1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2223/96
af 25. juni 1996
om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab
(EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Rådets forordning (EF) nr. 448/98 af 16. februar 1998 L 58 1 27.2.1998
►M2Kommissionens forordning (EF) nr. 1500/2000 af 10. juli 2000 L 172 3 12.7.2000
►M3Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2516/2000 af 7.
november 2000L 290 1 17.11.2000
►M4Kommissionens forordning (EF) nr. 995/2001 af 22. maj 2001 L 139 3 23.5.2001
►M5Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2558/2001 af 3.
december 2001L 344 1 28.12.2001
►M6Kommissionens forordning (EF) nr. 113/2002 af 23. januar 2002 L 21 3 24.1.2002
►M7Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 359/2002 af 12.
februar 2002L 58 1 28.2.2002
NB: I denne konsoliderede udgave forekommer henvisninger til den europæiske regningsenhed og/eller ecuen. Begge skal fra
den 1. januar 1999 forstås som henvisninger til euroen — Rådets forordning (EØF) nr. 3308/80 (EFT L 345 af 20.12.1980, s.1) og Rådets forordning (EF) nr. 1103/97 (EFT L 162 af 19.6.1997, s. 1).
▼B
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2223/96
af 25. juni 1996
om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det
Europæiske Fællesskab
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det EuropæiskeFællesskab, særlig artikel 213,
under henvisning til det af Kommissionen forelagte udkast til forord-
ning,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(
1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Monetære Institut(2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(3),
og
ud fra følgende betragtninger:
(1)Til gennemførelse og videreudvikling af Den Økonomiske og Monetære
Union kræves der sammenlignelige, ajourførte og pålidelige oplysningerom den økonomiske situation og udvikling i hvert land og/eller hverregion;
(2)Kommissionen skal bidrage til forvaltningen af Den Økonomiske
og Monetære Union og navnlig aflægge beretning til Rådet om
medlemsstaternes opfyldelse af deres forpligtelser med hensyn tildens virkeliggørelse;
(3)national- og regionalregnskaber er et væsentligt værktøj tilanalysering af den økonomiske situation i et land og/eller enregion, forudsat at de udarbejdes på grundlag af entydigeenhedsprincipper;
(4)Kommissionen skal bruge nationalregnskabsaggregater til Fælles-skabets administrative og navnlig budgetmæssige beregninger;
(5)i 1970 blev der udsendt et administrativt dokument med titlen»Det Europæiske Nationalregnskabssystem« (ENS), somdækkede denne forordnings område, og som var udarbejdet afDe Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor på dettes egetansvar. Dette dokument var resultatet af Det Statistiske Kontors
og de nationale statitiske kontorers fælles anstrengelser gennem
en årrække for at udarbejde et nationalregnskabssystem til atimødekomme de krav, som De Europæiske Fællesskabersøkonomiske og sociale politik stiller, og var en fællesskabsversionaf De Forenede Nationers nationalregnskabssystem, som indtil davar blevet anvendt i De Europæiske Fællesskaber;
(6)med henblikpå en ajourføring af den oprindelige tek st udsendteman i 1979 anden udgave af dette dokument (herefter benævntENS 2. udgave)(
4);
(7)De Forenede Nationers Statistiske Kommission vedtog i februar1993 det nye nationalregnskabssystem (SNA) for at sikre, atnationalregnskabstallene for samtlige lande, der er medlemmer afDe Forenede Nationer, er sammenlignelige på verdensplan;1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 2
(1) EFT nr. C 287 af 30. 10. 1995, s. 114.
(2) Udtalelse afgivet den 21. juni 1995 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).
(3) EFT nr. C 133 af 31. 5. 1995, s. 2.
(4) Det Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS), 2. udgave. De Europæiske
Fællesskabers Statistiske Kontor, Luxembourg, 1979.
▼B
(8)der bør for så vidt angår miljøregnskaber tages hensyn til
meddelelse af 21. december 1994 fra Kommissionen til Rådet og
Europa-Parlamentet: »EU-retningslinjer vedrørende miljøindika-torer og grønne nationalregnskaber«;
(9)Fællesskabet samarbejder til gensidig fordel med tredjelande,
specielt med lande inden for Det Europæiske Økonomiske
Samarbejdsområde (EØS);
(10)for at Den Økonomiske og Monetære Unions behov kan opfyldes,bør der indføres et europæisk nationalregnskabssystem, som skal
anvendes ved udarbejdelse af de national- og regionalregnskaber,
der er omhandlet i Fællesskabets retsakter;
(11)tallene i de statistiske regnskaber og tabeller for samtligemedlemsstater, der fremkommer ved anvendelse af det system,
som indføres ved denne forordning, skal af Kommissionen stilles
til rådighed for brugerne på bestemte tidspunkter, navnlig medsigte på en løbende vurdering af den økonomiske konvergens ogfor at sikre den snævrest mulige koordinering mellem medlems-staternes økonