper eller familier
af forurenende stoffer bør fastlægges i fællesskabslovgivning.
Der bør fastsættes bestemmelser for vedtagelse af sådanne kravog grænseværdier på fællesskabsplan.
(43)Forurening ved udledning, emission og tab af prioriterede farligestoffer må standses eller udfases. Europa-Parlamentet og Rådetbør på forslag af Kommissionen beslutte, hvilke stoffer der førstog fremmest skal sættes ind mod, og træffe særlige foranstalt-
ninger mod forurening af vand med disse stoffer, idet der tages
hensyn til alle væsentlige kilder og fastsættes et niveau og enkombination af kontrolforanstaltninger, der er omkostningseffek-tive og står i rimeligt forhold til de ønskede resultater.
(44)Identifikationen af de prioriterede farlige stoffer bør ske underhensyn til forsigtighedsprincippet, navnlig på grundlag af identi-fikationen af et produkts potentielt negative virkninger og envidenskabelig risikovurdering.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 6
(1) EFT L 186 af 5.8.1995, s. 42.
(2) EFT L 229 af 30.8.1980, s. 11. Direktivet er senest ændret ved direktiv 98/
83/EF (EFT L 330 af 5.12.1998, s. 32).
▼B
(45)Medlemsstaterne bør træffe foranstaltninger til at eliminere
forurening af overfladevand med de prioriterede stoffer og
progressivt nedbringe forurening med andre stoffer, som ellersville forhindre medlemsstaterne i at opfylde målene for overfla-devandområder.
(46)For at sørge for at offentligheden, herunder vandforbrugere,deltager i udarbejdelse og ajourføring af vandområdeplaner, er
det nødvendigt at sørge for tilstrækkelig information om plan-
lagte foranstaltninger og rapportere om, hvorledes sådanneforanstaltninger skrider frem, for således at involvere offentlig-heden, inden der træffes endelige beslutninger om denødvendige foranstaltninger.
(47)Dette direktiv vil sørge for ordninger til behandling af hindringer
for forbedring af vandets tilstand, der falder uden for anvendel-
sesområdet for Fællesskabets lovgivning på vandområdet, idetdet er hensigten at udvikle passende fællesskabsstrategier tilovervindelse heraf.
(48)Kommissionen bør årligt forelægge en ajourført plan for muligefremtidige initiativer, som den agter at foreslå for vandsektoren.
(49)Der bør som led i dette direktiv fastlægges tekniske specifikati-
oner for at sikre sammenhæng i måden at agere på inden for
Fællesskabet. Kriterierne for vurdering af vandtilstanden er etvigtigt skridt fremad. Tilpasning af visse tekniske elementer tilden tekniske udvikling og standardisering af overvågnings-,prøvetagnings- og analysemetoder bør vedtages ved en udvalgs-
procedure. For at fremme fuld forståelse og en konsekvent
anvendelse af kriterierne for karakterisering af vandområdedi-strikterne og vurdering af vandtilstanden kan Kommissionenvedtage retningslinjer for anvendelsen af disse kriterier.
(50)Foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtagesi overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28.
juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af
de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(
1).
(51)Gennemførelsen af dette direktiv vil medføre et beskyttelsesni-veau for vand, som mindst svarer til det, der er fastsat vedtidligere retsakter, som derfor bør ophæves, når de relevantebestemmelser i dette direktiv er gennemført fuldt ud.
(52)Dette direktivs bestemmelser overtager de rammebestemmelserom regulering af forurening med farlige stoffer, der er fastsat idirektiv 76/464/EØF(
2). Nævnte direktiv bør derfor ophæves,
når de relevante bestemmelser i dette direktiv er gennemførtfuldt ud.
(53)Der bør sørges for fuldstændig gennemførelse og håndhævelse af
eksisterende miljølovgivning om beskyttelse af vand. Det er
nødvendigt, at der gennem passende sanktioner i medlemssta-ternes lovgivning sørges for, at gennemførelsesbestemmelsernetil dette direktiv anvendes korrekt i hele Fællesskabet. Dissesanktioner bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til over-trædelsen og have en afskrækkende virkning —2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 7
(1) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.
(2) EFT L 129 af 18.5.1976, s. 23. Direktivet er ændret ved direktiv 91/692/
EØF (EFT L 377 af 31.12.1991, s. 48).
▼B
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Formål
Direktivets overordnede formål er at fastlægge en ramme for beskyt-
telse af vandløb og søer, overgangsvande, kystvande og grundvand,som:
a) forebygger yderligere forringelse og beskytter og forbedrer vand-
økosystemernes tilstand og, hvad angår deres vandbehov, ogsåtilstanden for terrestriske økosystemer og vådområder, der er direkteafhængige af vandøkosystemerne
b) fremmer bæredygtig vandanvendelse baseret på langsigtet beskyt-
telse af tilgængelige vandressourcer
c) sigter mod en udvidet beskyttelse og forbedring af vandmiljøet bl.a.
gennem specifikke foranstaltninger til en progressiv reduktion afudledninger, emissioner og tab af prioriterede stoffer og standsning
eller udfasning af udledninger, emissioner og tab af prioriterede
farlige stoffer
d) sikrer en progressiv reduktion af forureningen af grundvandet og
forhindrer en yderligere forurening heraf
e) bidrager til at afbøde virkningerne af oversvømmelser og tørkeog
derved bidrager til:
— tilstrækkelig forsyning af overfladevand og grundvand af god
kvalitet, som er nødvendig for at opnå en bæredygtig, afbalanceret
og rimelig vandanvendelse
— en betydelig reduktion af forureningen af grundvandet— beskyttelse af territoriale og marine vande, og— opfyldelse af målene i de relevante internationale aftaler, herunder
de mål, der tager sigte på at forebygge og eliminere forurening afhavmiljøet, ved en fællesskabsindsats i henhold til artikel 16, stk.
3, med henblik på at standse eller udfase udledninger, emissioner
og tab af prioriterede farlige stoffer med det endelige mål at opnåkoncentrationer i havmiljøet nær baggrundsværdierne for naturligtforekommende stoffer og tæt på nul for menneskeskabte syntetiskestoffer
Artikel 2
Definitioner
I dette direktiv gælder følgende definitioner:
1) »Overfladevand«: indvand bortset fra grundvand; overgangsvande
og kystvande, undtagen med hensyn til kemisk tilstand, hvor detogså omfatter territorialfarvande.
2) »Grundvand«: alle former for vand under jordoverfladen i
mættede zoner og i direkte kontakt med jordoverfladen ellerundergrunden.
3) »Indvand«: alt stillestående eller strømmende vand på jordover-
fladen og alt grundvand på landsiden af den basislinje, hvorfrabredden af territoriale farvande måles.
4) »Vandløb«: indvand, som for størstedelens vedkommende løber
på jordoverfladen, men som kan løbe under jorden i en del af sitløb.
5) »Sø«: indvand bestående af stillestående overfladevand.6) »Overgangsvande«: overfladevandområder i nærheden af flod-
mundinger, som er delvis saltholdige som følge af, at de er inærheden af kystvande, men som i væsentlig grad påvirkes afferskvandsstrømme.
7) »Kystvand«: overfladevand på landsiden af en linje, hvor hvert
punkt befinder sig i en afstand af én sømil til havsiden fra detnærmeste punkt på den basislinje, hvorfra bredden af territorial-2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 8
▼B
farvande måles, og som, hvor det er relevant, strækker sig ud til
overgangsvandets yderste grænse.
8) »Kunstigt vandområde«: forekomst af overfladevand skabt ved
menneskelig aktivitet.
9) »Stærkt modificeret vandområde«: forekomst af overfladevand,
der som et resultat af fysiske ændringer som følge af menneskelig
aktivitet i væsentlig grad har ændret karakter som angivet afmedlemsstaten i henhold til bestemmelserne i bilag II.
10) »Overfladevandområde«: en afgrænset og betydelig mængde
overfladevand, såsom en sø, et reservoir, et mindre eller størrevandløb eller en kanal, en del af et mindre eller større vandløbeller en kanal, et overgangsvand eller en kystvandsstrækning.
11) »Grundvandsmagasin«: et eller flere underjordiske lag af bjerg-
arter eller andre geologiske lag med tilstrækkelig porøsitet og
permeabilitet til at muliggøre enten en betydelig grundvands-
strømning eller indvinding af betydelige mængder grundvand.
12) »Grundvandsforekomst«: en separat mængde grundvand i et eller
flere grundvandsmagasiner.
13) »Vandløbsopland«: landområde, hvorfra al overfladeafstrømning
løber gennem en række mindre og større vandløb og eventueltsøer ud til havet i én enkelt flodmunding eller ét enkelt delta.
14) »Delopland«: landområde, hvorfra al overfladeafstrømning løber
gennem en række mindre og større vandløb og eventuelt søer tilet bestemt punkt i et vandløb (normalt en sø eller et vandløbssam-
menløb).
15) »Vandområdedistrikt«: et land- og havområde bestående af et
vandløbsopland eller flere tilstødende vandløbsoplande sammenmed det tilhørende grundvand og kystvand, som i artikel 3, stk.1, er fastlagt som hovedenhed for vandløbsoplandets forvaltning.
16) »Ansvarlig myndighed«: en myndighed fastlagt efter artikel 3,
stk. 2 eller 3.
17) »Overfladevandstilstand«: det samlede udtryk for et overflade-
vandområdes tilstand bestemt ved enten vandområdets
økologiske tilstand eller dets kemiske tilstand, alt efter hvilken
der er ringest.
18) »God overfladevandstilstand«: den tilstand et overfladevan-
dområde har nået, når både dets økologiske tilstand og detskemiske tilstand i det mindste er »god«.
19) »Grundvandstilstand«: det samlede udtryk for en grundvandsfore-
komsts tilstand bestemt ved enten dens kvantitative eller denskemiske tilstand, alt efter hvilken der er ringest.
20) »God grundvandstilstand«: den tilstand en grundvandsforekomst
har nået, når både dens kvantitative og dens kemiske tilstand i
det mindste er »god«.
21) »Økologisk tilstand«: et udtryk for kvaliteten af de med overfla-
devandet forbundne vandøkosystemers struktur og funktion, som
klassificeret i henhold til bilag V.
22) »God økologisk tilstand«: tilstand for et overfladevandområde,
som klassificeret i henhold til bilag V.
23) »Godt økologisk potentiale«: tilstand for et stærkt modificeret
eller et kunstigt vandområde, som klassificeret i henhold til derelevante bestemmelser i bilag V.
24) »God kemisk tilstand for overfladevand«: den kemiske tilstand,
der er nødvendig for at opfylde miljømålene for overfladevand i
artikel 4, stk. 1, litra a), dvs. den kemiske status, der er nået i et
overfladevandområde, hvori koncentrationerne af forurenendestoffer ikke overstiger de miljøkvalitetskrav, der er fastlagt i bilagIX og i medfør af artikel 16, stk. 7, eller anden relevant fælles-skabslovgivning, hvori der er fastsat miljøkvalitetskrav påfællesskabsplan.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 9
▼B
25) »God kemisk tilstand for grundvand«: den kemiske tilstand i en
grundvandsforekomst, der opfylder alle betingelser i tabel 2.3.2 ibilag V.
26) »Kvantitativ tilstand«: et udtryk for, i hvilken grad en grund-
vandsforekomst er berørt af direkte og indirekte indvinding.
27) »Tilgængelig grundvandsressource«: den langsigtede årlige
gennemsnitlige grundvandsdannelse for en grundvandsforekomstminus den langsigtede årlige vandføring, der kræves for at
opfylde de økologiske kvalitetsmål for tilknyttet overfladevand i
henhold til artikel 4, for at undgå enhver væsentlig forringelse afsådant vands økologiske tilstand og for at undgå enhver væsentligskadelig indvirkning på tilknyttede terrestriske økosystemer.
28) »God kvantitativ tilstand«: den tilstand, der er defineret i tabel
2.1.2 i bilag V.
29) »Farlige stoffer«: stoffer eller grupper af stoffer, som er toksiske,
persistente og bioakkumulerbare, og andre stoffer eller grupper afstoffer, som giver anledning til en tilsvarende bekymring.
30) »Prioriterede stoffer«: stoffer, der er identificeret i overensstem-
melse med artikel 16, stk. 2, og som er opført på listen i bilagX. Heriblandt »prioriterede farlige stoffer«, der er stoffer, som eridentificeret i overensstemmelse med artikel 16, stk. 3 og 6, og
for hvilke der skal træffes foranstaltninger i overensstemmelse
med artikel 16, stk. 1 og 8.
31) »Forurenende stof«: ethvert stof, der kan forårsage forurening,
herunder navnlig stoffer nævnt i bilag VIII.
32) »Direkte udledning til grundvand«: udledning af forurenende
stoffer til grundvand, uden at disse perkolerer gennem jorden eller
undergrunden.
33) »Forurening«: direkte eller indirekte udledning som følge af
menneskelige aktiviteter af stoffer eller varme til luft, vand ellerjord, der kan skade menneskers sundhed eller kvaliteten af vand-økosystemer eller terrestriske økosystemer, som er direkteafhængige af vandøkosystemer, eller medføre skade på materielleværdier eller forringelse eller forstyrrelse af naturfaciliteter og
anden legitim anvendelse af miljøet.
34) »Miljømål«: de mål, der er fastlagt i artikel 4.
35) »Miljøkvalitetskrav«: den koncentration af et bestemt forure-
nende stof eller gruppe af forurenende stoffer i vand, sedimenteller biota, som ikke bør overskrides af hensyn til beskyttelsen af
menneskers sundhed og miljøet.
36) »Kombineret fremgangsmåde«: kontrol med udledninger og
emissioner til overfladevand i overensstemmelse med frem-
gangsmåden i artikel 10.
37) »Drikkevand«: samme betydning som i direktiv 80/778/EØF, som
ændret ved direktiv 98/83/EF.
38) »Forsyningspligtydelse«: alle ydelser, som for husholdninger,
offentlige institutioner eller økonomiske aktiviteter af enhver art
stiller følgende til rådighed:
a) indvinding, opmagasinering, oplagring og behandling af samt
forsyning med overfladevand eller grundvand
b) anlæg til opsamling og rensning af spildevand med efterføl-
gende udledning til overfladevand.
39) »Vandanvendelse«: forsyningspligtydelser sammen med enhver
anden aktivitet som fastsat i henhold til artikel 5 og bilag II,som har væsentlig indvirkning på vands tilstand.
Dette begreb gælder for artikel 1 og for den økonomiske analyse,
der foretages i henhold til artikel 5 og bilag III, litra b).
40) »Emissionsgrænseværdi«: massen udtrykt i relation til bestemte
parametre, koncentrationen og/eller emissionsniveauet, som ikkemå overskrides i et eller flere bestemte tidsrum. Der kan ogsåfastsættes emissionsgrænseværdier for bestemte grupper, familier2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 10
▼B
eller kategorier af stoffer, herunder navnlig for de stoffer, der er
omhandlet i artikel 16.
Emissionsgrænseværdierne for stoffer gælder normalt på det
punkt, hvor emissionerne udledes fra anlægget, idet der ved fast-sættelsen af grænseværdier ses bort fra enhver fortynding. Vedtilledning af spildevand til et renseanlæg kan der ved fastsættelse
af emissionsgrænseværdierne for de berørte anlæg tages hensyn til
spildevandsanlæggets renseeffekt, under forudsætning af at deropnås en tilsvarende beskyttelse af miljøet som helhed, og at detikke medfører større miljøforurening.
41) »Emissionskontrol«: kontrol, der kræver en specifik emissionsbe-
grænsning, f.eks. en emissionsgrænseværdi, eller som på andenmåde specificerer grænser eller betingelser for virkningerne, arteneller andre karakteristika af en emission eller af driftsforhold medindvirkning på emissionerne. Anvendelse af udtrykket »emissions-
kontrol« i dette direktiv skal med hensyn til bestemmelserne i
ethvert andet direktiv ikke på nogen måde anses for at være enomfortolkning af disse bestemmelser.
Artikel 3
Koordineringafadministrativeordningerindenforvandområdedi-
strikter
1. Medlemsstaterne afgrænser de enkelte vandløbsoplande inden for
deres nationale territorium og henlægger dem med henblik på dette
direktiv under særskilte vandområdedistrikter. Små vandløbsoplandekan kombineres med større vandløbsoplande eller føjes til tilstødendesmå vandløbsoplande, så de tilsammen danner et særskilt vandområde-distrikt, hvor dette findes hensigtsmæssigt. I det omfang grundvand
ikke fuldt ud følger et bestemt vandløbsopland, afgrænses og
henlægges sådant grundvand under det nærmeste eller mest hensigts-mæssige vandområdedistrikt. Kystvande afgrænses og henlæggesunder det eller de nærmeste eller mest hensigtsmæssige vandområdedi-strikter.
2. Medlemsstaterne sikrer passende administrative ordninger, her-
under fastlæggelse af den rette ansvarlige myndighed, for anvendelse
af bestemmelserne i dette direktiv inden for hvert vandområdedistriktpå deres område.
3. Medlemsstaterne sikrer, at et vandløbsopland, der dækker mere
end én medlemsstats område, henlægges under et internationalt vand-
områdedistrikt. På anmodning af de berørte medlemsstater træder
Kommissionen til for at lette henlæggelsen under sådanne internatio-nale vandområdedistrikter.
Hver enkelt medlemsstat sikrer de relevante administrative ordninger,
herunder fastlæggelse af den rette ansvarlige myndighed, for anven-delse af bestemmelserne i dette direktiv inden for den del af et
internationalt vandområdedistrikt, der ligger inden for dens område.
4. Medlemsstaterne sikrer, at kravene i dette direktiv til opfyldelse
af de miljømål, der er fastsat i henhold til artikel 4, og især alleindsatsprogrammer samordnes for hele vandområdedistriktet. For inter-nationale vandområdedistrikter foretager de berørte medlemsstaterdenne samordning i fællesskab og kan med henblik herpå anvende de
bestående strukturer, der er etableret i henhold til internationale aftaler.
På anmodning af de berørte medlemsstater træder Kommissionen til forat lette udarbejdelsen af indsatsprogrammer.
5. Strækker et vandområdedistrikt sig ud over Fællesskabets område,
sørger den eller de berørte medlemsstater for at etablere passende
samordning med de pågældende tredjelande for at opfylde målene for
dette direktiv i hele vandområdedistriktet. Medlemsstaterne sikrer, atreglerne i dette direktiv finder anvendelse inden for deres område.
6. Medlemsstaterne kan udpege et eksisterende nationalt eller inter-
nationalt organ som ansvarlig myndighed for så vidt angår dettedirektiv.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 11
▼B
7. Medlemsstaterne udpeger den ansvarlige myndighed senest den
dato, der er nævnt i artikel 24.
8. Medlemsstaterne forsyner Kommissionen med en liste over deres
ansvarlige myndigheder og de ansvarlige myndigheder i alle de interna-
tionale organer, de deltager i, senest seks måneder efter den dato, der ernævnt i artikel 24. De oplysninger, der er nævnt i bilag I, meddeles forhver ansvarlig myndighed.
9. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om enhver ændring i
de oplysninger, der er meddelt i henhold til stk. 8, senest tre månederefter, at ændringen er indtrådt.
Artikel 4
Miljømål
1. Ved iværksættelsen af de indsatsprogrammer, der er angivet i
vandområdeplanerne, gælder følgende:
a) overfladevand
i) medlemsstaterne iværksætter de nødvendige foranstaltninger
med henblik på at forebygge forringelse af tilstanden for alleoverfladevandområder, med forbehold af anvendelse af stk. 6og 7, jf. dog stk. 8
ii) medlemsstaterne beskytter, forbedrer og restaurerer alle overfla-
devandområder med forbehold af anvendelse af nr. iii) for
kunstige og stærkt modificerede vandområder, med henblik på
at opnå god tilstand for overfladevand i overensstemmelse medbestemmelserne i bilag V senest 15 år efter datoen for dettedirektivs ikrafttræden, med forbehold af eventuelle fristforlæn-gelser i henhold til stk. 4 og anvendelse af stk. 5, 6 og 7, jf.dog stk. 8
iii) medlemsstaterne beskytter og forbedrer alle kunstige og stærkt
modificerede vandområder med henblik på at opnå et godt
økologisk potentiale og god kemisk tilstand for overfladevand i
overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V senest 15 årefter datoen for dette direktivs ikrafttræden, med forbehold afeventuelle fristforlængelser i henhold til stk. 4 og anvendelse afstk. 5, 6 og 7, jf. dog stk. 8
iv) medlemsstaterne iværksætter de nødvendige foranstaltninger i
overensstemmelse med artikel 16, stk. 1 og 8, med henblik påen progressiv reduktion af forurening med prioriterede stoffer
samt standsning eller udfasning af emissioner, udledninger og
tab af prioriterede farlige stoffer
med forbehold af de for de berørte parter relevante internationale
aftaler, som der henvises til i artikel 1
b) grundvand
i) medlemsstaterne iværksætter de nødvendige foranstaltninger
med henblik på at forebygge eller begrænse udledning af forure-nende stoffer til grundvand og at forebygge forringelse aftilstanden af alle grundvandsforekomster med forbehold af
anvendelse af stk. 6 og 7, jf. dog stk. 8, og med forbehold af
anvendelse af artikel 11, stk. 3, litra j)
ii) medlemsstaterne beskytter, forbedrer og restaurerer alle grund-
vandsforekomster, sørger for balance mellem indvinding oggrundvandsdannelse med henblik på at opnå god grundvandstil-stand i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V senest15 år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden, med forbeholdaf eventuelle fristforlængelser i henhold til stk. 4 og anven-
delsen af stk. 5, 6 og 7, jf. dog stk. 8, og med forbehold af
anvendelse af artikel 11, stk. 3, litra j)
iii) medlemsstaterne iværksætter de nødvendige foranstaltninger
med henblik på at vende enhver væsentlig og vedvarende opad-gående tendens i koncentrationen af et hvilket som helstforurenende stof hidrørende fra menneskelig aktivitet medhenblik på en progressiv reduktion af forureningen af grund-vandet.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 12
▼B
Foranstaltningerne med henblik på at vende tendensen skal
iværksættes i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, 4 og 5,under hensyn til gældende standarder i den relevante fælles-
skabslovgivning, med forbehold af anvendelse af denne artikels
stk. 6 og 7, jf. dog dens stk. 8
c) beskyttede områder
medlemsstaterne skal overholde alle krav og mål senest 15 år efter
datoen for dette direktivs ikrafttræden, medmindre andet er fastsat ide fællesskabsretsakter, i henhold til hvilke de enkelte beskyttedeområder er oprettet.
2. Hvis mere end ét af målene i stk. 1 gælder for en given forekomst
af vand, anvendes det strengeste.
3. Medlemsstaterne kan udpege et overfladevandområde som
kunstigt eller stærkt modificeret, hvis:
a) de ændringer af områdets hydromorfologiske karakteristika, som er
nødvendige for at opnå god økologisk tilstand, ville have betydelige
negative indvirkninger på:
i) miljøet generelt
ii) sejlads, herunder havnefaciliteter, eller rekreative aktiviteter
iii) aktiviteter, der er årsag til oplagring af vand, f.eks. drikkevands-
forsyning, el-produktion eller kunstvanding
iv) vandregulering, beskyttelse mod oversvømmelse, dræning, eller
v) andre lige så vigtige bæredygtige menneskelige udviklingsakti-
viteter
b) de nyttige mål, der tilsigtes ved de kunstige eller modificerede
karakteristika af vandområdet, ikke med rimelighed på grund aftekniske vanskeligheder eller uforholdsmæssigt store omkostninger
kan opnås med andre midler, som miljømæssigt er en væsentlig
bedre løsning.
En sådan udpegning og begrundelsen herfor anføres udtrykkeligt i
den vandområdeplan, der kræves i henhold til artikel 13, og revi-deres hvert sjette år.
4. Fristerne i stk. 1 kan med henblik på en gradvis opfyldelse af
målene for forekomster af vand forlænges, under forudsætning af atder ikke sker yderligere forringelse af det pågældende vandområdestilstand, og følgende betingelser alle er opfyldt:
a) medlemsstaterne afgør, at alle de nødvendige forbedringer i vandets
tilstand ikke med rimelighed kan opnås inden for den tidsplan, derer fastsat i nævnte stykke af mindst en af følgende årsager:
i) der er behov for så store forbedringer, at de af tekniske årsager
kun kan gennemføres i faser, der overskrider tidsplanen
ii) der ville være uforholdsmæssigt store omkostninger forbundet
med en færdiggørelse af forbedringerne inden for tidsplanen
iii) de naturlige forhold muliggør ikke en rettidig forbedring af
vandforekomstens tilstand
b) forlængelse af fristen er sammen med begrundelsen herfor udtrykke-
ligt fastsat og forklaret i den vandområdeplan, der kræves i henhold
til artikel 13
c) fristforlængelser begrænses til højst to yderligere ajourføringer af
vandområdeplanen, bortset fra de tilfælde, hvor de naturlige forhold
er af en sådan karakter, at målene ikke kan opfyldes inden for denneperiode
d) vandområdeplanen indeholder en oversigt over de foranstaltninger,
der kræves i henhold til artikel 11 og anses for nødvendige forgradvis at bringe vandet i overensstemmelse med den krævedetilstand inden udløbet af den forlængede frist, grundene til enhver
væsentlig forsinkelse i gennemførelsen af disse foranstaltninger og
den forventede tidsplan for deres gennemførelse. En gennemgangaf gennemførelsen af disse foranstaltninger og en oversigt over alleyderligere foranstaltninger medtages i ajourføringerne af vandom-rådeplanen.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 13
▼B
5. Medlemsstaterne kan for specifikke forekomster af vand tilstræbe
mindre strenge miljømål end krævet i henhold til stk. 1, såfremt disseer påvirket af menneskelig aktivitet, som fastslået i overensstemmelse
med artikel 5, stk. 1, eller deres naturlige betingelser er sådanne, at
opfyldelse af disse mål er uopnåelig eller forbundet med uforholdsmæs-sigt store omkostninger, og følgende betingelser alle er opfyldt:
a) de miljømæssige og socioøkonomiske behov, der dækkes af sådanne
menneskelige aktiviteter, kan ikke opfyldes med andre midler, sommiljømæssigt er en væsentlig bedre løsning og ikke medfører ufor-
holdsmæssigt store omkostninger
b) medlemsstaterne sikrer
— med hensyn til overfladevand, at der opnås den bedst mulige
økologiske og kemiske tilstand i betragtning af de indvirkninger,
der ikke med rimelighed kunne være undgået på grund af de
menneskelige aktiviteters eller forureningens karakter
— med hensyn til grundvandsforekomster, at grundvandets gode
tilstand ændres mindst muligt i betragtning af de indvirkninger,
der ikke med rimelighed kunne være undgået på grund af demenneskelige aktiviteters eller forureningens karakter
c) der sker ikke yderligere forværring af tilstanden for det berørte
vandområde
d) fastsættelsen af mindre strenge miljømål er sammen med begrun-
delsen herfor udtrykkeligt nævnt i den vandområdeplan, der krævesi henhold til artikel 13, og målene revideres hvert sjette år.
6. Midlertidig forringelse af vandforekomsternes tilstand er ikke i
modstrid med kravene i dette direktiv, hvis forringelsen skyldes
omstændigheder af naturlig art eller force majeure, som er ekstraordi-
nære eller ikke med rimelighed kunne have været forudset, navnligvoldsomme oversvømmelser og langvarig tørke, eller skyldes omstæn-digheder som følge af ulykker, der ikke med rimelighed kunne haveværet forudset, såfremt følgende betingelser alle er opfyldt:
a) der tages alle praktisk gennemførlige skridt for at forebygge yderli-
gere forringelse af tilstanden og for ikke at hindre opfyldelse af
målene i dette direktiv i andre forekomster af vand, der ikke er
berørt af disse omstændigheder
b) vandområdeplanen redegør for de betingelser, hvorunder omstæn-
digheder, der er ekstraordinære eller ikke med rimelighed kunnehave været forudset, kan påberåbes, herunder fastlæggelse af
passende indikatorer
c) de foranstaltninger, der skal træffes under sådanne ekstraordinære
omstændigheder, indgår i indsatsprogrammet og vil ikke bringegenoprettelsen af vandforekomstens kvalitet i fare, når omstændig-hederne ikke længere foreligger
d) virkningerne af de omstændigheder, der er ekstraordinære eller ikke
med rimelighed kunne have været forudset, gennemgås årligt, ogunder hensyn til de årsager, der er fastsat i stk. 4, litra a), træffesalle praktisk gennemførlige foranstaltninger for så hurtigt, som det
kan lade sig gøre, at genetablere den tilstand, vandforekomsten
havde, inden virkningerne af disse omstændigheder viste sig, og
e) en oversigt over virkningerne af omstændighederne og af de foran-
staltninger, der er truffet eller skal træffes i henhold til litra a) og d),medtages i den næste ajourføring af vandområdeplanen.
7. Medlemsstaterne misligholder ikke dette direktiv, hvis:
— manglende opnåelse af god grundvandstilstand, god økologisk
tilstand eller, hvor det er relevant, godt økologisk potentiale, ellermanglende forebyggelse af forringelse af et overfladevandområdeseller en grundvandsforekomsts tilstand skyldes nye ændringer afoverfladevandområdets fysiske karakteristika eller forandringer i
grundvandsforekomsternes niveau, eller hvis
— manglende forebyggelse af et overfladevandområdes forringelse fra
tilstanden »høj« til tilstanden »god« skyldes nye bæredygtige2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 14
▼B
menneskelige udviklingsaktiviteterog følgende betingelser alle er
opfyldt
a) der tages alle praktisk gennemførlige skridt for at mindske den
skadelige indvirkning på vandforekomstens tilstand
b) grundene til disse ændringer eller forandringer er specifikt angivet
og forklaret i den vandområdeplan, der kræves i henhold til artikel13, og målene revideres hvert sjette år.
c) ændringerne eller forandringerne er begrundet i væsentlige
samfundsinteresser, og/eller nyttevirkningerne for miljøet ogsamfundet ved opnåelse af målene i stk. 1 er mindre end de nytte-virkninger, der følger af de nye ændringer eller forandringer forbefolkningens sundhed, opretholdelsen af menneskers sikkerhed og
en bæredygtig udvikling, og
d) de nyttige mål, der tilsigtes ved de nye ændringer eller forandringer
af vandområdet, kan ikke på grund af tekniske vanskeligheder eller
uforholdsmæssigt store omkostninger opnås med andre midler, sommiljømæssigt er en væsentligt bedre løsning.
8. En medlemsstat, som anvender stk. 3, 4, 5, 6 og 7, sørger for, at
anvendelsen ikke vedvarende udelukker eller hindrer opfyldelse af
målene i dette direktiv i andre forekomster af vand inden for samme
vandområdedistrikt, og at den er forenelig med gennemførelsen afanden fællesskabslovgivning på miljøområdet.
9. Der skal tages skridt til at sikre, at anvendelsen af de nye bestem-
melser, herunder anvendelsen af stk. 3, 4, 5, 6 og 7, garanterer mindst
det samme beskyttelsesniveau som den eksisterende fællesskabslovgiv-ning.
Artikel 5
Vandområdedistriktets karakteristika, vurdering af menneskelige
aktiviteters indvirkning på miljøet og økonomisk analyse af
vandanvendelsen
1. Hver medlemsstat sikrer, at der for hvert vandområdedistrikt eller
for den del af et internationalt vandområdedistrikt, der ligger inden for
dens område, foretages
— en analyse af dets karakteristika
— en vurdering af menneskelige aktiviteters indvirkning på overflade-
vandets og grundvandets tilstand samt
— en økonomisk analyse af vandanvendelsen
i overensstemmelse med de tekniske specifikationer i bilag II og III, og
at disse analyser og vurderinger afsluttes senest fire år efter datoen fordette direktivs ikrafttræden.
2. De i stk. 1 omhandlede analyser og vurderinger revideres og
ajourføres om nødvendigt senest 13 år efter datoen for dette direktivsikrafttræden og derefter hvert sjette år.
Artikel 6
Registeroverbeskyttedeområder
1. Medlemsstaterne sørger for, at der oprettes et eller flere registre
over alle områder inden for hvert vandområdedistrikt, der er udpegetsom områder, der af hensyn til beskyttelsen af deres overfladevand og
grundvand eller bevaringen af levesteder og dyre- og plantearter, der er
direkte afhængige af vand, kræver særlig beskyttelse i henhold tilkonkrete fællesskabsretsakter. De sørger for, at registret eller registreneer færdige senest fire år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.
2. Registret eller registrene skal omfatte alle forekomster af vand,
der er udpeget i henhold til artikel 7, stk. 1, og alle beskyttede områder,der er nævnt i bilag IV.
3. Registret eller registrene over beskyttede områder skal løbende
gennemgås og ajourføres for hvert vandområdedistrikt.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 15
▼B
Artikel 7
Vandderanvendestilindvindingafdrikkevand
1. Medlemsstaterne udpeger inden for hvert vandområdedistrikt:
— alle forekomster af vand, der anvendes til indvinding af drikkevand,
og som gennemsnitligt frembringer mere end 10 m3om dagen eller
leverer vand til mere end 50 personer, samt
— de forekomster af vand, som det er hensigten at anvende hertil.
I overensstemmelse med bilag V overvåger medlemsstaterne de vand-
forekomster, som i henhold til bilag V gennemsnitligt frembringer mereend 100 m
3om dagen.
2. For hver forekomst af vand, der er udpeget i henhold til stk. 1,
sørger medlemsstaterne for — ud over at opfylde målene i artikel 4 ihenhold til kravene i dette direktiv for overfladevandområder, herunder
de miljøkvalitetskrav, der er fastlagt på fællesskabsplan i henhold til
artikel 16 — at vandet efter den anvendte vandbehandlingsordning ogi overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning opfylder kravene idirektiv 80/778/EØF, som ændret ved direktiv 98/83/EF.
3. Medlemsstaterne sørger for den nødvendige beskyttelse af de
udpegede vandforekomster for at undgå en forringelse af deres kvalitetmed henblik på at reducere omfanget af den rensning, der kræves til
fremstilling af drikkevand. Medlemsstaterne kan oprette beskyttelses-
zoner for disse forekomster.
Artikel 8
Overvågning af overfladevandets og grundvandets tilstand samt
overvågningafbeskyttedeområder
1. Medlemsstaterne sørger for, at der opstilles programmer for
overvågning af vandtilstanden, for at der kan udarbejdes en sammen-hængende og overordnet oversigt over denne inden for hvertvandområdedistrikt:
— for overfladevand skal programmerne omfatte:
i) mængde og niveau eller vandføring, i det omfang det er relevant
for den økologiske og den kemiske tilstand og det økologiskepotentiale, og
ii) den økologiske og kemiske tilstand og det økologiske potentiale
— for grundvand skal programmerne omfatte overvågning af den
kemiske og den kvantitative tilstand
— for beskyttede områder skal ovennævnte programmer suppleres med
specifikationerne i den fællesskabslovgivning, i henhold til hvilkende enkelte beskyttede områder er udpeget.
2. Disse programmer skal være operationelle senest seks år efter
datoen for dette direktivs ikrafttræden, medmindre andet følger af den
pågældende lovgivning. Overvågningen skal være i overensstemmelse
med kravene i bilag V.
3. Tekniske specifikationer og standardiserede metoder til analyse
og kontrol af vandets tilstand fastsættes efter proceduren i artikel 21.
Artikel 9
Dækningafomkostningervedforsyningspligtydelser
1. Medlemsstaterne tager hensyn til princippet om, at alle omkost-
ninger i forbindelse med forsyningspligtydelser, herundermiljømæssige og ressourcerelaterede omkostninger, skal dækkes, underhensyn til den økonomiske analyse, der foretages i henhold til bilag III,
og navnlig i overensstemmelse med princippet om, at forureneren
betaler.
Medlemsstaterne sikrer inden 2010, at:
— prissætningspolitikken giver brugerne passende tilskyndelse til en
effektiv anvendelse af vandressourcerne og derved bidrager tilopfyldelse af direktivets miljømål2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 16
▼B
— de forskellige vandanvendelsessektorer, opdelt i mindst sektorerne
husholdninger, industri og landbrug, yder et passende bidrag tildækning af omkostningerne i forbindelse med forsyningspligt-
ydelser, baseret på den økonomiske analyse, der foretages i
henhold til bilag III, og under hensyn til princippet om, at forure-neren betaler.
Medlemsstaterne kan i den forbindelse tage hensyn til omkostningsdæ-
kningens sociale og økonomiske følger samt til de geografiske ogklimatiske forhold i den eller de berørte regioner.
2. Medlemsstaterne anfører i vandområdeplanerne, hvilke skridt der
er planlagt til gennemførelse af stk. 1, som vil bidrage til at nå dettedirektivs miljømål, og hvilket bidrag de forskellige vandanvendelseryder til dækning af omkostningerne i forbindelse med forsyningspligt-
ydelser.
3. Intet i denne artikel er til hinder for finansiering af særlige fore-
byggende eller afhjælpende foranstaltninger for at opfylde målene i
dette direktiv.
4. Medlemsstaterne misligholder ikke dette direktiv, hvis de i over-
ensstemmelse med fast praksis beslutter ikke at anvende stk. 1, andet
punktum, og i forbindelse hermed de relevante bestemmelser i stk. 2,for en bestemt vandanvendelse, hvis dette ikke anfægter sigtet med ogopfyldelsen af dette direktivs mål. Medlemsstaterne oplyser grundenetil, at de ikke fuldt ud anvender stk. 1, andet punktum, i vandområde-
planerne.
Artikel 10
Denkombineredefremgangsmådevedpunktkilderogdiffusekilder1. Medlemsstaterne sikrer, at alle de i stk. 2 omhandlede udled-
ninger til overfladevand kontrolleres efter den kombineredefremgangsmåde i denne artikel.
2. Medlemsstaterne sikrer indførelse og/eller gennemførelse af:
a) en emissionskontrol baseret på den bedste tilgængelige teknologi,
eller
b) de relevante emissionsgrænseværdier, eller
c) i tilfælde af diffuse virkninger, en kontrol der, hvor det er relevant,
omfatter den bedste miljøpraksissom fastsat i:
— Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret fore-
byggelse og bekæmpelse af forurening(
1)
— Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspil-
devand(2)
— Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse
af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra land-bruget(
3)
— de direktiver, der vedtages i henhold til artikel 16 i dette direktiv
— de direktiver, der er opført i bilag IX
— anden relevant fællesskabslovgivning
senest 12 år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden, medmindre
andet er foreskrevet i den pågældende retsakt.
3. Hvis et kvalitetsmål eller et kvalitetskrav, uanset om de er fastsat
i henhold til dette direktiv, i de direktiver, der er opført i bilag IX, eller
i henhold til anden fællesskabslovgivning, kræver overholdelse af stren-
gere betingelser end dem, som følger af anvendelsen af stk. 2,fastsættes der i overensstemmelse hermed strengere emissionskontrol.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 17
(1) EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26.
(2) EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40. Direktivet er ændret ved Kommissionens
direktiv 98/15/EF (EFT L 67 af 7.3.1998, s. 29).
(3) EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1.
▼B
Artikel 11
Indsatsprogram
1. Hver medlemsstat sørger for, at der for hvert vandområdedistrikt
eller for den del af et internationalt vandområdedistrikt, der ligger
inden for dens område, udarbejdes et indsatsprogram, idet der tages
hensyn til resultaterne af de analyser, der kræves i henhold til artikel5, med henblik på opfyldelse af de mål, der er fastsat i henhold tilartikel 4. Sådanne indsatsprogrammer kan referere til foranstaltninger,der følger af lovgivning, vedtaget på nationalt plan, der dækker enmedlemsstats samlede område. Hvor det er relevant, kan en medlems-
stat vedtage foranstaltninger for alle vandområdedistrikter og/eller for
dele af internationale vandområdedistrikter, der ligger inden for densområde.
2. Hvert indsatsprogram skal indeholde de »grundlæggende« foran-
staltninger, der er angivet i stk. 3, og om nødvendigt »supplerende«foranstaltninger.
3. »Grundlæggende foranstaltninger« er minimumskrav, der skal
opfyldes og består af:
a) de foranstaltninger, der kræves for at gennemføre Fællesskabets
lovgivning vedrørende beskyttelse af vand, herunder foranstalt-ninger, der kræves i henhold til de retsakter, der er nævnt i artikel10 og i bilag VI, del A
b) foranstaltninger, der skønnes passende med henblik på artikel 9
c) foranstaltninger, der skal fremme en effektiv og bæredygtig vandan-
vendelse, således at opnåelsen af målene i artikel 4 ikke bringes ifare
d) foranstaltninger, der skal opfylde kravene i artikel 7, herunder
foranstaltninger til sikring af vandkvaliteten med henblik på at redu-cere omfanget af den rensning, der kræves til fremstilling afdrikkevand
e) kontrol med indvinding af overfladeferskvand og grundvand samt
opmagasinering af overfladeferskvand, inklusive et eller flere regi-stre over vandindvindinger og krav om forhåndstilladelse tilindvinding og opmagasinering. Denne kontrol skal regelmæssigttages optil revision og om nødvendigt ajourføres. Medlemsstaterne
kan undtage indvindinger og opmagasineringer uden væsentlig
indflydelse på vandets tilstand fra denne kontrol
f) kontrol, herunder et krav om forhåndstilladelse til kunstig infiltra-
tion eller forøgelse af grundvandsforekomster. Det anvendte vand
kan stamme fra alt overfladevand eller grundvand, forudsat at
anvendelsen af kilden ikke hindrer opfyldelse af de miljømål, derer fastsat for kilden eller den infiltrerede eller forøgede grundvands-forekomst. Denne kontrol skal regelmæssigt tages optil revision ogom nødvendigt ajourføres
g) for udledninger fra punktkilder, der kan være årsag til forurening,
krav om forudgående regulering, såsom et forbud mod tilførsel afforurenende stoffer til vandet, eller krav om forhåndstilladelse ellerregistrering baseret på generelle bindende regler, der indeholderemissionskontrolforanstaltninger for de pågældende forurenende
stoffer, herunder kontrolforanstaltninger i overensstemmelse med
artikel 10 og 16. Denne kontrol skal regelmæssigt tages optil revi-sion og om nødvendigt ajourføres
h) for diffuse kilder, der kan være årsag til forurening, foranstaltninger
til forebyggelse af eller kontrol med tilførsel af forurenende stoffer.
Kontrollen kan tage form af krav om forudgående regulering, såsomet forbud mod tilførsel af forurenende stoffer til vandet, forhåndstil-ladelse eller registrering baseret på bindende regler, hvor der ikkeellers er bestemmelser om et sådant krav i anden fællesskabslovgiv-
ning. Denne kontrol skal regelmæssigt tages optil revision og om
nødvendigt ajourføres
i) for alle andre betydelige negative indvirkninger på vandets tilstand,
jf. artikel 5 og bilag II, navnlig foranstaltninger for at sikre, at vand-forekomstens hydromorfologiske forhold opfylder kravene til2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 18
▼B
økologisk tilstand eller godt økologisk potentiale for vandområder,
der er udpeget som kunstige eller stærkt modificerede. Kontrollen idenne forbindelse kan tage form af krav om forhåndstilladelse eller
registrering baseret på bindende regler, hvor der ikke ellers er
bestemmelser om et sådant krav i anden fællesskabslovgivning.Denne kontrol skal regelmæssigt tages optil revision og omnødvendigt ajourføres
j) forbud mod direkte udledninger af forurenende stoffer til grund-
vandet med forbehold af følgende bestemmelser:
Medlemsstaterne kan tillade reinjektion i samme grundvandsma-
gasin af vand, der har været anvendt til geotermiske formål.
De kan også tillade, at der fastsættes betingelser for:— injektion af vand, der indeholder stoffer, som stammer fra efter-
forskning og udvinding af kulbrinter eller fra minedrift, oginjektion af vand af tekniske grunde i geologiske lag, hvorfrakulbrinter eller andre stoffer er blevet udvundet, eller i geolo-
giske lag, som af naturlige årsager er permanent uegnede til
anden anvendelse. Sådanne injektioner må ikke indeholde andrestoffer end dem, der stammer fra ovennævnte operationer
— reinjektion af grundvand, der er pumpet op fra miner og sten-
brud eller i forbindelse med udførelse eller vedligeholdelse afbygge- og anlægsarbejder
— injektion af naturgas eller flydende gas (LPG) til oplagrings-
formål i geologiske lag, som af naturlige årsager er permanent
uegnede til anden anvendelse
— injektion af naturgas eller flydende gas (LPG) til oplagrings-
formål i andre geologiske lag, hvor der er et altafgørende behovfor sikker gasforsyning, og hvor injektionerne er af en sådan art,at der ikke er nogen nuværende eller fremtidig fare for, at kvali-teten af modtagende grundvand forringes
— bygge- og anlægsarbejder og tilsvarende aktiviteter på eller i
jorden, som kommer i kontakt med grundvandet. Til disse
formål kan medlemsstaterne fastsætte, at sådanne aktiviteterbehandles som tilladte, forudsat at de gennemføres i overens-stemmelse med generelle bindende regler, som medlemsstatenhar fastsat for sådanne aktiviteter
— udledninger af små mængder stoffer til videnskabelige formål til
karakterisering, beskyttelse eller restaurering af vandforekom-
ster, der er begrænset til den mængde, der er strengt nødvendigfor den pågældende anvendelse
forudsat at sådanne udledninger ikke hindrer opfyldelse af de
miljømål, der er fastsat for denne grundvandsforekomst
k) i overensstemmelse med den indsats, der igangsættes i henhold til
artikel 16, foranstaltninger med henblik på at eliminere forureningaf overfladevand med stoffer på listen over prioriterede stoffer, der
vedtages i henhold til artikel 16, stk. 2, og på progressivt at reducere
forurening med andre stoffer, som ellers vil forhindre medlemssta-terne i at opfylde de mål for overfladevandområderne, der er anførti artikel 4
l) enhver foranstaltning, der er nødvendig for at forebygge betydelige
tab af forurenende stoffer fra tekniske anlæg og for at forebygge og/eller reducere virkningerne af forurening som følge af ulykker,f.eks. som følge af oversvømmelse, herunder gennem systemer tilat opdage eller varsle om sådanne begivenheder og i forbindelse
med ulykker, som ikke med rimelighed kunne have været forudset,
alle passende foranstaltninger til nedbringelse af risikoen for vand-økosystemerne.
4. »Supplerende« foranstaltninger er foranstaltninger, som udformes
og gennemføres ud over de grundlæggende foranstaltninger med det
formål at opfylde de mål, der er fastsat i henhold til artikel 4. Del B i
bilag VI indeholder en ikke-udtømmende liste over sådanne foranstalt-ninger.
Medlemsstaterne kan også vedtage yderligere supplerende foranstalt-
ninger for yderligere at beskytte eller forbedre vand, som er omfattet2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 19
▼B
af dette direktiv, herunder til gennemførelse af de relevante internatio-
nale aftaler, der er nævnt i artikel 1.
5. Hvis overvågning eller andre data viser, at målene i artikel 4 for
et vandområde ikke kan ventes opfyldt, sørger medlemsstaterne for:
— at årsagerne hertil undersøges
— at relevante tilladelser og godkendelser undersøges og eventuelt
revideres
— at overvågningsprogrammer revideres og eventuelt tilpasses— at der fastsættes sådanne yderligere foranstaltninger, som er
nødvendige for at opfylde disse mål, herunder, hvor det er relevant,fastlæggelse af strengere miljøkvalitetskrav efter procedurerne ibilag V.
Hvis disse årsager hidrører fra omstændigheder af naturlig art eller
force majeure, som er ekstraordinære eller ikke med rimelighed kunnehave været forudset, navnlig voldsomme oversvømmelser og langvarigtørke, kan medlemsstaten beslutte, at yderligere foranstaltninger ikke ergennemførlige, jf. dog artikel 4, stk. 5.
6. Ved gennemførelse af foranstaltninger i henhold til stk. 3, tager
medlemsstaterne alle relevante skridt for at undgå at øge forureningenaf marine vande. Med forbehold af gældende lovgivning må iværksæt-telse af foranstaltninger truffet i henhold til stk. 3 under ingenomstændigheder hverken direkte eller indirekte medføre øget forure-
ning af overfladevand. Dette krav gælder ikke, hvis overholdelse heraf
vil medføre øget forurening af miljøet som helhed.
7. Indsatsprogrammerne opstilles senest ni år efter datoen for dette
direktivs ikrafttræden, og alle foranstaltningerne skal være operatio-nelle senest 12 år efter denne dato.
8. Indsatsprogrammerne revideres og ajourføres om nødvendigt
senest 15 år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden og derefterhvert sjette år. Enhver ny eller ændret foranstaltning, der fastlægges iet ajourført program, skal være operationel senest tre år efter fastlæg-gelsen.
Artikel 12
Problemer, derikkekanløsespåmedlemsstatsniveau
1. Hvis en medlemsstat støder på et problem, der har indvirkning på
forvaltningen af dens vand, men som den ikke selv kan løse, kan denunderrette Kommissionen og enhver anden berørt medlemsstat, even-
tuelt med anbefalinger vedrørende løsning af problemet.
2. Kommissionen besvarer underretninger og anbefalinger fra
medlemsstaterne inden for en periode på seks måneder.
Artikel 13
Vandområdeplaner
1. Medlemsstaterne sørger for, at der udarbejdes en vandområdeplan
for hvert vandområdedistrikt, der som helhed ligger inden for deresområde.
2. Er der tale om et internationalt vandområdedistrikt, der som
helhed ligger inden for Fællesskabet, sørger medlemsstaterne for
samordning med henblik på at udarbejde en fælles international vand-områdeplan. Såfremt der ikke udarbejdes en sådan internationalvandområdeplan, udarbejder medlemsstaterne vandområdeplaner, dermindst omfatter de dele af det internationale vandområdedistrikt, derligger inden for deres område, for at opfylde målene i dette direktiv.
3. Er der tale om et internationalt vandområdedistrikt, der går ud
over Fællesskabets grænser, søger medlemsstaterne at få udarbejdet enfælles vandområdeplan; hvis dette ikke er muligt, skal planen mindstomfatte den del af det internationale vandområdedistrikt, der liggerinden for den pågældende medlemsstats område.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 20
▼B
4. Vandområdeplanen skal omfatte de oplysninger, der er nævnt i
bilag VII.
5. Vandområdeplaner kan suppleres ved udarbejdelse af mere detal-
jerede programmer og områdeplaner for et delopland, en sektor, et
problem eller en type vand for at behandle særlige aspekter af vandfor-valtningen. Gennemførelsen af disse foranstaltninger fritager ikkemedlemsstaterne for nogen af deres forpligtelser i henhold til denøvrige del af direktivet.
6. Vandområdeplanerne offentliggøres senest ni år efter datoen for
dette direktivs ikrafttræden.
7. Vandområdeplanerne revideres og ajourføres senest 15 år efter
datoen for dette direktivs ikrafttræden og derefter hvert sjette år.
Artikel 14
Offentlig oplysningoghøring
1. Medlemsstaterne tilskynder til, at alle interesserede parter
inddrages aktivt i gennemførelsen af dette direktiv, navnlig i udarbej-
delse, revision og ajourføring af vandområdeplanerne.
Medlemsstaterne sørger for for hvert vandområdedistrikt at offentlig-gøre og gøre det muligt for offentligheden, herunder brugere, atfremsætte bemærkninger til:
a) en tidsplan og et arbejdsprogram for udarbejdelse af planen, her-
under en redegørelse for høringsprocessen, mindst tre år inden
begyndelsen af den periode, planen vedrører
b) en foreløbig oversigt over de væsentlige vandforvaltningsmæssige
problemstillinger, der har vist sig at berøre vandløbsoplandet,mindst to år inden begyndelsen af den periode, planen vedrører
c) udkast til vandområdeplanen mindst et år inden begyndelsen af den
periode, planen vedrører.
Såfremt der anmodes herom, skal der gives adgang til de baggrundsdo-
kumenter og oplysninger, der er anvendt ved udarbejdelsen af
vandområdeplanen.
2. Medlemsstaterne giver en frist på mindst seks måneder til frem-
sættelse af skriftlige kommentarer til disse dokumenter for atmuliggøre aktiv deltagelse og høring.
3. Stk. 1 og 2 gælder også for ajourførte vandområdeplaner.
Artikel 15
Rapportering
1. Medlemsstaterne sender senest tre måneder efter offentliggørelsen
kopier af vandområdeplanerne og alle efterfølgende ajourføringer til
Kommissionen og til de berørte medlemsstater efter følgende regler:
a) for vandområdedistrikter, der udelukkende ligger inden for en
medlemsstats område, alle vandområdeplaner, der dækker dette nati-onale område og er offentliggjort i henhold til artikel 13
b) for internationale vandområdedistrikter mindst den del af vandom-
rådeplanerne, der dækker medlemsstatens område.
2. Medlemsstaterne forelægger sammenfattende rapporter om:
— de i henhold til artikel 5 krævede analyser, og
— de i henhold til artikel 8 opstillede overvågningsprogrammer
der er iværksat med henblik på den første vandområdeplan, senest tre
måneder efter deres færdiggørelse.
3. Medlemsstaterne forelægger senest tre år efter offentliggørelsen af
hver vandområdeplan eller ajourføring i henhold til artikel 13 en status-rapport om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af detplanlagte indsatsprogram.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 21
▼B
Artikel 16
Strategier modvandforurening
1. Europa-Parlamentet og Rådet vedtager specifikke foranstaltninger
mod vandforurening forårsaget af enkelte forurenende stoffer ellergrupper af forurenende stoffer, der udgør en væsentlig risiko for vand-
miljøet eller via vandmiljøet, herunder for vand, der anvendes til
indvinding af drikkevand. For disse forurenende stoffer skal foranstalt-ningerne tage sigte på en progressiv reduktion af udledninger,emissioner og tab og for prioriterede farlige stoffer som defineret iartikel 2, nr. 30), på standsning eller udfasning. Sådanne foranstalt-
ninger vedtages på grundlag af forslag fremsat af Kommissionen i
henhold til denne artikel og i overensstemmelse med procedurerne itraktaten.
2. Kommissionen forelægger et forslag indeholdende en liste over
prioriterede stoffer udvalgt blandt de stoffer, der udgør en væsentligrisiko for vandmiljøet eller via vandmiljøet. Stofferne prioriteres medhenblik på indsats ud fra den risiko for vandmiljøet eller via vandmil-
jøet, der er konstateret ved:
a) en risikovurdering foretaget i henhold til Rådets forordning (EØF)
nr. 793/93(
1), Rådets direktiv 91/414/EØF(2) og Europa-Parlamen-
tets og Rådets direktiv 98/8/EF(3), eller
b) en målrettet risikobaseret vurdering (efter metoden i forordning
(EØF) nr. 793/93), der udelukkende fokuserer på akvatisk økotoksi-
citet og på human toksicitet via vandmiljøet.Hvis det er nødvendigt
for at overholde tidsplanen i stk. 4, prioriteres stofferne med henblikpå indsats ud fra den risiko for vandmiljøet eller via vandmiljøet,der er konstateret ved en forenklet risikobaseret vurderingspro-cedure, der er baseret på videnskabelige principper, og som navnligtager hensyn til:
— dokumentation for det pågældende stofs direkte farlighed, herunder
navnlig dets akvatiske økotoksicitet og humane toksicitet via akva-tiske eksponeringsveje, og
— dokumentation fra overvågning af udbredt forekomst i miljøet, og— andre påviste faktorer, der kan tyde på mulighed for udbredt fore-
komst i miljøet, såsom den producerede eller anvendte mængde afdet pågældende stof og anvendelsesmønstre.
3. Kommissionens forslag skal også identificere de prioriterede
farlige stoffer. I den forbindelse tager Kommissionen hensyn til denpåpegelse af stoffer, som giver anledning til bekymring, der er fore-
taget i den relevante fællesskabslovgivning vedrørende farlige stoffer
eller relevante internationale aftaler.
4. Kommissionen reviderer listen over prioriterede stoffer senest fire
år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden og mindst hvert fjerde årderefter og fremsætter forslag, hvor dette er hensigtsmæssigt.
5. Ved udarbejdelsen af forslaget tager Kommissionen hensyn til
henstillinger fra Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksi-citet og Miljø, medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Europæiske
Miljøagentur, Fællesskabets forskningsprogrammer, internationale orga-
nisationer, som Fællesskabet er part i, europæiskeerhvervsorganisationer, herunder organisationer, der repræsenterer småog mellemstore virksomheder, europæiske miljøorganisationer samtandre relevante oplysninger, som Kommissionen bliver opmærksom på.
6. For de prioriterede stoffer forelægger Kommissionen forslag til
kontrol med henblik på
— progressiv reduktion af udledninger, emissioner og tab af de pågæl-
dende stoffer, og navnlig2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 22
(1) EFT L 84 af 5.4.1993, s. 1.
(2) EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1. Direktivet er senest ændret ved direktiv 98/47/
EF (EFT L 191 af 7.7.1998, s. 50).
(3) EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.
▼B
— standsning eller udfasning af udledninger, emissioner og tab af de
stoffer, som er identificeret i henhold til stk. 3, herunder enpassende tidsplan herfor. Tidsplanen må ikke overstige 20 år efter
Europa-Parlamentets og Rådets vedtagelse af disse forslag i over-
ensstemmelse med denne artikel.
Kommissionen klarlægger i den forbindelse, hvilket niveau og hvilken
kombination af produkt- og proceskontrolforanstaltninger for såvel
punktkilder som diffuse kilder der er passende, omkostningseffektiv
og rimelig, og tager hensyn til Fællesskabets ensartede emissionsgræn-seværdier til brug for proceskontrollen. Hvor det findeshensigtsmæssigt, kan der sektorvis på fællesskabsplan gennemføresproceskontrolforanstaltninger. Når produktkontrollen omfatter en revur-dering af de relevante tilladelser udstedt i henhold til direktiv 91/414/
EØF og direktiv 98/8/EF, udføres sådanne revurderinger efter bestem-
melserne i disse direktiver. Ethvert forslag til kontrolforanstaltningerskal indeholde bestemmelser vedrørende revision og ajourføring afforanstaltningerne og bedømmelse af deres effektivitet.
7. Kommissionen forelægger forslag til kvalitetskrav for koncentra-
tionerne af de prioriterede stoffer i overfladevand, sedimenter ellerbiota.
8. Kommissionen forelægger forslag i overensstemmelse med stk. 6
og 7 og — i det mindste for emissionskontrol for punktkilder og
miljøkvalitetskrav — senest to år efter, at det pågældende stof er
optaget på listen over prioriterede stoffer. Såfremt der seks år efterdatoen for dette direktivs ikrafttræden ikke er opnået enighed på fælles-skabsplan, fastlægger medlemsstaterne for stofferne på den første listeover prioriterede stoffer miljøkvalitetskrav for alt overfladevand, der erberørt af udledninger af stofferne, samt kontrolforanstaltninger for de
vigtigste kilder til udledningerne baseret på bl.a. overvejelse af alle
tekniske reduktionsmuligheder. For stoffer, der efterfølgende optagespå listen over prioriterede stoffer, træffer medlemsstaterne sådanneforanstaltninger fem år efter datoen for optagelse på listen, såfremtder ikke er opnået enighed på fællesskabsplan.
9. Kommissionen kan udarbejde strategier mod vandforurening
forårsaget af alle andre forurenende stoffer eller grupper af forurenendestoffer, herunder enhver forurening, der opstår som følge af en ulykke.
10. Under udarbejdelsen af forslag i henhold til stk. 6 og 7
gennemgår Kommissionen også alle de direktiver, der er nævnt i bilag
IX. Den foreslår inden fristen i stk. 8 en revision af kontrolforanstalt-ningerne i bilag IX for så vidt angår alle stofferne på listen overprioriterede stoffer og foreslår for så vidt angår alle andre stofferpassende foranstaltninger, herunder en eventuel ophævelse af kontrol-foranstaltningerne i bilag IX.
Alle de kontrolforanstaltninger i bilag IX, som foreslås revideret,
ophæves senest den dato, hvor disse revisioner træder i kraft.
11. Den i stk. 2 og 3 omhandlede liste over prioriterede stoffer, som
Kommissionen foreslår, bliver bilag X til dette direktiv, når de er
vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet. Ved den i stk. 3 omhandlederevision af listen følges samme procedure.
Artikel 17
Strategier til forebyggelse af og kontrol med forurening af grund-
vand
1. Europa-Parlamentet og Rådet vedtager specifikke foranstaltninger
til forebyggelse af og kontrol med grundvandsforurening. Sådanneforanstaltninger tager sigte på at opfylde målet om god kemisk tilstandfor grundvand i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra b), og
vedtages på forslag af Kommissionen, der forelægges inden to år efter
dette direktivs ikrafttræden, i overensstemmelse med procedurerne itraktaten.
2. Når Kommissionen foreslår foranstaltninger, tager den hensyn til
de analyser, der er foretaget i overensstemmelse med artikel 5 og bilag2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 23
▼B
II. Sådanne foranstaltninger foreslås tidligere, hvis der er data til
rådighed, og omfatter:
a) kriterier for vurdering af god kemisk tilstand for grundvand i over-
ensstemmelse med bilag II, punkt. 2.2, og bilag V, punkt. 2.3.2 og2.4.5
b) kriterier for bestemmelse af en væsentlig og vedvarende opadgående
tendens og for fastlæggelse af udgangspunktet for at vende
tendensen, der skal anvendes i overensstemmelse med bilag V,
punkt. 2.4.4.
3. Foranstaltninger, der er et resultat af anvendelsen af stk. 1, skal
indgå i de indsatsprogrammer, der kræves i artikel 11.
4. Så længe der ikke er vedtaget kriterier i henhold til stk. 2 på
fællesskabsplan, udarbejder medlemsstaterne passende kriterier senestfem år efter dette direktivs ikrafttræden.
5. Så længe der ikke er vedtaget kriterier i henhold til stk. 4 på nati-
onalt plan, er udgangspunktet for at vende tendensen maksimalt 75 %af niveauet i de kvalitetsstandarder, der er fastlagt for grundvand igældende Fællesskabslovgivning.
Artikel 18
Kommissionsrapport
1. Kommissionen offentliggør en rapport om gennemførelsen af
dette direktiv senest 12 år efter datoen for dette direktivs ikrafttrædenog derefter hvert sjette år og forelægger den for Europa-Parlamentet ogfor Rådet.
2. Rapporten skal omfatte følgende:
a) en redegørelse for situationen med hensyn til gennemførelsen af
direktivet
b) en redegørelse for overfladevands og grundvands tilstand i Fælles-
skabet udarbejdet i samarbejde med Det Europæiske Miljøagentur
c) en samlet fremstilling af de vandområdeplaner, der er forelagt i
overensstemmelse med artikel 15, med forslag til forbedringer affremtidige planer
d) et resumé af reaktionerne på hver af de underretninger eller anbefa-
linger til Kommissionen, der er udarbejdet af medlemsstaterne ihenhold til artikel 12
e) et resumé af eventuelle forslag, kontrolforanstaltninger og strategier
fastlagt i henhold til artikel 16
f) et resumé af svarene på bemærkninger fremsat af Europa-Parla-
mentet og Rådet til tidligere rapporter om gennemførelsen.
3. Kommissionen offentliggør ligeledes en rapport om situationen
med hensyn til gennemførelsen, der bygger på de sammenfattenderapporter, som medlemsstaterne forelægger i henhold til artikel 15,
stk. 2, og forelægger den for Europa-Parlamentet og medlemsstaterne
senest to år efter de i artikel 5 og 8 nævnte datoer.
4. Kommissionen offentliggør senest tre år efter offentliggørelsen af
hver rapport i henhold til stk. 1 en statusrapport om de fremskridt, der
er gjort med gennemførelsen, på grundlag af medlemsstaternes status-rapporter, jf. artikel 15, stk. 3. Denne rapport forelægges for Europa-Parlamentet og for Rådet.
5. Kommissionen indkalder, når det er hensigtsmæssigt i forhold til
aflæggelsen af rapporter, de interesserede parter fra hver af medlems-staterne til en konference om Fællesskabets vandpolitik med henblikpå kommentering af Kommissionens rapporter om gennemførelsen ogudveksling af erfaringer.
Deltagerne bør omfatte repræsentanter fra de kompetente myndigheder,
Europa-Parlamentet, ikke-statslige organisationer, arbejdsmarkedetsparter og de økonomiske interesseorganisationer, forbrugerorganisati-oner, forskere og andre eksperter.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 24
▼B
Artikel 19
Planer vedrørendefremtidige fællesskabsforanstaltninger
1. En gang om året forelægger Kommissionen til orientering det i
artikel 21 omhandlede udvalg en vejledende oversigt over de foranstalt-ninger med indvirkning på lovgivningen på vandområdet, som den hartil hensigt at foreslå i den nærmeste fremtid, herunder eventuelle foran-staltninger, som skyldes forslag, kontrolforanstaltninger og strategierfastlagt i henhold til artikel 16. Kommissionen forelægger første gang
en sådan plan senest to år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.
2. Kommissionen tager dette direktiv optil fornyet overvejelse
senest 19 år efter datoen for dets ikrafttræden og foreslår eventuellenødvendige ændringer af det.
Artikel 20
Teknisketilpasningerafdirektivet
1. Bilag I, bilag III og bilag V, punkt 1.3.6, kan tilpasses den viden-
skabelige og tekniske udvikling efter proceduren i artikel 21 underhensyn til den tidsplan for revision og ajourføring af vandområdepla-nerne, der er nævnt i artikel 13. Kommissionen kan om nødvendigtvedtage retningslinjer for gennemførelsen af bilag II og V efter proce-
duren i artikel 21.
2. Med det formål at sende og behandle data, herunder statistiske og
kartografiske data, kan der vedtages tekniske formater med henblik påstk. 1 efter proceduren i artikel 21.
Artikel 21
Forskriftsudvalg
1. Kommissionen bistås af et udvalg, i det følgende benævnt
»udvalget«.
2. Når der henvises til denne artikel, anvendes artikel 5 og 7 i afgø-
relse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
Fristen i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre
måneder.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 22
Ophævelserogovergangsbestemmelser
1. Følgende retsakter ophæves syv år efter datoen for dette direktivs
ikrafttræden:
— Rådets direktiv 75/440/EØF af 16. juni 1975 om kvalitetskrav til
overfladevand, som anvendes til fremstilling af drikkevand imedlemsstaterne(
1)
— Rådets beslutning 77/795/EØF af 12. december 1997 om indførelse
af en fælles procedure for udveksling af oplysninger vedrørende
kvaliteten af fersk overfladevand i Fællesskabet(2)
— Rådets direktiv 79/869/EØF af 9. oktober 1979 om målemetoder og
hyppighed for prøveudtagning og analyse af overfladevand, somanvendes til fremstilling af drikkevand i medlemsstaterne(
3).2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 25
(1) EFT L 194 af 25.7.1975, s. 26. Direktivet er senest ændret ved direktiv 91/
692/EØF.
(2) EFT L 334 af 24.12.1977, s. 29. Beslutningen er senest ændret ved tiltrædel-
sesakten af 1994.
(3) EFT L 271 af 29.10.1979, s. 44. Direktivet er senest ændret ved tiltrædelses-
akten af 1994.
▼B
2. Følgende retsakter ophæves 13 år efter datoen for dette direktivs
ikrafttræden:
— Rådets direktiv 78/659/EØF af 18. juli 1978 om kvaliteten af fersk-
vand, der kræver beskyttelse eller forbedring for at være egnet til, atfisk kan leve deri(
1)
— Rådets direktiv 79/923/EØF af 30. oktober 1979 om kvalitetskrav
til skaldyrvande(2)
— Rådets direktiv 80/68/EØF af 17. december 1979 om beskyttelse af
grundvandet mod forurening forårsaget af visse farlige stoffer, og
— direktiv 76/464/EØF, bortset fra artikel 6, der ophæves med virk-
ning fra dette direktivs ikrafttræden.
3. Følgende overgangsbestemmelser gælder for direktiv 76/464/
EØF:
a) listen over prioriterede stoffer, der vedtages i henhold til artikel 16 i
nærværende direktiv, træder i stedet for listen over prioriterede
stoffer i Kommissionens meddelelse til Rådet af 22. juni 1982
b) med henblik på artikel 7 i direktiv 76/464/EØF kan medlemsstaterne
anvende de principper for identifikation af henholdsvis forurenings-problemer og de stoffer, der forårsager dem, for opstilling afkvalitetskrav og for vedtagelse af foranstaltninger, der er fastlagt inærværende direktiv.
4. Miljømålene i artikel 4 og miljøkvalitetskravene fastlagt i bilag
IX og i medfør af artikel 16, stk. 7, og af medlemsstaterne efter bilagV for stoffer, der ikke findes på listen over prioriterede stoffer, og efterartikel 16, stk. 8, for prioriterede stoffer, for hvilke der ikke er fastsatfællesskabskrav, betragtes som miljøkvalitetskrav ved anvendelsen af
artikel 2, nr. 7), og artikel 10 i direktiv 96/61/EF.
5. Et stof på listen over prioriterede stoffer vedtaget i medfør af
artikel 16, som ikke er medtaget i bilag VIII til dette direktiv eller ibilag III til direktiv 96/61/EF, tilføjes i disse bilag.
6. For overfladevandområder skal de miljømål, der fastsættes i den
første vandområdeplan, der kræves ifølge dette direktiv, som etminimum indebære kvalitetskrav, der er mindst lige så strenge somdem, der kræves ved gennemførelsen af direktiv 76/464/EØF.
Artikel 23
Sanktioner
Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes i tilfælde
af overtrædelse af de nationale bestemmelser, som vedtages i henhold
til dette direktiv. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligtforhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning.
Artikel 24
Gennemførelse
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative
bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 22.december 2003. De underretter straks Kommissionen herom.
Disse foranstaltninger skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til
dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådanhenvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlems-staterne.
2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de vigtigste nationale
retsforskrifter, som de vedtager på det område, der er omfattet af dettedirektiv. Kommissionen underretter de øvrige medlemsstater herom.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 26
(1) EFT L 222 af 14.8.1978, s. 1. Direktivet er senest ændret ved tiltrædelses-
akten af 1994.
(2) EFT L 281 af 10.11.1979, s. 47. Direktivet er ændret ved direktiv 91/692/
EØF.
▼B
Artikel 25
Ikrafttrædelse
Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Euro-
pæiske Fællesskabers Tidende .
Artikel 26
Adressater
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 27
▼B
BILAG I
OPLYSNINGER TIL BRUG FOR LISTEN OVER ANSVARLIGE
MYNDIGHEDER
Ifølge direktivets artikel 3, stk. 8, meddeler medlemsstaterne følgende oplys-
ninger om alle ansvarlige myndigheder i hvert af deres vandområdedistrikter
samt i den del af hvert internationalt vandområdedistrikt, der ligger inden for
deres område.
i) Den ansvarlige myndigheds navn og adresse — navn og adresse på
den myndighed, der er fastlagt i medfør af direktivets artikel 3, stk. 2.
ii) Vandområdedistriktets geografiske dækning — navnene på de
vigtigste vandløb i vandområdedistriktet sammen med en nøjagtig beskri-
velse af vandområdedistriktets grænser. Disse oplysninger bør så vidt
muligt være tilgængelige med henblik på indførelse i det geografiske infor-
mationssystem (GIS) og/eller Kommissionens geografiske
informationssystem (GISCO).
iii) Den ansvarlige myndigheds juridiske status — en beskrivelse af
den ansvarlige myndigheds juridiske status og, hvis det er relevant, et
resumé eller en kopi af dens vedtægter, oprettelsesakt eller lignende juri-
diske dokument.
iv) Ansvar — en beskrivelse af hver ansvarlig myndigheds juridiske og admi-
nistrative ansvar og dens rolle i hvert vandområdedistrikt.
v) Medlemskab — hvor den ansvarlige myndighed fungerer som et koordi-
neringsorgan for andre ansvarlige myndigheder, kræves der en liste over
disse organer sammen med et resumé over de institutionelle forhold, der er
oprettet for at sikre koordinering.
vi) Internationale forhold — hvor et vandområdedistrikt dækker mere end
én medlemsstats territorium eller omfatter et tredjelands territorium, skal der
udarbejdes et resumé over de institutionelle forhold, der er oprettet for at
sikre koordinering.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 28
▼B
BILAG II
1. OVERFLADEVAND
1.1.Karakterisering aftyperafoverfladevandområder
Medlemsstaterne angiver overfladevandområders beliggenhed og grænser
og foretager en første karakterisering af sådanne vandområder efter
nedenstående fremgangsmåde. Medlemsstaterne kan gruppere overflade-
vandområder med henblik på denne første karakterisering.
i) Overfladevandområder i vandområdedistriktet karakteriseres enten
som en af følgende kategorier overfladevand: vandløb, søer, over-
gangsvande eller kystvande, eller som kunstige
overfladevandområder eller stærkt modificerede overfladevan-
dområder.
ii) For hver kategori overfladevand opdeles de relevante overfladevan-
dområder i vandområdedistriktet efter type. Typerne er de
vandområder, der defineres ved brug af enten system A eller system
B som beskrevet i punkt 1.2.
iii) Benyttes system A, henføres overfladevandområderne i vandområde-
distriktet først til de relevante økoregioner i overensstemmelse med
de geografiske områder, som anført i punkt 1.2 og vist på det rele-
vante kort i bilag XI. Overfladevandområderne i hver økoregion
opdeles derefter i typer af vandområder efter deskriptorerne i system
A's tabeller.
iv) Benyttes system B, skal medlemsstaterne mindst præstere samme
opdelingsgrad, som de ville have opnået med system A. Det vil
sige, at overfladevandområderne i vandområdedistriktet opdeles i
typer ved brug af værdierne for de obligatoriske deskriptorer og for
sådanne fakultative deskriptorer eller kombinationer af deskriptorer,
som er nødvendige for at sikre, at typespecifikke biologiske referen-
ceforhold kan afledes med den fornødne pålidelighed.
v) Kunstige eller stærkt modificerede overfladevandområder opdeles
efter deskriptorerne for den overfladevandområdekategori, der mest
ligner det pågældende stærkt modificerede eller kunstige vand-
område.
vi) Medlemsstaterne forelægger Kommissionen et eller flere kort (i GIS-
format), der viser typernes geografiske beliggenhed svarende til den
opdelingsgrad, der kræves under system A.
1.2.Økoregionerogtyperafoverfladevandområder
1.2.1. Vandløb
System A
Fast typologi Deskriptorer
Økoregion Økoregioner som vist på kort A i bilag XI
Type Højdetypologi
høj: > 800 m
mellem: 200-800 mlav: < 200 m
Størrelsestypologi på grundlag af afstrøm-
ningsområde
lille: 10-100 km
2
mellem: > 100-1000 km2
stor: > 1 000-10000 km2
meget stor: > 10000 km2
Geologi
kalkholdig
kiselholdig
organisk2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 29
▼B
System B
Alternativ karakterise-
ringFysiske og kemiske faktorer, der bestemmer vand-
løbets eller vandløbsdelens karakteristika og dermed
den biologiske populations struktur og sammensæt-
ning
Obligatoriske faktorer højde
breddegrad
længdegrad
geologiareal
Fakultative faktorer afstand fra udspring
strømningsenergi (funktion af strømning og
hældning)
middel vandløbsbredde
middel vanddybde
middel hældninghovedflodsengens form og profil
vandføringskategori
dalprofilpartikulær stoftransportsyreneutraliseringsevne
middel substratsammensætning
chloridlufttemperaturudsving
middellufttemperatur
nedbør
1.2.2. Søer
System A
Fast typologi Deskriptorer
Økoregion Økoregioner som vist på kort A i bilag XI
Type Højdetypologi
høj: > 800 m
mellem: 200-800 m
lav: < 200 m
Dybdetypologi på grundlag af middeldybde
<3m
3-15 m
>1 5m
Størrelsestypologi på grundlag af overflade-
areal
0,5-1 km2
1-10 km2
10-100 km2
> 100 km2
Geologi
kalkholdig
kiselholdigorganisk2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 30
▼B
System B
Alternativ karakterise-
ringFysiske og kemiske faktorer, der bestemmer søens
karakteristika og dermed den biologiske populations
struktur og sammensætning
Obligatoriske faktorer højde
breddegradlængdegrad
dybde
geologiareal
Fakultative faktorer middel vanddybde
søens profil
opholdstidmiddel lufttemperatur
lufttemperaturudsving
sammensætningskarakteristika (f.eks. mono-
miktisk, dimiktisk, polymiktisk)
syreneutraliseringsevne
baggrundstilstand for næringsstoffermiddel substratsammensætningvandstandsudsving
1.2.3. Overgangsvande
System A
Fast typologi Deskriptorer
Økoregion Følgende som vist på kort B i bilag XI:
Østersøen
BarentshavetNorskehavetNordsøen
Nordatlanten
Middelhavet
Type På grundlag af den årlige middelsalinitet
< 0,5 ‰: ferskvand
0,5-< 5 ‰: oligohalin5-< 18 ‰: mesohalin
18-< 30 ‰: polyhalin
30-< 40 ‰: euhalin
På grundlag af gennemsnitlig tidevandsforskel
< 2 m: mikro
2-4 m: meso
> 4 m: makro2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 31
▼B
System B
Alternativ karakterise-
ringFysiske og kemiske faktorer, der bestemmer over-
gangsvandets karakteristika og dermed den
biologiske populations struktur og sammensætning
Obligatoriske faktorer breddegrad
længdegradtidevandsforskel
salinitet
Fakultative faktorer dybde
strømhastighedbølgeeksponering
opholdstid
middel vandtemperatursammensætningskarakteristika
turbiditet
middel substratsammensætningprofilvandtemperaturvariation
1.2.4. Kystvande
System A
Fast typologi Deskriptorer
Økoregion Følgende som vist på kort B i bilag XI:
Østersøen
Barentshavet
NorskehavetNordsøen
Nordatlanten
Middelhavet
Type På grundlag af den årlige middelsalinitet
< 0,5 ‰: ferskvand
0,5-< 5 ‰: oligohalin5-< 18 ‰: mesohalin
18-< 30 ‰: polyhalin
30-< 40 ‰: euhalin
På grundlag af middeldybde
lavvandet: < 30 m
middeldyb: (30-200 m)
dyb: > 200 m2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 32
▼B
System B
Alternativ karakterise-
ringFysiske og kemiske faktorer, der bestemmer
kystvandets karakteristika og dermed den biologiske
populations struktur og sammensætning
Obligatoriske faktorer breddegrad
længdegradtidevandsforskel
salinitet
Fakultative faktorer strømhastighed
bølgeeksponeringmiddel vandtemperatur
sammensætningskarakteristika
turbiditetopholdstid (indelukkede havbugter)
middel substratsammensætning
vandtemperaturvariation
1.3.Fastlæggelse af typespecifikke referenceforhold for typer af overfla-
devandområder
i) For hver type overfladevandområde, der karakteriseres i overensstem-
melse med punkt 1.1, fastlægges der typespecifikke
hydromorfologiske og fysisk-kemiske forhold svarende til værdierne
for de i bilag V, punkt 1.1, anførte hydromorfologiske og fysisk-
kemiske kvalitetselementer for den pågældende type overfladevan-
dområde ved høj økologisk tilstand som defineret i den relevante
tabel i bilag V, punkt 1.2. Der fastlægges typespecifikke biologiske
referenceforhold svarende til værdierne for de i bilag V, punkt 1.1,
anførte biologiske kvalitetselementer for den pågældende type over-
fladevandområde ved høj økologisk tilstand som defineret i den
relevante tabel i bilag V, punkt 1.2.
ii) Når de fremgangsmåder, der er beskrevet i dette punkt, anvendes på
stærkt modificerede eller kunstige overfladevandområder, skal
henvisninger til høj økologisk tilstand forstås som henvisninger til
maksimalt økologisk potentiale som defineret i bilag V, punkt 1.2.5.
Værdierne for et vandområdes maksimale økologiske potentiale revi-
deres hvert sjette år.
iii) Typespecifikke forhold for så vidt angår nr. i) og ii) og typespeci-
fikke biologiske referenceforhold kan enten bygge på rumlige
forhold eller på modeller, eller de kan beregnes ud fra en kombina-
tion af disse metoder. Når disse metoder ikke kan bruges, kan
medlemsstaterne benytte ekspertskøn til at fastlægge sådanne forhold.
Ved definitionen af høj økologisk tilstand med hensyn til koncentra-
tionen af bestemte syntetiske forurenende stoffer er
detektionsgrænsen den, der kan fastlægges ved hjælpaf den tilgænge-
lige teknologi på det tidspunkt, hvor de typespecifikke forhold skal
fastlægges.
iv) For typespecifikke biologiske referenceforhold, der bygger på rumlige
forhold, opretter medlemsstaterne et referencenet for hver type over-
fladevand. Nettet skal indeholde tilstrækkeligt mange referencesteder
af høj tilstand til, at værdierne for referenceforholdene opnår tilstræk-
kelig troværdighed i betragtning af variabiliteten af de værdier for
kvalitetselementerne, der modsvarer høj tilstand for den pågældende
type overfladevand, og under hensyn til de modelleringsteknikker,
der skal anvendes i henhold til nr. v.
v) Modelbaserede typespecifikke biologiske referenceforhold kan
beregnes ved brug af enten prognosemodeller eller tilbageskrivnings-
metoder. Metoderne skal omfatte brug af historiske, palæologiske og
andre tilgængelige data, og de skal sikre, at værdierne for reference-
forholdene er tilstrækkelig troværdige til, at det sikres, at de således
beregnede forhold er indbyrdes forenelige og gyldige for hver type
overfladevand.
vi) Når det ikke er muligt at fastlægge pålidelige typespecifikke referen-
ceforhold for et kvalitetselement i en type overfladevandområde på
grund af elementets høje naturlige variabilitet, som ikke kun skyldes
sæsonmæssige variationer, kan det pågældende element udelades ved
vurderingen af den økologiske tilstand for den pågældende type over-2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 33
▼B
fladevand. Under sådanne omstændigheder anfører medlemsstaterne
grundene til denne udeladelse i vandområdeplanen.
1.4.Identifikationafbelastninger
Medlemsstaterne indsamler og opbevarer oplysninger om type og omfang
af de signifikante menneskeskabte belastninger, som overfladevandområ-
derne i hvert vandområdedistrikt vil kunne blive udsat for; oplysningerne
skal navnlig omfatte:
Vurdering og identifikation af signifikant punktkildeforurening, navnlig
med stoffer nævnt i bilag VIII, fra by-, industri- og landbrugsanlæg og
andre anlæg og aktiviteter, baseret bl.a. på oplysninger, der er indsamlet
i medfør af:
i) artikel 15 og 17 i direktiv 91/271/EØF
ii) artikel 9 og 15 i direktiv 96/61/EF(1)
og med henblik på den første vandområdeplan:
iii) artikel 11 i Rådets direktiv 76/464/EØF og
iv) Rådets direktiv 75/440/EØF, 76/160/EØF(2), 78/659/EØF og 79/923/
EØF(3).
Vurdering og identifikation af signifikant forurening fra diffuse kilder
navnlig med stoffer nævnt i bilag VIII, fra by-, industri-, landbrugsanlæg
og andre anlæg eller aktiviteter, baseret bl.a. på oplysninger, der er
indsamlet i medfør af:
i) artikel 3, 5 og 6 i direktiv 91/676/EØF(4)
ii) artikel 7 og 17 i direktiv 91/414/EØFiii) direktiv 98/8/EF
og med henblik på den første vandområdeplan:
iv) direktiv 75/440/EØF, 76/160/EØF, 76/464/EØF, 78/659/EØF og 79/
923/EØF.
Vurdering og identifikation af signifikant indvinding af vand til by-, indu-
stri- og landbrugsformål og andre formål, herunder sæsonmæssige
variationer og årlig efterspørgsel samt vandtab i forsyningsnettene.
Vurdering og identifikation af virkningerne af betydende regulering af
vandføring, herunder vandoverførsel og omledning, på strømningskarakte-
ristika og vandbalance som helhed.
Identifikation af signifikante morfologiske forandringer af vandområder.
Vurdering og identifikation af andre signifikante menneskeskabte påvirk-
ninger af overfladevands tilstand.
Vurdering af arealanvendelsesmønstre, herunder identifikation af de
vigtigste by-, industri- og landbrugsarealer og, hvor det er relevant,
fiskeri og skove.
1.5.Vurderingafmiljøvirkninger
Medlemsstaterne vurderer, hvor påvirkelig overfladevandområdernes
tilstand er over for de ovenfor anførte belastninger.
Medlemsstaterne udnytter de ovennævnte indsamlede oplysninger og alle
andre relevante oplysninger, herunder eksisterende miljøovervågnings-
data, til at vurdere sandsynligheden for, at overfladevandområder i
vandområdedistriktet ikke kan opfylde de miljømål, der er fastsat for
vandområderne i medfør af artikel 4. Medlemsstaterne kan benytte
modelleringsmetoder som støtte for en sådan vurdering.
Vandområder, som anses for eventuelt ikke at kunne opfylde miljømå-
lene, skal, hvor det er relevant, karakteriseres yderligere for at optimere
udformningen af både de overvågningsprogrammer, der skal iværksættes
i henhold til direktivets artikel 8, og de indsatsprogrammer, der skal
iværksættes i henhold til direktivets artikel 11.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 34
(1) EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40. Direktivet er senest ændret ved direktiv 98/15/EF (EFT
L 67 af 7.3.1998, s. 29).
(2) EFT L 31 af 5.2.1976, s. 1. Direktivet er senest ændret ved tiltrædelsesakten af 1994.
(3) EFT L 281 af 10.11.1979, s. 47. Direktivet er ændret ved direktiv 91/692/EØF (EFT L
377 af 31.12.1991, s. 48).
(4) EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1.
▼B
2. GRUNDVAND
2.1.Førstekarakterisering
Medlemsstaterne foretager en første karakterisering af alt grundvand for
at vurdere dets anvendelse og risikoen for, at det ikke opfylder målene
for alle grundvandsforekomster i henhold til direktivets artikel 4. Med
henblik på denne første karakterisering kan medlemsstaterne samle
grundvandsforekomster i grupper. I denne analyse kan der anvendes
bestående hydrologiske, geologiske og pedologiske data og data om areal-
anvendelse, udledning, indvinding og andet, men følgende skal
kortlægges:
— grundvandsforekomstens eller -forekomsternes beliggenhed og
grænser
— den belastning, som grundvandsforekomsten eller -forekomsterne
sandsynligvis vil blive udsat for fra bl.a.:
— diffuse forureningskilder
— punktforureningskilder— indvinding— kunstig infiltration
— karakteren af de overliggende lag i det grundvandsdannende område,
hvorfra grundvandsforekomsten får tilført vand
— de grundvandsforekomster, for hvilke der er direkte afhængige over-
fladevandøkosystemer eller terrestriske økosystemer.
2.2.Yderligere karakterisering
Efter den første karakterisering foretager medlemsstaterne en yderligere
karakterisering af de grundvandsforekomster eller grupper af grundvands-
forekomster, der anses for at være truet, således at risikoens omfang kan
vurderes mere præcist, og det bliver muligt at identificere de foranstalt-
ninger, der skal træffes i henhold til direktivets artikel 11. Denne
karakterisering skal således omfatte relevante oplysninger om den menne-
skelige aktivitets indvirkning og, hvor det er relevant, oplysninger om:
— grundvandsforekomstens geologiske karakteristika, herunder geolo-
giske enheders omfang og type
— grundvandsforekomstens hydrogeologiske karakteristika, herunder
hydraulisk ledningsevne, porøsitet og magasintype
— karakteristika ved overfladeaflejringer og jord i det grundvandsdan-
nende område, hvorfra grundvandsforekomsten tilføres vand,
herunder deres tykkelse, porøsitet, hydrauliske ledningsevne og
grundvandsbeskyttende egenskaber
— lagdelingsegenskaber hos grundvandet i grundvandsmagasinet— en oversigt over tilknyttede overfladesystemer, herunder terrestriske
økosystemer og overfladevandområder, som grundvandsforekomsten
er dynamisk forbundet med
— skøn over retninger og omfang af vandudvekslingen mellem grund-
vandsforekomsten og de tilknyttede overfladesystemer, og
— tilstrækkelige data til beregning af den årlige gennemsnitlige grund-
vandsdannelse på langt sigt
— karakterisering af grundvandets kemiske sammensætning, herunder
specifikation af bidrag fra menneskelige aktiviteter. Medlemsstaterne
kan bruge typologier for grundvandskarakterisering, når de fastlægger
de naturlige baggrundsniveauer for disse grundvandsforekomster.
2.3.Vurderingafmenneskeligeaktivitetersvirkningerpågrundvandet
For grundvand, der krydser grænsen mellem to eller flere medlemsstater,
eller som på baggrund af den oprindelige karakterisering, der er foretaget
i overensstemmelse med punkt 2.1, anses for eventuelt ikke at kunne
opfylde de mål, der er fastsat for hver enkelt forekomst, jf. direktivets
artikel 4, indsamles og opbevares følgende oplysninger, hvor det er rele-
vant, for hver enkelt grundvandsforekomst:
a) beliggenheden af de steder i grundvandsforekomsten, der anvendes til
indvinding af vand, med undtagelse af
— vandindvindinger på gennemsnitligt under 10 m
3pr. dag, eller
— drikkevandsindvindinger på gennemsnitligt under 10 m3pr. dag,
eller som forsyner under 50 personer
b) den årlige, gennemsnitlige indvinding fra disse steder
c) den kemiske sammensætning af det vand, der indvindes af grund-
vandsforekomsten2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 35
▼B
d) beliggenheden af de steder i grundvandsforekomsten, hvortil vand
udledes direkte
e) udledningens omfang disse steder
f) den kemiske sammensætning af udledningerne til grundvandsforekom-
sten og
g) arealanvendelsen i det eller de afstrømningsområder, fra hvilke grund-
vandsforekomsten tilføres vand, herunder forurenende belastninger ogmenneskeskabte ændringer af tilførselskarakteristika, f.eks. afledning
af regnvand og afstrømning som følge af befæstning af arealer,
kunstig infiltration, opdæmning eller dræning.
2.4.Vurderingafvirkningerneafændringerigrundvandsstanden
Medlemsstaterne identificerer desuden de grundvandsforekomster, for
hvilke der skal fastsættes mindre strenge mål i henhold til direktivets
artikel 4, bl.a. på baggrund af overvejelser over virkningerne af forekom-
stens tilstand for:
i) overfladevand og tilhørende terrestriske økosystemer
ii) vandregulering, beskyttelse mod oversvømmelse samt dræningiii) menneskelig udvikling.
2.5.Vurderingafvirkningerneafforureningpågrundvandskvaliteten
Medlemsstaterne identificerer de grundvandsforekomster, for hvilke der
skal fastsættes mindre strenge mål i henhold til direktivets artikel 4, stk.
5, hvor grundvandet, som følge af virkningen af menneskelige aktiviteter,
som fastlagt i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, er så forurenet, at
det ikke er gennemførligt eller uforholdsmæssigt dyrt at opnå god kemisk
tilstand for grundvand.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 36
▼B
BILAG III
ØKONOMISKANALYSE
Den økonomiske analyse skal indeholde tilstrækkelige oplysninger i tilstræk-
kelig detaljeringsgrad (under hensyntagen til omkostningerne ved at indsamle
de relevante data) til, at der kan foretages:
a) de relevante beregninger, som er nødvendige for i overensstemmelse med
direktivets artikel 9 at tage hensyn til princippet om omkostningsdækning
ved forsyningspligtydelser, under hensyntagen til langsigtede prognoser for
udbud og efterspørgsel efter vand i vandområdedistriktet og, om fornødent:
— overslag over mængder, priser og omkostninger ved forsyningspligt-
ydelser, og
— overslag over relevante investeringer, herunder prognoser for sådanne in-
vesteringer
b) skøn over, hvilken kombination af foranstaltninger vedrørende vandanven-
delser der er den mest omkostningseffektive og kan medtages i
indsatsprogrammet i henhold til direktivets artikel 11, med udgangspunkt i
skøn over de potentielle omkostninger ved sådanne foranstaltninger.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 37
▼B
BILAG IV
BESKYTTEDEOMRÅDER
1. Det register over beskyttede områder, der kræves i henhold til direktivets
artikel 6, skal omfatte følgende typer beskyttede områder:
i) områder, der er udpeget til indvinding af drikkevand i medfør af direkti-
vets artikel 7
ii) områder, der er udpeget til beskyttelse af økonomisk vigtige akvatiske
arter
iii) vandområder, der er udpeget til rekreative formål, herunder områder
udpeget som badevandsområder i henhold til direktiv 76/160/EØF
iv) næringsstoffølsomme områder, herunder områder, der er udpeget som
sårbare områder i medfør af direktiv 91/676/EØF, og områder, der er
udpeget som sårbare i medfør af direktiv 91/271/EØF, og
v) områder, der er udpeget til beskyttelse af levesteder eller arter, hvor
opretholdelse eller forbedring af vandets tilstand er en vigtig faktor i
deres beskyttelse, herunder de relevante Natura 2000-lokaliteter, der er
udpeget efter direktiv 92/43/EØF(1) og direktiv 79/409/EØF(2).
2. Resuméet af det register, der kræves som led i vandområdeplanen, skal
omfatte kort, der angiver beliggenheden af hvert beskyttet område, og en
beskrivelse af Fællesskabets, nationale og lokale retsakter, som ligger til
grund for deres udpegelse.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 38
(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. Direktivet er senest ændret ved direktiv 97/62/EF (EFT L
305 af 8.11.1997, s. 42).
(2) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. Direktivet er senest ændret ved direktiv 97/49/EF (EFT L
223 af 13.8.1997, s. 9).
▼B
BILAG V
1. TILSTAND FOR OVERFLADEVAND
1.1.Kvalitetselementer tilklassifikationaføkologisktilstand
1.1.1. Vandløb1.1.2. Søer1.1.3. Overgangsvande1.1.4. Kystvande1.1.5. Kunstige og stærkt modificerede overfladevandområder
1.2.Normgivende definitioner af klassifikationer af økologisk
tilstand
1.2.1. Definitioner af høj, god og moderat økologisk tilstand i
vandløb
1.2.2. Definitioner af høj, god og moderat økologisk tilstand i
søer
1.2.3. Definitioner af høj, god og moderat økologisk tilstand i
overgangsvande
1.2.4. Definitioner af høj, god og moderat økologisk tilstand i
kystvande
1.2.5. Definitioner af maksimalt, godt og moderat økologisk
potentiale for stærkt modificerede eller kunstige vand-
områder
1.2.6. Procedure for medlemsstaternes fastsættelse af kemiske
kvalitetskrav
1.3.Overvågningafoverfladevandsøkologiskeogkemisketilstand
1.3.1. Udformning af kontrolovervågning1.3.2. Udformning af operationel overvågning1.3.3. Udformning af undersøgelsesovervågning
1.3.4. Overvågningsfrekvens
1.3.5. Supplerende overvågningskrav for beskyttede områder1.3.6. Standarder for overvågning af kvalitetselementer
1.4.Klassificering ogpræsentationaføkologisktilstand
1.4.1. De biologiske overvågningsresultaters sammenligne-
lighed
1.4.2. Præsentation af overvågningsresultater og klassifice-
ring af økologisk tilstand og økologisk potentiale
1.4.3. Præsentation af overvågningsresultater og klassifice-
ring af kemisk tilstand
2. GRUNDVAND2.1.Grundvandskvantitativetilstand
2.1.1. Parameter for klassificering af kvantitativ tilstand
2.1.2. Definition af kvantitativ tilstand
2.2.Overvågningafgrundvandskvantitativetilstand
2.2.1. Overvågningsnet for grundvandsstanden2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 39
▼B
2.2.2. Overvågningstæthed
2.2.3. Overvågningsfrekvens
2.2.4. Fortolkning og præsentation af grundvandets kvantita-
tive tilstand
2.3.Grundvandskemisketilstand
2.3.1. Parametre for bestemmelse af gru ndvands kemiske
tilstand
2.3.2. Definition af god kemisk tilstand for grundvand
2.4.Overvågningafgrundvandskemisketilstand
2.4.1. Gru ndvandsovervågningsnet
2.4.2. Kontrolovervågning
2.4.3. Operationel overvågning
2.4.4. Bestemmelse af udviklingstendenser med hensyn til
forurenende stoffer
2.4.5. Fortolkning og præsentation af gr undvandets kemiske
tilstand
2.5.Præsentationafgrundvandetstilstand
1. TILSTAND FOR OVERFLADEVAND
1.1. Kvalitetselementer til klassifikation af økologisk tilstand
1.1.1. Vandløb
Biologiske elementer
Den akvatiske floras sammensætning og tæthed
Den bentiske invertebratfaunas sammensætning og tæthedFiskefaunaens sammensætning, tæthed og aldersstruktur
Hydromorfologiske elementer, der understøtter de biologiske
elementer
Hydrologisk regime
vandstrømningens volumen og dynamik
forbindelse til grundvandsforekomster
Vandløbets kontinuitet
Morfologiske forhold
variation i vandløbets dybde og bredde
bundforhold (struktur og substrat)bredzonens struktur
Kemiske og fysisk-kemiske elementer, der understøtter de biologiske
elementer
Generelt
Termiske forhold
Iltforhold
SalinitetForsuringstilstand
Næringsstofforhold
Specifikke forurenende stoffer
Forurening med alle prioriterede stoffer, som det er blevet påvist
udledes i vandområdet2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 40
▼B
Forurening med andre stoffer, som det er blevet påvist udledes i
signifikante mængder i vandområdet
1.1.2. Søer
Biologiske elementer
Fytoplanktons sammensætning, tæthed og biomasse
Anden akvatisk floras sammensætning og tæthed
Den bentiske invertebratfaunas sammensætning og tæthed
Fiskefaunaens sammensætning, tæthed og aldersstruktur
Hydromorfologiske elementer, der understøtter de biologiske
elementer
Hydrologisk regime
vandstrømningens volumen og dynamik
opholdstid
forbindelse til grundvandsforekomster
Morfologiske forhold
variation i søens dybde
volumen og bundforhold (struktur og substrat)søbreddens struktur
Kemiske og fysisk-kemiske elementer, der understøtter de biologiske
elementer
Generelt
Sigtdybde
Termiske forholdIltforholdSalinitet
Forsuringstilstand
Næringsstofforhold
Specifikke forurenende stoffer
Forurening med alle prioriterede stoffer, som det er blevet påvist
udledes i vandområdet
Forurening med andre stoffer, som det er blevet påvist udledes i
signifikante mængder i vandområdet
1.1.3. Overgangsvande
Biologiske elementer
Fytoplanktons sammensætning, tæthed og biomasse
Anden akvatisk floras sammensætning og tæthed
Den bentiske invertebratfaunas sammensætning og tæthed
Fiskefaunaens sammensætning og tæthed
Hydromorfologiske elementer, der understøtter de biologiske
elementer
Morfologiske forhold
dybdevariation
volumen og bundforhold (struktur og substrat)
tidevandszonens struktur
Tidevandsregime
ferskvandsstrømning
bølgeeksponering
Kemiske og fysisk-kemiske elementer, der understøtter de biologiske
elementer
Generelt
Sigtdybde
Termiske forhold2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 41
▼B
Iltforhold
SalinitetNæringsstofforhold
Specifikke forurenende stoffer
Forurening med alle prioriterede stoffer, som det er blevet påvist
udledes i vandområdet
Forurening med andre stoffer, som det er blevet påvist udledes i
signifikante mængder i vandområdet
1.1.4. Kystvande
Biologiske elementer
Fytoplanktons sammensætning, tæthed og biomasse
Anden akvatisk floras sammensætning og tæthed
Den bentiske invertebratfaunas sammensætning og tæthed
Hydromorfologiske elementer, der understøtter de biologiske
elementer
Morfologiske forhold
dybdevariation
bundforhold (struktur og substrat)tidevandszonens struktur
Tidevandsregime
de dominerende strømmes retning
bølgeeksponering
Kemiske og fysisk-kemiske elementer, der understøtter de biologiske
elementer
Generelt
Sigtdybde
Termiske forholdIltforhold
Salinitet
Næringsstofforhold
Specifikke forurenende stoffer
Forurening med alle prioriterede stoffer, som det er blevet påvist
udledes i vandområdet
Forurening med andre stoffer, som det er blevet påvist udledes i
signifikante mængder i vandområdet
1.1.5. Kunstige og stærkt modificerede overfladeva ndområder
I forbindelse med kunstige og stærkt modificerede overfladevan-
dområder anvendes kvalitetselementerne for den af de fire naturlige
kategorier af overfladevand, der ligner det pågældende kunstige eller
stærkt modificerede overfladevandområde mest.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 42
1.2.Normgivendedefinitionerafklassifikationeraføkologisktilstand
Tabel 1.2.Generel definition for vandløb, søer, overgangsvande og kystvande
Følgende tekst giver en generel definition af økologisk kvalitet. De ved klassificeringen anvendte værdier for kvalitetselementerne for den økolo giske tilstand for hver kategori overfladevand er anført i
tabel 1.2.1-1.2.4 nedenfor.
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Generelt Der er ingen eller kun meget ubetydelige menneske-
skabte ændringer i værdierne for de fysisk-kemiske
og hydromorfologiske kvalitetselementer for den
pågældende type overfladevandområde i forhold til,
hvad der normalt gælder for denne type overfladevand
under uberørte forhold.
Værdierne for de biologiske kvalitetselementer for
overfladevandområdet svarer til, hvad der normalt
gælder for den pågældende type under uberørte
forhold, og der er ingen eller kun meget ubetydelige
tegn på ændring.
Der forekommer typespecifikke forhold og samfund.Værdierne for de biologiske kvalitetselementer for
den pågældende type overfladevandområde udviser
niveauer, der er svagt ændret som følge af menne-
skelig aktivitet, men afviger kun lidt fra, hvad der
normalt gælder for denne type overfladevand under
uberørte forhold.Værdierne for de biologiske kvalitetselementer for den
pågældende type overfladevand afviger i mindre grad
fra, hvad der normalt gælder for denne type overflade-
vand under uberørte forhold. Værdierne viser mindre
tegn på ændring som følge af menneskelig aktivitet og
er signifikant mere forstyrrede end under forhold med
god tilstand.
Vandområder, der har en tilstand under moderat, klassificeres som ringe eller dårlige:
Vandområder, der viser tegn på større ændringer i værdierne for de biologiske kvalitetselementer for den pågældende type overfladevandområde, og h vori de relevante biologiske samfund afviger væsent-
ligt fra, hvad der normalt gælder for den pågældende type overfladevandområde under uberørte forhold, klassificeres som ringe.
Vandområder, der viser tegn på alvorlige ændringer i værdierne for de biologiske kvalitetselementer for den pågældende type overfladevandområde, og hvori store dele af de relevante biologiske samfund,
der normalt karakteriserer den pågældende type overfladevandområde under uberørte forhold, ikke forekommer, klassificeres som dårlige.▼B2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 43
1.2.1. Definitioner af høj, god og moderat økologisk tilstand i vandløb
Biologiske kvalitetselementer
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Fytoplankton Den taksonomiske sammensætning af fytoplankton
svarer fuldstændig eller næsten fuldstændig til
uberørte forhold.
Den gennemsnitlige fytoplanktonforekomst er helt i
overensstemmelse med de typespecifikke fysisk-
kemiske forhold og er ikke af et sådant omfang, at
den signifikant kan ændre de typespecifikke sigtdyb-
deforhold.
Planktonopblomstringer finder sted med en frekvens
og intensitet, der svarer til de typespecifikke fysisk-
kemiske forhold.Der er svage ændringer i planktontaxas sammensæt-
ning og tæthed i forhold til de typespecifikke
samfund. Disse ændringer er ikke tegn på en accele-
reret algevækst, der fører til uønsket forstyrrelse af
balancen mellem de organismer, der findes i vandet,
eller af vandets eller sedimentets fysisk-kemiske
kvalitet.
Der kan være en lille stigning i frekvens og intensitet
af de typespecifikke planktonopblomstringer.Planktontaxas sammensætning afviger i mindre grad fra
de typespecifikke samfund.
Tætheden er forstyrret i mindre grad og kan være af et
sådant omfang, at der sker en signifikant uønsket
forstyrrelse af værdierne for andre biologiske og
fysisk-kemiske kvalitetselementer.
Der kan være en mindre stigning i frekvens og intensitet
af planktonopblomstringer. Vedvarende opblomstringer
kan forekomme i sommermånederne.
Makrofyter og bundvege-
tationDen taksonomiske sammensætning svarer fuldstændig
eller næsten fuldstændig til uberørte forhold.
Ingen påviselige ændringer i den gennemsnitlige
udbredelse af makrofyt- og bundvegetation.Der er svage ændringer i makrofyt- og bundvegetati-
onstaxas sammensætning og udbredelse set i forholdtil typespecifikke samfund. Disse ændringer er ikke
tegn på en accelereret vækst af bundvegetation eller
højere former for planteliv, der fører til uønskede
forstyrrelser af balancen mellem de organismer, der
findes i vandet, eller af vandets eller sedimentets
fysisk-kemiske kvalitet.
Bundvegetationssamfundet er ikke negativt påvirket
af bakteriesamlinger og -belægninger, der er til stede
som følge af menneskelig aktivitet.Makrofyt- og bundvegetationstaxas sammensætning
afviger i mindre grad fra det typespecifikke samfundog er signifikant mere ændret end ved god tilstand.
Der er tydelige mindre ændringer i den gennemsnitlige
udbredelse af makrofyt- og bundvegetation.
Bundvegetationssamfundet kan være berørt og i nogle
områder fordrevet af bakteriesamlinger og belægninger,
der er til stede som følge af menneskelig aktivitet.
Bentisk invertebratfauna Den taksonomiske sammensætning og tæthed svarer
fuldstændig eller næsten fuldstændig til uberørte
forhold.
Forholdet mellem miljøfølsomme og ikke-miljøføl-
somme taxa viser ingen tegn på ændring i forhold til
uberørte niveauer.
Diversitetsniveauet for invertebrattaxa viser ingen
tegn på ændring i forhold til uberørte niveauer.Der er svage ændringer i sammensætning og tæthed af
invertebrattaxa i forhold til typespecifikke samfund.
Forholdet mellem miljøfølsomme og ikke-miljøføl-
somme taxa viser en svag ændring i forhold til
typespecifikke niveauer.
Diversitetsniveauet for invertebrattaxa viser svage
tegn på ændring i forhold til typespecifikke niveauer.Sammensætning og tæthed af invertebrattaxa afviger i
mindre grad fra de typespecifikke samfund.
Større taksonomiske grupper i det typespecifikke
samfund forekommer ikke.
Forholdet mellem miljøfølsomme og ikke-miljøføl-
somme taxa samt diversitetsniveauet er væsentligt
lavere end det typespecifikke niveau og signifikant
lavere end ved god tilstand.▼B2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 44
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Fiskefauna Artssammensætning og -tæthed svarer fuldstændig
eller næsten fuldstændig til uberørte forhold.
Alle typespecifikke miljøfølsomme arter forekommer.
Fiskesamfundenes aldersstruktur viser næsten ikke
tegn på menneskeskabt forstyrrelse og indicerer ikke
manglende reproduktion eller udvikling for nogenbestemt art.Der er i forhold til de typespecifikke samfund svage
ændringer i artssammensætning og -tæthed som følge
af menneskeskabte påvirkninger af fysisk-kemiske og
hydromorfologiske kvalitetselementer.
Fiskesamfundenes aldersstruktur viser tegn på forstyr-
relse som følge af menneskeskabte påvirkninger af
fysisk-kemiske eller hydromorfologiske kvalitetsele-
menter og indicerer i nogle få tilfælde manglende
reproduktion eller udvikling for en bestemt art, idet
nogle aldersklasser eventuelt ikke forekommer.Fiskearternes sammensætning og tæthed afviger i
mindre grad fra de typespecifikke samfund som følge
af menneskeskabte påvirkninger af de fysisk-kemiske
eller hydromorfologiske kvalitetselementer.
Fiskesamfundenes aldersstruktur viser betydelige tegn
på menneskeskabt forstyrrelse, idet en mindre andel af
de typespecifikke arter ikke forekommer eller har en
meget lav tæthed.
Hydromorfologiske kvalitetselementer
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Hydrologisk regime Strømningens volumen og dynamik samt den deraf
følgende forbindelse til grundvandet afspejler fuld-
stændig eller næsten fuldstændig uberørte forhold.Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
Vandløbets kontinuitet Vandløbets kontinuitet forstyrres ikke af menneskelig
aktivitet og muliggør akvatiske organismers uhindrede
vandring samt sedimenttransport.Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
Morfologiske forhold Kanalmønstre, bredde- og dybdevariationer, strøm-
ningshastigheder, bundforhold samt bredzonernes
struktur og tilstand svarer fuldstændig eller næsten
fuldstændig til uberørte forhold.Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.▼B2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 45
Fysisk-kemiske kvalitetselementer (1)
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Generelle forhold Værdierne for de fysisk-kemiske elementer svarer
fuldstændig eller næsten fuldstændig til uberørte
forhold.
Næringsstofkoncentrationerne ligger inden for de
niveauer, der normalt findes ved uberørte forhold.
Salinitetsniveauer, pH, iltbalance, syreneutraliserings-
evne og temperatur viser ikke tegn på menneskeskabtforstyrrelse og ligger inden for de niveauer, der
normalt findes ved uberørte forhold.Temperatur, iltbalance, pH, syreneutraliseringsevne
og salinitet når ikke niveauer, der ligger uden for de
fastsatte grænser, der sikrer, at det typespecifikke
økosystem fungerer, og at der opnås de ovenfor speci-
ficerede værdier for de biologiske kvalitetselementer.
Næringsstofkoncentrationerne overstiger ikke de fast-
satte niveauer, der sikrer, at økosystemet fungerer, og
at der opnås de ovenfor specificerede værdier for de
biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor for
de biologiske kvalitetselementer.
Specifikke syntetiske
forurenende stofferKoncentrationer tæt på nul og i det mindste under
detektionsgrænserne for de mest avancerede alminde-
ligt anvendte analyseteknikker.Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er
fastsat i overensstemmelse med proceduren beskrevet
i punkt 1.2.6, jf. dog direktiv 91/414/EF og direktiv
98/8/EF. (< EQS)Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor for
de biologiske kvalitetselementer.
Specifikke ikke-syntetiske
forurenende stofferKoncentrationerne ligger inden for de grænser, der
normalt gælder for uberørte forhold (baggrundsni-
veauer = bgn).Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er
fastsat i overensstemmelse med proceduren beskrevet
i punkt 1.2.6(
2), jf. dog direktiv 91/414/EF og
direktiv 98/8/EF. (< EQS)Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor for
de biologiske kvalitetselementer.
(1) Følgende forkortelser anvendes: bgn = baggrundsniveau, EQS = miljøkvalitetskrav.
(2) Anvendelsen af krav afledt af denne protokol må ikke kræve en reduktion af koncentrationerne af forurenende stoffer til under baggrundsniveauerne : (EQS > bgn).▼B2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 46
1.2.2. Definitioner af høj, god og moderat økologisk tilstand i søer
Biologiske kvalitetselementer
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Fytoplankton Fytoplanktons taksonomiske sammensætning og
tæthed svarer fuldstændig eller næsten fuldstændig til
uberørte forhold.
Den gennemsnitlige fytoplanktonbiomasse er i over-
ensstemmelse med de typespecifikke fysisk-kemiske
forhold og er ikke af et sådant omfang, at den signi-
fikant kan ændre de typespecifikke sigtdybdeforhold.
Planktonopblomstringer finder sted med en frekvens
og intensitet, der svarer til de typespecifikke fysisk-
kemiske forhold.Der er svage ændringer i planktontaxas sammensæt-
ning og tæthed i forhold til de typespecifikke
samfund. Disse ændringer er ikke tegn på en accele-
reret algevækst, der fører til uønsket forstyrrelse af
balancen mellem de organismer, der findes i vandet,
eller af vandets eller sedimentets fysisk-kemiske
kvalitet.
Der kan være en lille stigning i frekvens og intensitet
af de typespecifikke planktonopblomstringer.Planktontaxas sammensætning og tæthed afviger i
mindre grad fra de typespecifikke samfund.
Biomassen er forstyrret i mindre grad og kan være det i
et sådant omfang, at der sker en signifikant uønsket
forstyrrelse i forholdene for andre biologiske kvalitets-
elementer og i vandets eller sedimentets fysisk-kemiske
kvalitet.
Der kan være en mindre stigning i frekvens og intensitet
af planktonopblomstringer. Vedvarende opblomstringer
kan forekomme i sommermånederne.
Makrofyter og bundvege-
tationDen taksonomiske sammensætning svarer fuldstændig
eller næsten fuldstændig til uberørte forhold.
Ingen påviselige ændringer i den gennemsnitlige
tæthed af makrofyter og bundvegetation.Der er svage ændringer i makrofyt- og bundvegetati-
onstaxas sammensætning og tæthed i forhold til
typespecifikke samfund. Disse ændringer er ikke tegn
på en accelereret vækst af bundvegetation eller højere
former for planteliv, der fører til uønsket forstyrrelse
af balancen mellem de organismer, der findes i
vandet, eller af vandets fysisk-kemiske kvalitet.
Bundvegetationssamfundet er ikke negativt påvirket
af bakteriesamlinger og -belægninger, der fore-
kommer som følge af menneskelig aktivitet.Makrofyt- og bundvegetationstaxas sammensætning
afviger i mindre grad fra de typespecifikke samfund og
er signifikant mere ændret end den sammensætning, der
observeres ved god kvalitet.
Der er tydelige mindre ændringer i den gennemsnitlige
tæthed af makrofyter og bundvegetation.
Bundvegetationssamfundet kan være berørt og i nogle
områder fordrevet af bakteriesamlinger og -belægninger,
der forekommer som følge af menneskelig aktivitet.
Bentisk invertebratfauna Den taksonomiske sammensætning og tæthed svarer
fuldstændig eller næsten fuldstændig til uberørte
forhold.
Forholdet mellem miljøfølsomme og ikke-miljøføl-
somme taxa viser ingen tegn på ændring i forhold til
uberørte niveauer.
Diversitetsniveauet for invertebrattaxa viser ingen
tegn på ændring i forhold til uberørte niveauer.Der er svage ændringer i sammensætning og tæthed af
invertebrattaxa i forhold til typespecifikke samfund.
Forholdet mellem miljøfølsomme og ikke-miljøføl-
somme taxa viser svage tegn på ændring i forhold til
typespecifikke niveauer.
Diversitetsniveauet for invertebrattaxa viser svage
tegn på ændring i forhold til typespecifikke niveauer.Sammensætning og tæthed af invertebrattaxa afviger i
mindre grad fra de typespecifikke samfund.
Større taksonomiske grupper i det typespecifikke
samfund forekommer ikke.
Forholdet mellem miljøfølsomme og ikke-miljøføl-
somme taxa samt diversitetsniveauet er væsentlig
lavere end det typespecifikke niveau og signifikant
lavere end ved god tilstand.▼B2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 47
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Fiskefauna Artssammensætning og -tæthed svarer fuldstændig
eller næsten fuldstændig til uberørte forhold.
Alle typespecifikke miljøfølsomme arter forekommer.
Fiskesamfundenes aldersstruktur viser næsten ikke
tegn på menneskeskabt forstyrrelse og indicerer ikke
manglende reproduktion eller udvikling for nogenbestemt art.Der er i forhold til de typespecifikke samfund svage
ændringer i artssammensætning og -tæthed som følge
af menneskeskabte påvirkninger af fysisk-kemiske
eller hydromorfologiske kvalitetselementer.
Fiskesamfundenes aldersstruktur viser tegn på forstyr-
relse som følge af menneskeskabte påvirkninger af
fysisk-kemiske eller hydromorfologiske kvalitetsele-
menter og indicerer i nogle få tilfælde manglende
reproduktion eller udvikling for en bestemt art, idet
nogle aldersklasser eventuelt ikke forekommer.Fiskearternes sammensætning og tæthed afviger i
mindre grad fra de typespecifikke samfund som følge
af menneskeskabte påvirkninger af de fysisk-kemiske
eller hydromorfologiske kvalitetselementer.
Fiskesamfundenes aldersstruktur viser betydelige tegn
på forstyrrelse som følge af menneskeskabte påvirk-
ninger af de fysisk-kemiske eller hydromorfologiske
kvalitetselementer, idet en vis andel af de typespeci-
fikke fiskearter ikke forekommer eller har en meget
lav tæthed.
Hydromorfologiske kvalitetselementer
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Hydrologisk regime Strømningens volumen og dynamik, niveau og
opholdstid samt den deraf følgende forbindelse til
grundvandet afspejler fuldstændig eller næsten fuld-
stændig uberørte forhold.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
Morfologiske forhold Søens dybdevariation, volumen og struktur af
substratet samt søbredzonens struktur og tilstand svar-
er fuldstændig eller næsten fuldstændig til uberørte
forhold.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.▼B2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 48
Fysisk-kemiske kvalitetselementer (1)
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Generelle forhold Værdierne for de fysisk-kemiske elementer svarer
fuldstændig eller næsten fuldstændig til uberørte
forhold.
Næringsstofkoncentrationerne ligger inden for de
niveauer, der normalt findes ved uberørte forhold.
Salinitetsniveauer, pH, iltbalance, syreneutraliserings-
evne, sigtdybde og temperatur viser ikke tegn påmenneskeskabt forstyrrelse og ligger inden for de
grænser, der normalt findes ved uberørte forhold.Temperatur, iltbalance, pH, syreneutraliseringsevne,
sigtdybde og salinitet når ikke niveauer, der ligger
uden for de fastsatte grænser, der sikrer, at økosy-
stemet fungerer, og at der opnås de ovenfor
specificerede værdier for de biologiske kvalitetsele-
menter.
Næringsstofkoncentrationerne overstiger ikke de fast-
satte niveauer, der sikrer, at økosystemet fungerer, og
at der opnås de ovenfor specificerede værdier for de
biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
Specifikke syntetiske
forurenende stofferKoncentrationer tæt på nul og i det mindste under
detektionsgrænserne for de mest avancerede alminde-
ligt anvendte analyseteknikker.Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er
fastsat i overensstemmelse med proceduren beskrevet
i punkt 1.2.6, jf. dog direktiv 91/414/EF og direktiv
98/8/EF. (< EQS)Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
Specifikke ikke-syntetiske
forureningskomponenterKoncentrationerne ligger inden for de grænser, der
normalt findes ved uberørte forhold (baggrundsni-
veauer = bgn).Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er
fastsat i overensstemmelse med proceduren beskrevet
i punkt 1.2.6(
2), jf. dog direktiv 91/414/EF og
direktiv 98/8/EF. (< EQS)Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
(1) Følgende forkortelser anvendes: bgn = baggrundsniveau, EQS = miljøkvalitetskrav.
(2) Anvendelsen af krav afledt af denne protokol må ikke kræve en reduktion af koncentrationerne af forurenende stoffer til under baggrundsniveauerne : (EQS > bgn).▼B2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 49
1.2.3. Definitioner af høj, god og moderat miljøtilstand i overgangsvande
Biologiske kvalitetselementer
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Fytoplankton Fytoplanktontaxas sammensætning og tæthed svarer
til uberørte forhold.
Den gennemsnitlige fytoplanktonbiomasse svarer til
de typespecifikke fysisk-kemiske forhold og er ikke
af et sådant omfang, at den signifikant kan ændre de
typespecifikke sigtdybdeforhold.
Planktonopblomstringer finder sted med en frekvens
og intensitet, der svarer til de typespecifikke fysisk-
kemiske forhold.Der er svage ændringer i planktontaxas sammensæt-
ning og tæthed.
Der er svage ændringer i biomassen i forhold til de
typespecifikke forhold. Disse ændringer er ikke tegn
på en accelereret algevækst, der fører til uønsket
forstyrrelse af balancen mellem de organismer, der
findes i vandet, eller af vandets fysisk-kemiske
kvalitet.
Der kan være en lille stigning i frekvens og intensitet
af de typespecifikke planktonopblomstringer.Fytoplanktontaxas sammensætning og tæthed afviger i
mindre grad fra typespecifikke forhold.
Biomassen er forstyrret i mindre grad og kan være af et
sådant omfang, at der sker en signifikant uønsket
forstyrrelse i forholdene for andre biologiske kvalitets-
elementer.
Der kan være en mindre stigning i frekvens og intensitet
af planktonopblomstringer. Vedvarende opblomstringer
kan forekomme i sommermånederne.
Makroalger Sammensætningen af makroalgetaxa svarer til
uberørte forhold.
Ingen påviselige ændringer af makroalgernes
dækningsgrad som følge af menneskelig aktivitet.Der er svage ændringer i makroalgetaxas sammensæt-
ning og tæthed i forhold til de typespecifikke
samfund. Disse ændringer er ikke tegn på en accele-
reret vækst af bundvegetation eller højere former for
planteliv, der fører til uønsket forstyrrelse af balancen
mellem de organismer, der findes i vandet, eller afvandets fysisk-kemiske kvalitet.Makroalgetaxas sammensætning afviger i mindre grad
fra typespecifikke forhold og er signifikant mere ændret
end ved god kvalitet.
Der er tydelige mindre ændringer i makroalgernes
tæthed, der kan føre til uønsket forstyrrelse af balancen
mellem de organismer, der findes i vandet.
Angiospermer Den taksonomiske sammensætning svarer fuldstændig
eller næsten fuldstændig til uberørte forhold.
Ingen påviselige ændringer i udbredelsen af angio-
spermer som følge af menneskelig aktivitet.Der er svage ændringer i angiospermernes sammen-
sætning set i forhold til typespecifikke forhold.
Udbredelsen af angiospermer viser svage tegn på
forstyrrelse.Angiospermtaxas sammensætning afviger i mindre grad
fra typespecifikke samfund og er signifikant mere
ændret end ved god kvalitet.
Der er mindre ændringer i angiospermtaxas udbredelse.
Bentisk invertebratfauna Diversiteten og tætheden for invertebrattaxa ligger
inden for de niveauer, der normalt findes ved uberørte
forhold.
Alle forureningsfølsomme taxa, der er knyttet til
uberørte forhold, forekommer.Diversiteten og tætheden for invertebrattaxa ligger lidt
uden for de niveauer, der findes ved typespecifikke
forhold.
De fleste følsomme taxa fra typespecifikke samfund
forekommer.Diversiteten og tætheden for invertebrattaxa ligger i
mindre grad uden for de niveauer, der findes ved type-
specifikke forhold.
Taxa, der indicerer forurening, forekommer.
Mange følsomme taxa fra typespecifikke samfund fore-
kommer ikke.
Fiskefauna Artssammensætning og -tæthed svarer til uberørte
forhold.De miljøfølsomme arters tæthed viser svage tegn på
ændring i forhold til typespecifikke forhold som følge
af menneskeskabte påvirkninger af de fysisk-kemiske
eller hydromorfologiske kvalitetselementer.En mindre andel af de typespecifikke miljøfølsomme
arter forekommer ikke som følge af menneskeskabte
påvirkninger af de fysisk-kemiske eller hydromorfolo-
giske kvalitetselementer.▼B2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 50
Hydromorfologiske kvalitetselementer
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Tidevandsregime Ferskvandsstrømningsregimet svarer fuldstændig eller
næsten fuldstændig til uberørte forhold.Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
Morfologiske forhold Dybdevariationer, substratforhold samt tidevandszo-
nernes struktur og tilstand svarer fuldstændig eller
næsten fuldstændig til uberørte forhold.Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
Fysisk-kemiske kvalitetselementer (1)
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Generelle forhold De fysisk-kemiske elementer svarer fuldstændig eller
næsten fuldstændig til uberørte forhold.
Næringsstofkoncentrationerne ligger inden for de
grænser, der normalt er knyttet til uberørte forhold.
Temperatur, iltbalance og sigtdybde viser ikke tegn på
menneskeskabt forstyrrelse og ligger inden for de
grænser, der normalt er knyttet til uberørte forhold.Temperatur, iltforhold og sigtdybde når ikke niveauer,
der ligger uden for de fastsatte grænser, der sikrer, at
økosystemet fungerer, og at der opnås de ovenfor
specificerede værdier for de biologiske kvalitetsele-
menter.
Næringsstofkoncentrationerne overstiger ikke de fast-
satte niveauer, der sikrer, at økosystemet fungerer, og
at der opnås de ovenfor specificerede værdier for de
biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor for
de biologiske kvalitetselementer.
Specifikke syntetiske
forurenende stofferKoncentrationer tæt på nul og i det mindste under
detektionsgrænserne for de mest avancerede alminde-
ligt anvendte analyseteknikker.Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er
fastsat i overensstemmelse med proceduren beskrevet
i punkt 1.2.6, jf. dog direktiv 91/414/EF og direktiv
98/8/EF. (< EQS)Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor for
de biologiske kvalitetselementer.
Specifikke ikke-syntetiske
forureningskomponenterKoncentrationerne ligger inden for de grænser, der
normalt er knyttet til uberørte forhold (baggrundsni-
veauer = bgn).Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er
fastsat i overensstemmelse med proceduren i afsnit
1.2.6(2), jf. dog direktiv 91/414/EF og direktiv 98/8/
EF. (< EQS)Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor for
de biologiske kvalitetselementer.
(1) Følgende forkortelser anvendes: bgn = baggrundsniveau, EQS = miljøkvalitetskrav.
(2) Anvendelsen af krav afledt af denne protokol må ikke kræve en reduktion af koncentrationerne af forurenende stoffer til under baggrundsniveauerne : (EQS > bgn).▼B2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 51
1.2.4. Definitioner af høj, god og moderat økologisk tilstand i kystvande
Biologiske kvalitetselementer
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Fytoplankton Fytoplanktontaxas sammensætning og tæthed svarer
til uberørte forhold.
Den gennemsnitlige fytoplanktonbiomasse svarer til
de typespecifikke fysisk-kemiske forhold og er ikke
af et sådant omfang, at den signifikant kan ændre de
typespecifikke sigtdybdeforhold.
Planktonopblomstringer finder sted med en frekvens
og intensitet, der svarer til de typespecifikke fysisk-
kemiske forhold.Fytoplanktontaxas sammensætning og tæthed viser
svage tegn på forstyrrelse.
Der er svage ændringer i biomassen i forhold til type-
specifikke forhold. Disse ændringer er ikke tegn på en
accelereret algevækst, der fører til uønsket forstyrrelse
af balancen mellem de organismer, der findes i
vandet, eller af vandets kvalitet.
Der kan være en lille stigning i frekvens og intensitet
af typespecifikke planktonopblomstringer.Planktontaxas sammensætning og tæthed viser tegn på
mindre forstyrrelse.
Algebiomassen ligger væsentligt uden for de grænser,
der gælder for uberørte forhold, og er af et sådant
omfang, at den kan påvirke andre biologiske kvalitets-
elementer.
Der kan være en mindre stigning i frekvens og intensitet
af planktonopblomstringer. Vedvarende opblomstringer
kan forekomme i sommermånederne.
Makroalger og angio-
spermerAlle forureningsfølsomme makroalge- og angiosperm-
taxa, der er knyttet til uberørte forhold, forekommer.
Makroalgernes dækningsgrad og tætheden af angio-
spermer svarer til uberørte forhold.De fleste forureningsfølsomme makroalge- og angio-
spermtaxa, der er knyttet til uberørte forhold, er til
stede.
Makroalgernes dækningsgrad og tætheden af angio-
spermer viser svage tegn på forstyrrelse.Et mindre antal forureningsfølsomme makroalge- og
angiospermtaxa, der er knyttet til uberørte forhold, fore-
kommer ikke.
Makroalgernes dækningsgrad og tætheden af angio-
spermer er forstyrret i mindre grad og kan føre til
uønskede forstyrrelser af balancen mellem de orga-
nismer, der findes i vandet.
Bentisk invertebratfauna Diversiteten og tætheden for invertebrattaxa ligger
inden for de niveauer, der normalt findes ved uberørte
forhold.
Alle forureningsfølsomme taxa, der er knyttet til
uberørte forhold, forekommer.Diversiteten og tætheden for invertebrattaxa ligger lidt
uden for de niveauer, der findes ved typespecifikke
forhold.
De fleste følsomme taxa fra typespecifikke samfund
forekommer.Diversiteten og tætheden for invertebrattaxa ligger i
mindre grad uden for de niveauer, der findes ved type-
specifikke forhold.
Taxa, der indicerer forurening, forekommer.Mange følsomme taxa fra typespecifikke samfund fore-
kommer ikke.▼B2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 52
Hydromorfologiske kvalitetselementer
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Tidevandsregime Ferskvandsstrømningsregimet og de dominerende
strømmes retning og hastighed svarer fuldstændig
eller næsten fuldstændig til uberørte forhold.Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
Morfologiske forhold Dybdevariation, bundforhold (struktur og substrat)
samt tidevandszonernes struktur og tilstand svarer
fuldstændig eller næsten fuldstændig til uberørte
forhold.Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
Fysisk-kemiske kvalitetselementer (1)
Element Høj tilstand God tilstand Moderat tilstand
Generelle forhold De fysisk-kemiske elementer svarer fuldstændig eller
næsten fuldstændig til uberørte forhold.
Næringsstofkoncentrationerne ligger inden for de
niveauer, der normalt findes ved uberørte forhold.
Temperatur, iltbalance og sigtdybde viser ikke tegn på
menneskeskabt forstyrrelse og ligger inden for de
niveauer, der normalt findes ved uberørte forhold.Temperatur, iltforhold og sigtdybde når ikke niveauer,
der ligger uden for de fastsatte grænser, der sikrer, at
økosystemet fungerer, og at der opnås de ovenfor
specificerede værdier for de biologiske kvalitetsele-
menter.
Næringsstofkoncentrationerne overstiger ikke de fast-
satte niveauer, der sikrer, at økosystemet fungerer, og
at der opnås de ovenfor specificerede værdier for de
biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
Specifikke syntetiske
forurenende stofferKoncentrationer tæt på nul og i det mindste under
detektionsgrænserne for de mest avancerede alminde-
ligt anvendte analyseteknikker.Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er
fastsat i overensstemmelse med proceduren beskrevet
i punkt 1.2.6., jf. dog direktiv 91/414/EF og direktiv
98/8/EF. (< EQS)Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
Specifikke ikke-syntetiske
forurenende stofferKoncentrationerne ligger inden for de niveauer, der
normalt findes ved uberørte forhold (baggrundsni-
veauer = bgn).Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er
fastsat i overensstemmelse med proceduren i punkt
1.2.6.(2), jf. dog direktiv 91/414/EF og direktiv 98/8/
EF. (< EQS)Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
(1) Følgende forkortelser anvendes: bgn = baggrundsniveau, EQS = miljøkvalitetskrav.
(2) Anvendelsen af krav afledt af denne protokol må ikke kræve en reduktion af koncentrationerne af forurenende stoffer til under baggrundsniveauerne : (EQS > bgn).▼B2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 53
1.2.5. Definitioner af maksimalt, godt og moderat økologisk potentiale for stærkt modificerede eller kunstige vandområder
Element Maksimalt økologisk potentiale Godt økologisk potentiale Moderat økologisk potentiale
Biologiske kvalitetsele-
menterVærdierne for de relevante biologiske kvalitetsele-
menter afspejler i det omfang, det er muligt, de
værdier, der findes ved den mest sammenlignelige
type overfladevand, givet de fysiske forhold, der
følger af det pågældende kunstige eller stærkt modifi-
cerede vandområdes karakteristika.Der er svage ændringer i værdierne for de relevante
biologiske kvalitetselementer i forhold til værdierne
ved maksimalt økologisk potentiale.Der er mindre ændringer i værdierne for de relevante
biologiske kvalitetselementer i forhold til værdierne
ved maksimalt økologisk potentiale.
Disse værdier er signifikant mere ændret end ved god
kvalitet.
Hydromorfologiske
elementerDe hydromorfologiske forhold er sådanne, at de
eneste påvirkninger af overfladevandområdet er dem,der følger af det kunstige eller stærkt modificerede
vandområdes karakteristika, når alle gennemførlige
genoprettende foranstaltninger er truffet til sikring af
den bedst opnåelige tilnærmelse til et økologisk konti-
nuum navnlig med henblik på faunaens migration og
passende gyde- og yngleområder.Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor
for de biologiske kvalitetselementer.
Fysisk-kemiske elementer
Generelle forhold De fysisk-kemiske elementer svarer fuldstændig eller
næsten fuldstændig til uberørte forhold i den type
overfladevand, der er mest sammenlignelig med det
pågældende kunstige eller stærkt modificerede vand-
område.
Næringsstofkoncentrationerne ligger inden for de
niveauer, der normalt findes ved sådanne uberørte
forhold.
Niveauerne for temperatur, iltbalance og pH svarer til
dem, der findes i de mest sammenlignelige typer
overfladevand under uberørte forhold.Værdierne for de fysisk-kemiske elementer ligger
inden for de fastsatte grænser, der sikrer, at økosy-
stemet fungerer, og at der opnås de ovenfor
specificerede værdier for de biologiske kvalitetsele-
menter.
Temperatur og pH når ikke niveauer, der ligger uden
for de fastsatte grænser, der sikrer, at økosystemet
fungerer, og at der opnås de ovenfor specificerede
værdier for de biologiske kvalitetselementer.
Næringsstofkoncentrationerne overstiger ikke de fast-
satte niveauer, der sikrer, at økosystemet fungerer, og
at der opnås de ovenfor specificerede værdier for de
biologiske kvalitetselementer.Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor for
de biologiske kvalitetselementer.
Specifikke syntetiske
forurenende stofferKoncentrationer tæt på nul og i det mindste under
detektionsgrænserne for de mest avancerede alminde-
ligt anvendte analyseteknikker.Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er
fastsat i overensstemmelse med proceduren beskrevet
i punkt 1.2.6., jf. dog direktiv 91/414/EF og direktiv
98/8/EF. (< EQS)Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor for
de biologiske kvalitetselementer.▼B2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 54
Element Maksimalt økologisk potentiale Godt økologisk potentiale Moderat økologisk potentiale
Specifikke ikke-syntetiske
forurenende stofferKoncentrationerne ligger inden for de niveauer, der
normalt findes ved uberørte forhold i den type over-
fladevand, der er mest sammenlignelig med det
pågældende kunstige eller stærkt modificerede vand-
område. (baggrundsniveauer = bgn)Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er
fastsat i overensstemmelse med proceduren i punkt
1.2.6.(1), jf. dog direktiv 91/414/EF og direktiv 98/8/
EF. (< EQS)Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor for
de biologiske kvalitetselementer.
(1) Anvendelsen af krav afledt af denne protokol må ikke kræve en reduktion af koncentrationerne af forurenende stoffer til under baggrundsniveauerne .▼B2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 55
▼B
1.2.6. Procedure for medlemsstaternes fastsættelse af kemiske
kvalitetskrav
Når medlemsstaterne beregner miljøkvalitetskrav for de forurenende
stoffer, der er nævnt i punkt 1-9 i bilag VIII, med henblik på beskyt-
telse af den akvatiske biota, handler de i overensstemmelse med
følgende bestemmelser. Der kan fastsættes krav for vand, sedimenter
eller biota.
Overalt, hvor det er muligt, skal der indhentes data for såvel akut
som kronisk toksicitet for de af nedenstående taxa, der er relevante
for den pågældende type vand, samt for andre akvatiske taxa, hvorom
der foreligger data. »Grundsættet« af taxa er:
— Alger og/eller makrofyter
— Dafnier eller organismer, der er repræsentative for saltvand— Fisk.
Fastsættelse af miljøkvalitetskravFølgende procedure finder anvendelse ved fastsættelse af den maksi-
male årlige gennemsnitskoncentration:
i) Medlemsstaterne fastsætter passende sikkerhedsfaktorer i hvert
tilfælde i overensstemmelse med arten og kvaliteten af de fore-
liggende data og den vejledning, der findes i punkt 3.3.1 i del II
af den tekniske vejledning til Kommissionens direktiv 93/67/EØF
om risikovurdering af nye anmeldte stoffer og Kommissionens
forordning (EF) nr. 1488/94 om risikovurdering af eksisterende
stoffer, og de sikkerhedsfaktorer, som er anført i nedenstående
tabel:
Sikkerhedsfaktor
Mindst en akut L(E)C50fra hvert af grund-
sættets trofiske niveauer 1000
En kronisk NOEC (enten fisk eller dafnier
eller en for saltvand repræsentativ orga-
nisme) 100
To kroniske NOEC'er fra arter, der repræ-
senterer to trofiske niveauer (fisk og/eller
dafnier eller en for saltvand repræsentativ
organisme og/eller alger) 50
Kroniske NOEC'er fra mindst tre arter
(normalt fisk, dafnier eller en for saltvand
repræsentativ organisme og alger), der
repræsenterer tre trofiske niveauer 10
Andre tilfælde, herunder feltdata eller
modeløkosystemer, der gør det muligt at
beregne og anvende mere præcise sikker-
hedsfaktorer.Vurderes fra
sag til sag
ii) Når der foreligger data om persistens og bioakkumulering, skal
de indgå i beregningen af miljøkvalitetskravenes endelige værdi.
iii) De således beregnede krav bør sammenlignes med foreliggende
resultater fra feltstudier. Findes der anomalier, skal beregningen
revideres, for at der kan beregnes en mere præcis sikkerheds-
faktor.
iv) De beregnede krav underkastes »peer review« og offentlig
høring, bl.a. for at der kan beregnes en mere præcis sikkerheds-
faktor.
1.3.Overvågningafoverfladevandsøkologiskeogkemisketilstand
Overvågningsnettet for overfladevand oprettes i overensstemmelse
med kravene i artikel 8. Overvågningsnettet udformes på en sådan
måde, at det giver et sammenhængende og generelt overblik over
den økologiske og kemiske tilstand inden for hvert vandløbsopland
og giver mulighed for klassificering af vandområderne i fem klasser
i overensstemmelse med de normgivende definitioner i punkt 1.2.
Medlemsstaterne udarbejder et eller flere kort, der viser over-
vågningsnettet for overfladevand i vandområdeplanen.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 56
▼B
På grundlag af den karakterisering og vurdering af miljøvirkninger,
der foretages i henhold til direktivets artikel 5 og bilag II, udarbejder
medlemsstaterne for hver periode, for hvilken der gælder en vandom-
rådeplan, et kontrolovervågningsprogram og et operationelt
overvågningsprogram. Medlemsstaterne kan også i nogle tilfælde
have behov for at udarbejde undersøgelsesovervågningsprogrammer.
Medlemsstaterne overvåger parametre, der er indikatorer for tilstand
for alle relevante kvalitetselementer. Ved udvælgelsen af parametre
for biologiske kvalitetselementer identificerer medlemsstaterne det
passende taksonomiske niveau, der er nødvendigt for at opnå
tilstrækkelig pålidelighed og præcision i klassificeringen af kvalitets-
elementerne. Planen indeholder skøn over pålideligheden og
præcisionen af overvågningsprogrammernes resultater.
1.3.1. Udformning af kontrolovervågning
Mål
Medlemsstaterne udarbejder kontrolovervågningsprogrammer, der
skal levere information med henblik på:
— supplering og validering af proceduren for vurdering af miljøvirk-
ninger beskrevet i bilag II
— en effektiv udformning af fremtidige overvågningsprogrammer
— vurdering af langtidsændringer i de naturlige forhold, og— vurdering af langtidsændringer som følge af omfattende menne-
skelig aktivitet.
Resultaterne af denne overvågning gennemgås og anvendes sammen
med miljøvurderingsproceduren beskrevet i bilag II til at fastsætte
krav til overvågningsprogrammer i de foreliggende og efterfølgende
vandområdeplaner.
Udvælgelse af overvågningspunkterKontrolovervågningen udføres på så mange overfladevandområder, at
der kan gives en vurdering af den generelle tilstand for overflade-
vande inden for hvert vandløbsopland eller delopland i
vandområdedistriktet. Ved udvælgelsen af disse vandområder påser
medlemsstaterne, hvor det er relevant, at overvågningen foretages på
punkter:
— hvor vandføringen er signifikant inden for vandområdedistriktet
som helhed, herunder punkter på store vandløb, hvor afstrøm-
ningsområdet er på mere end 2 500 km
2
— hvor vandvoluminet er signifikant inden for vandområdedistriktet,
herunder store søer og reservoirer
— hvor betydelige vandområder krydser en medlemsstats grænse
— på steder, der er udpeget i henhold til beslutning 77/795/EØF om
udveksling af oplysninger, og
på sådanne andre steder, hvor det er nødvendigt for at kunne
vurdere, hvor stor en forureningsbelastning der føres over
medlemsstaters grænser, og hvor stor en mængde, der føres ud i
havmiljøet.
Udvælgelse af kvalitetselementer
Kontrolovervågningen udføres for hvert overvågningssted for en
periode på et år i den periode, der er omfattet af vandområdeplanen,
for:
— parametre, der er indikatorer for alle biologiske kvalitetsele-
menter
— parametre, der er indikatorer for alle hydromorfologiske kvalitets-
elementer
— parametre, der er indikatorer for alle generelle fysisk-kemiske
kvalitetselementer
— en liste over prioriterede forurenende stoffer, der udledes i vand-
løbsoplandet eller deloplandet, og
— andre forurenende stoffer, der udledes i signifikante mængder i
vandløbsoplandet eller deloplandet
medmindre den forudgående kontrolovervågning har vist, at det
pågældende vandområde har nået en god tilstand, og undersøgel-
sen af påvirkninger fra menneskelig aktivitet i henhold til bilag II
ikke har vist tegn på, at påvirkningerne af området er ændret. I2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 57
▼B
sådanne tilfælde foretages kontrolovervågning én gang for hver
tredje vandområdeplan.
1.3.2. Udformning af operationel overvågning
Den operationelle overvågning foretages med henblik på:
— at fastslå tilstanden for de vandområder, der anses for eventuelt
ikke at kunne opfylde deres miljømål, og
— at vurdere tilstandsændringer for disse vandområder som følge af
indsatsprogrammerne.
Programmet kan ændres i løbet af perioden for vandområdeplanen på
grundlag af informationer, der modtages i forbindelse med kravene i
bilag II eller dette bilag, navnlig med henblik på at muliggøre en
nedbringelse af frekvensen, hvis det viser sig, at den pågældende
miljøvirkning ikke er signifikant, eller hvis den pågældende belast-
ning er fjernet.
Udvælgelse af overvågningsstederDen operationelle overvågning udføres for alle vandområder, der på
grundlag af miljøvurderingen i henhold til bilag II eller kontrol-
overvågningen anses for eventuelt ikke at kunne opfylde deres
miljømål i henhold til direktivets artikel 4, samt for vandområder, i
hvilke der udledes stoffer fra listen over prioriterede stoffer. Over-
vågningspunkterne udvælges for de prioriterede stoffer som
specificeret i den lovgivning, der indeholder de relevante miljøkvali-
tetskrav. I alle andre tilfælde, herunder i forbindelse med prioriterede
stoffer, når der ikke findes nogen specifik vejledning i lovgivningen,
udvælges overvågningspunkterne således:
— for vandområder, der er i fare som følge af signifikante punktkil-
debelastninger, skal der være så mange overvågningspunkterinden for hvert vandområde, at det er muligt at vurdere omfang
og konsekvenser af punktkildebelastningerne. Når et vandområde
er genstand for en række punktkildebelastninger, kan over-
vågningspunkterne udvælges på en sådan måde, at omfang og
konsekvenser af disse belastninger vurderes som en helhed
— for vandområder, der er i fare som følge af signifikante diffuse
belastninger, skal der være så mange overvågningspunkter inden
for udvalgte vandområder, at det er muligt at vurdere de diffuse
belastningers omfang og konsekvenser. Udvælgelsen af vand-
områderne foretages på en sådan måde, at de er repræsentative
for de relative risici for de diffuse belastningers forekomst og
for de relative risici for manglende opnåelse af en god tilstand
for overfladevand
— for vandområder, der er i fare som følge af en signifikant hydro-
morfologisk belastning, skal der være så mange
overvågningspunkter inden for udvalgte vandområder, at det er
muligt at vurdere de diffuse belastningers omfang og konse-
kvenser. Udvælgelsen af vandområderne skal være karakteristisk
for den generelle påvirkning fra den hydromorfologiske belast-ning, som alle vandområderne er udsat for.
Udvælgelse af kvalitetselementer
For at vurdere omfanget af den belastning, overfladevandområderne
er udsat for, overvåger medlemsstaterne de kvalitetselementer, der
er indikatorer for de belastninger, vandområdet eller vandområderne
er udsat for. For at vurdere konsekvenserne af disse belastninger,
overvåger medlemsstaterne alt efter relevans:
— parametre, der er indikatorer for det eller de biologiske kvalitets-
elementer, der er mest følsomme for de belastninger,
vandområderne er udsat for
— alle stoffer på listen over prioriterede stoffer, der udledes, og
andre forurenende stoffer, der udledes i signifikante mængder
— parametre, der er indikatorer for det hydromorfologiske kvalitets-
element, der er mest følsomt over for den identificerede
belastning.
1.3.3. Udformning af undersøgelsesovervågning
MålUndersøgelsesovervågning udføres:
— når årsagen til eventuelle overskridelser er ukendt2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 58
▼B
— når kontrolovervågningen viser, at de mål, der er fastsat for et
vandområde i henhold til direktivets artikel 4, sandsynligvis ikke
kan opfyldes, og der ikke allerede er etableret operationel
overvågning med henblik på at finde årsagerne til, at et eller flere
vandområder ikke opfylder miljømålene, eller
— for at fastslå et forureningsuhelds omfang og konsekvenser
og skal være grundlag for udarbejdelse af et indsatsprogram til opfyl-
delse af miljømålene samt af specifikke foranstaltninger, der er
nødvendige for at afhjælpe virkningerne af et forureningsuheld.
1.3.4. Overvågningsfrekvens
I kontrolovervågningsperioden gælder de frekvenser, der er anført
nedenfor, for overvågningsparametre, der er indikatorer for fysisk-
kemiske kvalitetselementer, medmindre større intervaller er beretti-
gede på grundlag af teknisk viden og ekspertvurderinger. For
biologiske eller hydromorfologiske kvalitetselementer foretages
overvågningen mindst én gang i kontrolovervågningsperioden.
Operationel overvågning: frekvensen af den overvågning, der er
nødvendig for alle parametre, fastsættes af medlemsstaterne på en
sådan måde, at der fremkommer tilstrækkelig mange data til en
pålidelig vurdering af det relevante kvalitetselements tilstand. Som
en retningslinje bør overvågningen finde sted med intervaller, der
ikke er længere end dem, der er angivet i oversigten nedenfor,
medmindre større intervaller vil være berettigede på grundlag af
teknisk viden og ekspertvurderinger.
Frekvenserne vælges på en sådan måde, at der opnås et acceptabelt
pålideligheds- og præcisionsniveau. Vandområdeplanen skal inde-
holde skøn over det pålideligheds- og præcisionsniveau, der er
opnået i overvågningssystemet.
Der vælges overvågningsfrekvenser, der tager hensyn til variabili-
teten i parametre, der er et resultat af både naturlige og
menneskelige forhold. De tidspunkter, hvorpå overvågningen fore-
tages, udvælges på en sådan måde, at årstidsvariationernes virkning
på resultaterne minimeres, og det sikres, at resultaterne afspejler
ændringeri vandområdet, der skyldes ændringer som følge af menne-
skelige belastninger. Supplerende overvågning på forskellige årstider
inden for samme år foretages om nødvendigt for at opfylde dette mål.
Kvalitetselement Vandløb SøerOver-
gang-
svandeKyst-
vande
Biologisk
Fytoplankton 6
måned-
er6
måned-
er6
måned-
er6
måneder
Anden akvatisk flora 3 år 3 år 3 år 3 år
Makroinvertebrater 3 år 3 år 3 år 3 årFisk 3 år 3 år 3 årHydromorfologisk
Kontinuitet 6 år
Hydrologi konti-
nuerlig1
måned
Morfologi 6 år 6 år 6 år 6 år
Fysisk-kemiskTermiske forhold 3
måned-
er3
måned-
er3
måned-
er3
måneder2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 59
▼B
Kvalitetselement Vandløb SøerOver-
gang-
svandeKyst-
vande
Iltning 3
måned-
er3
måned-
er3
måned-
er3
måneder
Salinitet 3
måned-
er3
måned-
er3
måned-
er
Næringsstoftilstand 3
måned-
er3
måned-
er3
måned-
er3
måneder
Forsuringstilstand 3
måned-
er3
måned-
er
Andre forurenende
stoffer3
måned-
er3
måned-
er3
måned-
er3
måneder
Stoffer på listen over
prioriterede stoffer1
måned1
måned1
måned1 måned
1.3.5. Supplerende overvågningskrav for beskyttede områder
Ovennævnte overvågningsprogrammer suppleres med henblik på
opfyldelse af følgende krav:
DrikkevandsindvindingsstederOverfladevandområder udpeget i henhold til direktivets artikel 7
(drikkevandsindvinding), hvorfra der gennemsnitligt frembringes
mere end 100 m
3om dagen, udpeges som overvågningssteder og
underkastes supplerende overvågning i det omfang, det er nødvendigt
for at opfylde kravene i nævnte artikel. Sådanne vandområder over-
våges for alle prioriterede stoffer, der udledes, og alle andre stoffer
udledt i signifikante mængder, der kan være af betydning for vand-
områdets tilstand, og som kontrolleres i henhold til bestemmelserne
i drikkevandsdirektivet. Overvågningen udføres med de frekvenser,
der er angivet nedenfor:
Forsynet befolkning Frekvens
< 10000 4 pr. år
10000 til 30000 8 pr. år> 30000 12 pr. år
Habitat- og artsbeskyttelsesområder
Vandområder, der udgør sådanne områder, omfattes af ovennævnte
operationelle overvågningsprogram, hvis de på grundlag af miljøvur-
deringen og kontrolovervågningen anses for ikke at kunne opfylde
miljømålene i henhold til direktivets artikel 4. Overvågningen
udføres med henblik på at vurdere omfang og virkninger af alle rele-
vante signifikante belastninger af disse vandområder og om
nødvendigt for at vurdere ændringer i vandområdernes tilstand som
følge af indsatsprogrammerne. Overvågningen skal fortsætte, indtil
områderne opfylder de vandrelaterede krav i den lovgivning, i
henhold til hvilken de er udpeget, samt målene herfor i henhold til
direktivets artikel 4.
1.3.6. Standarder for overvågning af kvalitetselementer
De metoder, der anvendes ved overvågning af typeparametre, skal
være i overensstemmelse med de internationale standarder, der er
anført nedenfor, eller andre nationale eller internationale standarder,
der sikrer data af tilsvarende videnskabelig kvalitet og sammenligne-
lighed.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 60
▼B
Prøvetagning af makroinvertebrater
ISO 5667-3:1995 Water Quality — Sampling — Part 3:
Guidance on the preservation and handling
of samples
EN 27828:1994 Water Quality — Methods for biological
sampling — Guidance on hand net sampling
of benthic macroinvertebrates
EN 28265:1994 Water Quality — Methods of biological
sampling — Guidance on the design and
use of quantitative samplers for benthic
invertebrates on stony substrata in shallow
waters
EN ISO 9391:1995 Water Quality — Sampling in deep waters
for macroinvertebrates — Guidance on the
use of colonization, qualitative and quantita-
tive samplers.
EN ISO 8689-1:1999 Biological Classification of Rivers Part I:
Guidance on the Interpretation of Biological
Quality Data from Surveys of Benthic
Macroinvertebrates in Running Waters
EN ISO 8689-2:1999 Biological Classification of Rivers Part II:
Guidance on the Presentation of Biological
Quality Data from Surveys of Benthic
Macroinvertebrates in Running Waters
Prøvetagning af makrofyter
Relevante CEN/ISO-standarder, når de er udarbejdet
Prøvetagning af fisk
Relevante CEN/ISO-standarder, når de er udarbejdetPrøvetagning af kiselalger
Relevante CEN/ISO-standarder, når de er udarbejdet
Standarder for fysisk-kemiske parametreAlle relevante CEN/ISO-standarder
Standarder for hydromorfologiske parametre
Alle relevante CEN/ISO-standarder
1.4.Klassificering ogpræsentationaføkologisktilstand
1.4.1. De biologiske overvågningsresultaters sammenligne-
lighed
i) Medlemsstaterne opretter overvågningssystemer med det formål
at vurdere værdierne for de biologiske kvalitetselementer, der er
specificeret for hver kategori overfladevand eller for stærkt
modificerede og kunstige overfladevandområder. Ved anven-
delse af den nedenfor anførte procedure på stærkt modificerede
eller kunstige vandområder, opfattes udtrykket »økologisk
tilstand« som »økologisk potentiale«. Disse systemer kan
anvende særlige arter eller grupper af arter, der er repræsenta-
tive for kvalitetselementet som helhed.
ii) For at overvågningssystemerne kan være sammenlignelige, skal
resultaterne af de systemer, medlemsstaterne anvender,
udtrykkes som økologiske kvalitetsratioer med henblik på klas-sificering af økologisk tilstand. Disse ratioer repræsenterer
forholdet mellem værdierne for de biologiske parametre, der er
observeret for et givent overfladevandområde, og værdierne for
disse parametre under de referenceforhold, der gælder for det
pågældende område. Ratioen udtrykkes som en talværdi mellem
nul og én, således at en høj økologisk tilstand repræsenteres af
værdier tæt på én og en dårlig økologisk tilstand af værdier tæt
på nul.
iii) For hver kategori overfladevand inddeler hver medlemsstat
skalaen for den økologiske kvalitetsratio i dens overvågningssy-
stem i fem klasser gående fra høj til dårlig økologisk tilstand,2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 61
▼B
som defineret i punkt 1.2, idet hver af grænselinjerne mellem
klasserne tildeles en talværdi. Værdien for grænselinjen mellem
klasserne høj og god tilstand og værdien for grænselinjen
mellem god og moderat tilstand fastsættes ved den interkalibre-
ring, der er beskrevet nedenfor.
iv) Kommissionen skal lette denne interkalibrering med henblik på
at sikre, at grænselinjerne mellem klasser fastsættes i overens-
stemmelse med de normgivende definitioner i punkt 1.2, og at
der er sammenlignelighed mellem medlemsstaterne indbyrdes.
v) I forbindelse med interkalibreringen skal Kommissionen
fremme en informationsudveksling mellem medlemsstaterne,
der skal føre til identifikation af en række lokaliteter i hver
økoregion i Fællesskabet; disse lokaliteter skal udgøre et inter-
kalibreringsnetværk. Netværket skal bestå af lokaliteter udvalgt
blandt en række overfladevandområdetyper, der findes inden for
hver økoregion. For hver udvalgt type overfladevandområde
skal netværket bestå af mindst to lokaliteter svarende til grænse-
linjen mellem de normgivende definitioner af høj og god
tilstand og mindst to lokaliteter svarende til grænselinjen
mellem de normgivende definitioner af god og moderat tilstand.
Lokaliteterne udvælges ved ekspertvurderinger på grundlag af
fælles inspektioner og anden til rådighed værende information.
vi) Hver medlemsstats overvågningssystem anvendes på de lokali-
teter i interkalibreringsnetværket, der både befinder sig i
økoregionen og er af en type overfladevand, hvorpå systemet
anvendes i medfør af kravene i dette direktiv. Resultaterne af
denne anvendelse benyttes til fastsættelse af talværdierne for
de relevante grænselinjer mellem klasserne i hver medlemsstats
overvågningssystem.
vii) Senest tre år efter datoen for direktivets ikrafttræden udarbejder
Kommissionen et udkast til register over de lokaliteter, der skal
udgøre interkalibreringsnetværket; registret kan tilpasses efter
proceduren i direktivets artikel 21. Det endelige register over
lokaliteter udarbejdes inden fire år efter datoen for direktivets
ikrafttræden og offentliggøres af Kommissionen.
viii) Kommissionen og medlemsstaterne afslutter interkalibreringsar-
bejdet inden 18 måneder efter tidspunktet for offentliggørelsen
af det endelige register.
ix) Resultaterne af interkalibreringsarbejdet og de værdier, der fast-
sættes for klassifikationerne i medlemsstaternes
overvågningssystemer, offentliggøres af Kommissionen inden
seks måneder efter afslutningen af interkalibreringen.
1.4.2. Præsentation af overvågningsresultater og klassificering
af økologisk tilstand og økologisk potentiale
i) For de forskellige kategorier overfladevandområder repræsenteres
den økologiske tilstandsklassifikation ved den laveste af værdi-
erne for de biologiske og fysisk-kemiske overvågningsresultater
for de relevante kvalitetselementer klassificeret som angivet i
første kolonne i tabellen nedenfor. Medlemsstaterne udarbejder
et kort for hvert vandområdedistrikt, der viser den økologiske
tilstandsklassifikation for hvert vandområdeillustreret med farve-
koder som angivet i anden kolonne i tabellen nedenfor for at vise
det pågældende vandområdes økologiske tilstandsklassifikation:
Økologisk tilstandsklassifi-
kationFarvekode
Høj Blå
God GrønModerat Gul
Ringe Orange
Dårlig Rød
ii) For stærkt modificerede og kunstige vandområder repræsenteres
klassifikationen af det økologiske potentiale ved den laveste af
værdierne for de biologiske og fysisk-kemiske overvågningsre-
sultater for de relevante kvalitetselementer klassificeret som
angivet i første kolonne i tabellen nedenfor. Medlemsstaterne
udarbejder et kort for hvert vandområdedistrikt, der viser klassi-2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 62
▼B
fikationen af det økologiske potentiale for hvert vandområde illu-
streret med farvekoder, for kunstige vandområder som angivet i
anden kolonne i tabellen nedenfor og for stærkt modificerede
vandområder som angivet i tabellens tredje kolonne.
Klassifikation af
økologisk potentialeFarvekode
Kunstige vand-
områderStærkt modificerede
vandområder
Godt og derover Skravering med
lige brede grønne
og lysegrå striberSkravering med
lige brede grønne
og mørkegrå striber
Moderat Skravering med
lige brede gule
og lysegrå striberSkravering med
lige brede gule og
mørkegrå striber
Ringe Skravering med
lige brede orange
og lysegrå striberSkravering med
lige brede orange
og mørkegrå striber
Dårligt Skravering med
lige brede røde
og lysegrå striberSkravering med
lige brede røde og
mørkegrå striber
iii) Medlemsstaterne angiver ligeledes med en sort prik på kortet de
vandområder, hvor manglende opnåelse af god tilstand eller godt
økologisk potentiale skyldes manglende overholdelse af et eller
flere miljøkvalitetskrav for det pågældende vandområde med
hensyn til specifikke syntetiske og ikke-syntetiske forurenende
stoffer (ifølge medlemsstatens egne regler).
1.4.3. Præsentation af overvågningsresultater og klassificering
af kemisk tilstand
Hvis et vandområde overholder alle de miljøkvalitetskrav, der er
fastsat i bilag IX, i direktivets artikel 16 og i anden relevant fælles-
skabslovgivning, der indeholder miljøkvalitetskrav, registreres det, at
det har en god kemisk tilstand. Er det ikke tilfældet, registreres det,
at god kemisk tilstand ikke er opnået.
Medlemsstaterne udarbejder et kort for hvert vandområdedistrikt, der
viser den kemiske tilstand for hvert vandområde illustreret med
farvekoder som angivet i anden kolonne i tabellen nedenfor med det
formål at vise det pågældende vandområdes kemiske tilstand:
Kemisk tilstandsklassifika-
tionFarvekode
God Blå
Ikke god Rød
2. GRUNDVAND
2.1.Grundvandskvantitativetilstand
2.1.1. Parameter for klassificering af kvantitativ tilstand
Ændringer af grundvandsstanden2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 63
▼B
2.1.2. Definition af god kvantitativ tilstand
Elementer God tilstand
Grundvandsstand Grundvandsstanden i grundvandsforekom-
sten ligger tilstrækkelig højt til, at den
gennemsnitlige indvinding pr. år over en
lang periode ikke overstiger den tilgænge-
lige grundvandsressource.
Grundvandsstanden er således ikke udsat for
menneskeskabte ændringer, der ville
medføre:
— manglende opfyldelse af de miljømål,
der er fastsat i artikel 4 for tilknyttede
overfladevande
— en væsentlig forringelse af sådanne
vandes tilstand
— en væsentlig beskadigelse af tilknyttede
terrestriske økosystemer, der er direkte
afhængige af grundvandsforekomsten
og ændringer i strømningsretningen som
følge af ændringer i grundvandsstanden kan
forekomme midlertidigt, eller konstant i et
rumligt begrænset område, men sådanne
ændringer medfører ikke, at saltvand eller
andet trænger ind, og indicerer ikke en
vedvarende og klart defineret tendens i
strømningsretningen, der skyldes menneske-
skabt påvirkning, og som kan medføre
sådanne indtrængninger.
2.2.Overvågningafgrundvandskvantitativetilstand
2.2.1. Overvågningsnet for gru ndvandsstanden
Grundvandsovervågningsnettet oprettes i overensstemmelse med
kravene i direktivets artikel 7 og 8. Overvågningsnettet udformes
således, at det giver en pålidelig vurdering af den kvantitative tilstand
for alle grundvandsforekomster eller grupper af grundvandsforekom-
ster, herunder vurdering af den tilgængelige grundvandsressource.
Medlemsstaterne udarbejder et eller flere kort, der viser grundvands-
overvågningsnettet i vandområdeplanen.
2.2.2. Overvågningstæthed
Nettet skal omfatte tilstrækkelig mange repræsentative overvågnings-
steder til, at man kan danne sig et skøn over grundvandsstanden i denenkelte grundvandsforekomst eller den enkelte gruppe af grundvands-
forekomster under hensyntagen til kort- og langsigtede variationer i
grundvandsdannelsen, og det skal navnlig sikre:
— at overvågningsstederne for grundvandsforekomster, som anses
for eventuelt ikke at kunne opfylde miljømålene i direktivets
artikel 4, ligger tilstrækkelig tæt til, at indvindingernes og
afstrømningens påvirkning af grundvandsstanden kan vurderes
— at der for grundvandsforekomster, hvor grundvand strømmer over
en medlemsstats grænse, er tilstrækkelig mange overvågnings-
steder til, at grundvandets strømningsretning og vandføring over
medlemsstatens grænse kan vurderes.
2.2.3. Overvågningsfrekvens
Observationsfrekvensen skal muliggøre vurdering af den kvantitative
tilstand for hver grundvandsforekomst eller hver gruppe grundvands-
forekomster under hensyntagen til kort- og langsigtede variationer i
grundvandsdannelsen. Den skal navnlig sikre, at der:
— for grundvandsforekomster, som anses for eventuelt ikke at kunne
opfylde miljømålene i direktivets artikel 4, måles tilstrækkelig
hyppigt til, at indvindingernes og afstrømningens påvirkning af
grundvandsstanden kan vurderes
— for grundvandsforekomster, hvor grundvand strømmer over en
medlemsstats grænse, måles tilstrækkelig hyppigt til, at grundvan-
dets strømningsretning og vandføring over medlemsstatens
grænse kan vurderes.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 64
▼B
2.2.4. Fortolkning og præsentation af gr undvandets kvantitative
tilstand
De resultater, som overvågningsnettet giver for en grundvandsfore-
komst eller en gruppe af grundvandsforekomster, benyttes til at
vurdere den kvantitative tilstand for grundvandsforekomsten eller
gruppen af grundvandsforekomster. Med forbehold af punkt 2.5 udar-
bejder medlemsstaterne et kort, der viser denne vurdering af
grundvandets kvantitative tilstand med nedenstående farvekoder:
God: grøn
Ringe: rød
2.3.Grundvandskemisketilstand
2.3.1. Parametre for bestemmelse af gr undvands kemiske
tilstand
LedningsevneKoncentrationer af forurenende stoffer
2.3.2. Definition af god kemisk tilstand for grundvand
Elementer God tilstand
Generelt Grundvandsforekomstens kemiske sammen-
sætning er således, at koncentrationerne af
forurenende stoffer
— som anført nedenfor ikke viser påvirk-
ninger fra indtrængning af saltvand eller
andet
— ikke overstiger de kvalitetskrav, der
gælder i henhold til anden relevant
fællesskabslovgivning i overensstem-
melse med artikel 17
— ikke ville medføre, at miljømålene i
artikel 4 ikke opfyldes for tilknyttede
overfladevande, eller at der sker en
signifikant forringelse i sådanne vand-
områders økologiske eller kemiske
kvalitet eller en signifikant beskadigelse
af terrestriske økosystemer, som er
direkte afhængige af grundvandsfore-
komsten
Ledningsevne Ændringer i ledningsevnen tyder ikke på
indtrængning af saltvand eller andet i grund-
vandsforekomsten
2.4.Overvågningafgrundvandskemisketilstand
2.4.1. Gr undvandsovervågningsnet
Grundvandsovervågningsnettet oprettes i overensstemmelse med
kravene i direktivets artikel 7 og 8. Overvågningsnettet udformes
således, at det giver et sammenhængende og omfattende overblik
over grundvandets kemiske tilstand i hvert vandløbsopland, og
således at langsigtede menneskeskabte tendenser til stigning i fore-
komsten af forurenende stoffer kan registreres.
På grundlag af den karakterisering og miljøvurdering, der gennem-
føres i henhold til direktivets artikel 5 og bilag II, udarbejder
medlemsstaterne for hver gyldighedsperiode for en vandområdeplan
et program for kontrolovervågning, som anvendes i resten af planpe-
rioden.
I planen anføres der skøn over, hvor pålidelige og præcise over-
vågningsprogrammets resultater er.
2.4.2. Kontrolovervågning
FormålKontrolovervågning gennemføres for at:
— supplere og validere fremgangsmåden ved miljøvurderingen2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 65
▼B
— fremskaffe oplysninger til brug for bedømmelse af de langsigtede
udviklingstendenser, både som følge af forandringer i de naturlige
betingelser og på grund af menneskelig aktivitet.
Udvælgelse af overvågningssteder
Der udvælges tilstrækkelig mange overvågningssteder til hver af
følgende typer grundvandsforekomster:
— forekomster, som på grundlag af den karakterisering, der er fore-
taget i henhold til bilag II, anses for at være truet
— forekomster, som krydser en medlemsstats grænse.
Udvælgelse af parametre
I alle udvalgte grundvandsforekomster overvåges følgende sæt af
centrale parametre:
— iltindhold
— pH-værdi— ledningsevne— nitrat— ammonium
For forekomster, hvor der på grundlag af bilag II er konstateret en
væsentlig risiko for, at de ikke vil kunne opnå god tilstand, overvåges
endvidere de parametre, der viser virkningen af de pågældende
belastninger.
For grænseoverskridende forekomster overvåges endvidere de para-
metre, der er relevante for beskyttelse af alle anvendelser, der gøres
af grundvandsstrømmen.
2.4.3. Operationel overvågning
Formål
Operationel overvågning iværksættes i perioderne mellem program-
merne for kontrolovervågning for at:
— konstatere den kemiske tilstand for alle grundvandsforekomster
eller grupper af grundvandsforekomster, som anses for at være
truet
— konstatere, om der er en langsigtet menneskeskabt tendens til
stigning i koncentrationen af nogen af de forurenende stoffer.
Udvælgelse af overvågningsstederOperationel overvågning iværksættes for alle de grundvandsforekom-
ster eller grupper af grundvandsforekomster, som både ved den
undersøgelse af miljøvirkninger, der udføres i henhold til bilag II,
og ved kontrolovervågningen anses for eventuelt ikke at kunne
opfylde målene i direktivets artikel 4. Udvælgelsen af overvågnings-
steder skal desuden afspejle en vurdering af, hvor repræsentative
overvågningsdata fra det pågældende sted er for kvaliteten af den
eller de pågældende grundvandsforekomster.
OvervågningsfrekvensOperationel overvågning i perioderne mellem programmerne for
kontrolovervågning skal finde sted med tilstrækkelig hyppighed til,
at virkningerne af de relevante belastninger kan registreres, og mindst
en gang om året.
2.4.4. Bestemmelse af udviklingstendenser for forurenende
stoffer
Medlemsstaterne benytter data fra både kontrolovervågning og opera-
tionel overvågning til at bestemme langsigtede menneskeskabte
tendenser til stigende koncentrationer af forurenende stoffer og
ændringer i sådanne tendenser. Det skal fremgå, hvilket basisår eller
hvilken basisperiode der danner udgangspunkt for beregningen af
udviklingstendenser. Beregningen foretages for en grundvandsfore-
komst eller, når det er relevant, en gruppe af
grundvandsforekomster. Ændringer i en udviklingstendens skal
påvises statistisk, og identifikationens pålidelighedsgrad skal anføres.
2.4.5. Fortolkning og præsentation af grundvandets kemiske
tilstand
Ved vurderingen af tilstand aggregeres data fra de enkelte over-
vågningspunkter i en grundvandsforekomst for
grundvandsforekomsten som helhed. Med forbehold af de berørte2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 66
▼B
direktiver forudsætter god kemisk tilstand for en grundvandsfore-
komst, for så vidt angår de kemiske parametre, for hvilke der findes
fællesskabslovgivning om miljøkvalitetskrav:
— at middelværdien af resultaterne fra hvert overvågningspunkt i
grundvandsforekomsten eller gruppen af grundvandsforekomster
beregnes, og
— at disse middelværdier i overensstemmelse med artikel 17
anvendes til at vise overensstemmelse med god kemisk tilstand
for grundvand.
Med forbehold af punkt 2.5 udarbejder medlemsstaterne et kort, der
viser grundvandets kemiske tilstand med nedenstående farvekoder:
God: grøn
Ringe: rød
Med en sort prik på kortet viser medlemsstaterne desuden de grund-
vandsforekomster, som er udsat for en signifikant og vedvarende
tendens til stigende koncentrationer af forurenende stoffer, der
stammer fra menneskelig aktivitet. Ændringer i en udviklingstendens
anføres med en blå prik på kortet.
Kortene skal indgå i vandområdeplanen.
2.5.Præsentationafgrundvandetstilstand
Medlemsstaterne forelægger i vandområdeplanen et kort, der for hver
grundvandsforekomst eller hver gruppe af grundvandsforekomster
viser såvel den kvantitative tilstand som den kemiske tilstand med
farvekoder som anført i punkt 2.2.4 og 2.4.5. Medlemsstaterne kan
vælge ikke at forelægge særskilte kort i henhold til punkt 2.2.4 og
2.4.5, men i så fald skal de på det kort, der kræves i nærværende
punkt, også vise, hvilke forekomster der er udsat for en signifikant
og vedvarende tendens til stigende koncentrationer af forurenende
stoffer eller for ændringer i en sådan tendens, på den måde, der er
anført i punkt 2.4.5.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 67
▼B
BILAG VI
LISTE OVER FORANSTALTNINGER, DER SKAL MEDTAGES I
INDSATSPROGRAMMERNE
DEL A
Følgende er en liste over de direktiver, der beskriver de grundlæggende foran-
staltninger, der skal medtages i indsatsprogrammerne i henhold til artikel 11,
stk. 3, litra a):
i) badevandsdirektivet (76/160/EØF)
ii) fugledirektivet (79/409/EØF)(1)
iii) drikkevandsdirektivet (80/778/EØF), ændret ved direktiv 98/83/EFiv) direktivet om risikoen for større uheld (Seveso-direktivet) (96/82/EF)(
2)
v) VVM-direktivet (direktivet om vurdering af virkning på miljøet) (85/337/
EØF)(3)
vi) direktivet om spildevandsslam (86/278/EØF)(4)
vii) direktivet om rensning af byspildevand (91/271/EØF)viii) direktivet om plantebeskyttelsesmidler (91/414/EØF)ix) nitratdirektivet (91/676/EØF)x) habitatdirektivet (92/43/EØF)(
5)
xi) direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (96/61/
EF).
DEL B
Følgende er en ikke-udtømmende liste over supplerende foranstaltninger, som
medlemsstaterne kan vælge at vedtage inden for hvert vandområdedistrikt som
led i de indsatsprogrammer, der kræves i henhold til direktivets artikel 11, stk.
4:
i) retsakter
ii) administrative ordningeriii) økonomiske instrumenter eller skatte- og afgiftsregleriv) forhandlede miljøaftalerv) emissionskontrolvi) retningslinjer for god miljøpraksisvii) genskabelse og genoprettelse af vådområderviii) indvindingskontrolix) efterspørgselsstyrende foranstaltninger, herunder blandt andet fremme af
afpasset landbrugsproduktion, såsom afgrøder med lavt vandforbrug i
tørkeramte områder
x) effektivitets- og genbrugsforanstaltninger, herunder blandt andet fremme
af vandeffektive teknologier i industrien og vandbesparende vandingsme-
toder
xi) bygge- og anlægsprojekterxii) afsaltningsanlægxiii) genopretningsprojekterxiv) kunstig infiltration af grundvandsmagasinerxv) uddannelsesprojekterxvi) forsknings-, udviklings- og demonstrationsprojekterxvii) andre relevante foranstaltninger.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 68
(1) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.
(2) EFT L 10 af 14.1.1997, s. 13.
(3) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. Direktivet en ændret ved direktiv 97/11/EF (EFT L 73 af
14.3.1997, s. 5).
(4) EFT L 181 af 8.7.1986, s. 6.
(5) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.
▼B
BILAG VII
VANDOMRÅDEPLANER
A. Vandområdeplanerne skal omfatte følgende elementer:
1. En generel beskrivelse af vandområdedistriktets karakteristika, som
krævet i direktivets artikel 5 og bilag II. Beskrivelsen skal omfatte:
1.1. for overfladevand:
— kortlægning af vandområdernes beliggenhed og grænser
— kortlægning af økoregioner og typer af overfladevandområder i
vandløbsoplandet
— identifikation af referenceforhold for de forskellige typer af over-
fladevandområder
1.2. for grundvand:
— kortlægning af grundvandsforekomsternes beliggenhed og grænser.
2. Et resumé af signifikante belastninger og virkninger for overfladevan-
dets og grundvandets tilstand fremkaldt af menneskelig aktivitet,
herunder:
— skøn over punktkildeforurening
— skøn over forurening fra diffuse kilder, herunder en oversigt over
arealanvendelsen
— skøn over belastninger af vandets kvantitative tilstand, herunder
indvinding
— analyse af menneskelige aktiviteters andre påvirkninger af vandets
tilstand.
3. Identifikation og kortlægning af beskyttede områder, som krævet i
direktivets artikel 6 og bilag IV.
4. Et kort over de overvågningsnet, der er oprettet med henblik på direk-
tivets artikel 8 og bilag V, samt kort, der viser resultaterne af de
overvågningsprogrammer, der gennemføres i henhold til disse bestem-
melser for at vise tilstanden for:
4.1. overfladevand (økologisk og kemisk)4.2. grundvand (kemisk og kvantitativ)4.3. beskyttede områder.5. En liste over de miljømål, der er opstillet i medfør af direktivets
artikel 4 for overfladevand, grundvand og beskyttede områder, her-
under navnlig identifikation af tilfælde, hvor der er gjort brug af
direktivets artikel 4, stk. 4, 5, 6 og 7, samt de dertil hørende oplys-
ninger, som krævet i denne artikel.
6. Et resumé af den økonomiske analyse af vandanvendelse, som krævet i
direktivets artikel 5 og bilag III.
7. Et resumé af det eller de indsatsprogrammer, der vedtages i henhold til
direktivets artikel 11, herunder angivelse af, hvordan de mål, der er
opstillet i medfør af direktivets artikel 4, skal opfyldes gennem
programmerne:
7.1. et resumé af de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre
Fællesskabets lovgivning om beskyttelse af vand
7.2. en rapport om, hvilke praktiske skridt og foranstaltninger der er truffet
for at anvende princippet om dækning af omkostningerne ved vandan-
vendelse i overensstemmelse med direktivets artikel 9
7.3. et resumé af de foranstaltninger, der er truffet for at opfylde kravene i
direktivets artikel 7
7.4. et resumé af foranstaltningerne til kontrol med indvinding og opmaga-
sinering af vand, herunder henvisning til registre og identifikation af
tilfælde, hvor der er gjort undtagelser i henhold til direktivets artikel
11, stk. 3, litra e)
7.5. et resumé af de kontrolforanstaltninger, der er vedtaget for punktkil-
deudledninger og andre aktiviteter, der påvirker vandets tilstand, i
overensstemmelse med direktivets artikel 11, stk. 3, litra g) og i)2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 69
▼B
7.6. identifikation af tilfælde, hvor der er givet tilladelse til direkte udled-
ning til grundvandet i overensstemmelse med direktivets artikel 11,
stk. 3, litra j)
7.7. et resumé af de foranstaltninger, der er truffet vedrørende prioriterede
stoffer i overensstemmelse med direktivets artikel 16
7.8. et resumé af de foranstaltninger, der er truffet for at forebygge eller
reducere virkningerne af forureningsuheld
7.9. Et resumé af foranstaltningerne under artikel 11, stk. 5, for vandfore-
komster, hvor målene i artikel 4 ikke kan ventes opfyldt.
7.10. nærmere oplysninger om, hvilke supplerende foranstaltninger der anses
for nødvendige for at opfylde de opstillede miljømål
7.11. nærmere oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at
undgå stigende forurening af marine vande i overensstemmelse med
direktivets artikel 11, stk. 6.
8. Et register over eventuelle mere detaljerede programmer og område-
planer for vandområdedistriktet, hvori særlige deloplande, sektorer,
problemer eller vandtyper tages op til behandling, samt et resumé af
deres indhold.
9. Et resumé af de foranstaltninger, der er truffet med hensyn til oplys-
ning og høring af offentligheden, hvilke resultater, der er opnået, og
hvilke ændringer i planen, de har medført.
10. En liste over kompetente myndigheder i overensstemmelse med bilag
I.
11. Kontaktpunkter og procedurer, som giver adgang til baggrundsdoku-
menter og oplysninger som anført i direktivets artikel 14, stk. 1, og
navnlig nærmere oplysninger om, hvilke kontrolforanstaltninger der
er vedtaget i medfør af direktivets artikel 11, stk. 3, litra g) og i), og
hvilke faktiske overvågningsdata der er indsamlet i henhold til direkti-
vets artikel 8 og bilag V.
B. Den første ajourføring af vandområdeplanen og alle senere planer skal
endvidere indeholde:
1. Et resumé af eventuelle ændringer eller ajourføringer foretaget efter of-
fentliggørelsen af den tidligere version af vandområdeplanen, herunder
et resumé af de revisioner, der skal foretages i henhold til direktivets
artikel 4, stk. 4, 5, 6 og 7.
2. En vurdering af de fremskridt, der er gjort hen imod at få opfyldt
miljømålene, herunder en fremlæggelse af overvågningsresultaterne for
den forudgående planperiode i form af kort, og en redegørelse for eventu-
elle miljømål, der ikke er opfyldt.
3. Et resumé af og en redegørelse for eventuelle foranstaltninger, der var
planlagt i den tidligere version af vandområdeplanen, men som ikke blev
iværksat.
4. Et resumé af eventuelle yderligere midlertidige foranstaltninger, der er
vedtaget i henhold til direktivets artikel 11, stk. 5, siden offentliggørelsen
af den tidligere version af vandområdeplanen.2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 70
▼B
BILAG VIII
VEJLEDENDE LISTE OVER DE VIGTIGSTE FORURENENDE
STOFFER
1. Organiske halogenforbindelser og stoffer, der kan danne sådanne forbin-
delser i vandmiljøet.
2. Organiske fosforforbindelser.
3. Organiske tinforbindelser.
4. Stoffer og præparater eller nedbrydningsprodukter heraf, som har vist sig at
have kræftfremkaldende eller mutagene egenskaber eller egenskaber, som
kan påvirke steroidogene, thyroide, reproduktions- eller andre endokrine
funktioner i eller via vandmiljøet.
5. Persistente kulbrinter og persistente og bioakkumulerbare organiske gift-
stoffer.
6. Cyanider.
7. Metaller og metalforbindelser.8. Arsen og arsenforbindelser.
9. Biocider og plantebeskyttelsesmidler.
10. Opslæmmede stoffer.11. Stoffer, som bidrager til eutrofiering (navnlig nitrater og fosfater).
12. Stoffer, som har negativ indflydelse på iltbalancen (og kan måles ved para-
metre som BOD, COD osv.).2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 71
▼B
BILAG IX
EMISSIONSGRÆNSEVÆRDIEROGMILJØKVALITETSKRAV
De »grænseværdier« og »kvalitetsmål«, der er fastlagt i datterdirektiverne til
direktiv 76/464/EØF, betragtes i dette direktiv som emissionsgrænseværdier og
miljøkvalitetskrav. De er fastlagt i følgende direktiver:
i) direktivet om udledninger af kviksølv (82/176/EØF)(1)
ii) direktivet om udledninger af cadmium (83/513/EØF)(2)
iii) kviksølvdirektivet (84/156/EØF)(3)
iv) direktivet om udledninger af hexachlorcyklohexan (84/491/EØF)(4), og
v) direktivet om udledninger af farlige stoffer (86/280/EØF)(5).2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 72
(1) EFT L 81 af 27.3.1982, s. 29.
(2) EFT L 291 af 24.10.1983, s. 1.
(3) EFT L 74 af 17.3.1984, s. 49.
(4) EFT L 274 af 17.10.1984, s. 11.
(5) EFT L 181 af 4.7.1986, s. 16.
BILAG X
LISTEOVERPRIORITEREDESTOFFERINDENFORVANDPOLITIK (*)
CAS-nummer (1) EU-nummer (2) Det prioriterede stofs navnIdentificeret som prioriteret farligt
stof
(1) 15972-60-8 240-110-8 alachlor
(2) 120-12-7 204-371-1 anthracen (X)(***)
(3) 1912-24-9 217-617-8 atrazin (X)(***)(4) 71-43-2 200-753-7 benzen(5) ikke relevant ikke relevant bromerede diphenylethere (**) X(****)
(6) 7440-43-9 231-152-8 cadmium og cadmiumforbindelser X
(7) 85535-84-8 287-476-5 C
10-13-chloralkaner (**) X
(8) 470-90-6 207-432-0 chlorfenvinphos(9) 2921-88-2 220-864-4 chlorpyrifos (X)(***)
(10) 107-06-2 203-458-1 1,2-dichlorethan
(11) 75-09-2 200-838-9 dichlormethan(12) 117-81-7 204-211-0 di(2-ethylhexyl)phthalat (DEHP) (X)(***)(13) 330-54-1 206-354-4 diuron (X)(***)(14) 115-29-7 204-079-4 endosulfan (X)(***)
959-98-8 ikke relevant (alpha-endosulfan)
(15) 206-44-0 205-912-4 fluoranthen (*****)(16) 118-74-1 204-273-9 hexachlorbenzen X(17) 87-68-3 201-765-5 hexachlorbutadien X▼M12000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 73
CAS-nummer (1) EU-nummer (2) Det prioriterede stofs navnIdentificeret som prioriteret farligt
stof
(18) 608-73-1 210-158-9 hexachlorcyclohexan X
58-89-9 200-401-2 (gamma-isomer, lindan)
(19) 34123-59-6 251-835-4 isoproturon (X)(***)(20) 7439-92-1 231-100-4 bly og blyforbindelser (X)(***)(21) 7439-97-6 231-106-7 kviksølv og kviksølvforbindelser X
(22) 91-20-3 202-049-5 naphthalen (X)(***)
(23) 7440-02-0 231-111-4 nikkel og nikkelforbindelser(24) 25154-52-3 246-672-0 nonylphenoler X
104-40-5 203-199-4 (4-(para)-nonylphenol)
(25) 1806-26-4 217-302-5 octylphenoler (X)(***)
140-66-9 ikke relevant (para-tert-octylphenol)
(26) 608-93-5 210-172-5 pentachlorbenzen X(27) 87-86-5 201-778-6 pentachlorphenol (X)(***)(28) ikke relevant ikke relevant polyaromatiske kulbrinter X
50-32-8 200-028-5 (benzo(a)pyren)205-99-2 205-911-9 (benzo(b)fluoranthen)191-24-2 205-883-8 (benzo(g,h,i)perylen)207-08-9 205-916-6 (benzo(k)fluoranthen)193-39-5 205-893-2 (indeno(1,2,3-cd)pyren)▼M12000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 74
CAS-nummer (1) EU-nummer (2) Det prioriterede stofs navnIdentificeret som prioriteret farligt
stof
(29) 122-34-9 204-535-2 simazin (X)(***)
(30) 688-73-3 211-704-4 tributyltinforbindelser X
36643-28-4 ikke relevant (tributyltin-kation)
(31) 12002-48-1 234-413-4 trichlorbenzener (X)(***)
120-82-1 204-428-0 (1,2,4-trichlorbenzen)
(32) 67-66-3 200-663-8 trichlormethan (chloroform)
(33) 1582-09-8 216-428-8 trifluralin (X)(***)
(*) Hvor der er udvalgt grupper af stoffer, er typiske enkeltstoffer i gruppen anført som indikatorer (i parentes og uden nummer). Gennemførelsen af k ontrolforanstaltninger vil blive rettet mod disse enkeltstoffer, men det
udelukker ikke, at der medtages andre enkeltstoffer i gruppen, hvor dette findes hensigtsmæssigt.
(**) Disse grupper af stoffer omfatter normalt et stort antal enkeltstoffer. Det er ikke i øjeblikket muligt at oplyse indikatorer.(***) Dette prioriterede stof skal gennemgås med henblik på identificering som muligt »prioriteret farligt stof«. Kommissionen forelægger inden 1 2 måneder efter vedtagelsen af denne liste Europa-Parlamentet og Rådet forslag
om endelig klassificering af stoffet. Tidsplanen i artikel 16 i direktiv 2000/60/EF for Kommissionens forslag til kontrolforanstaltninger berøre s ikke af denne revision.
(****) Kun pentabrombiphenylether (CAS-nummer 32534-81-9).
(*****) Fluoranthen optræder på listen som indikator for andre og farlige polyaromatiske kulbrinter.
(
1) CAS: Chemical Abstract Services.
(2) EU-nummer: Den europæiske fortegnelse over markedsførte kemiske stoffer (Einecs) eller europæisk liste over anmeldte kemiske stoffer (Elincs).▼M12000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 75
▼B
BILAG XI
KORTA
SystemA:Økoregionerforfloderogsøer
1. Det iberisk-makaronesiske område
2. Pyrenæerne
3. Italien, Korsika og Malta4. Alperne5. Det dinariske vestlige Balkan6. Det hellenske vestlige Balkan7. Det østlige Balkan
8. Det vestlige højland
9. Det centrale højland
10. Karpaterne11. Det ungarske lavland12. Sortehavsområdet13. Det vestlige lavland
14. Det centrale lavland
15. Det baltiske område16. Det østlige lavland17. Irland og Nordirland18. Storbritannien19. Island
20. Det boreale højland
21. Tundraen22. Det Fennoskandiske Skjold23. Taigaen24. Kaukasus25. Den kaspiske sænkning2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 76
▼B
KORTB
SystemA:Økoregionerforovergangsvandeogkystvande
1. Atlanterhavet
2. Norskehavet3. Barentshavet
4. Nordsøen
5. Østersøen6. Middelhavet2000L0060 — DA — 16.12.2001 — 001.001 — 77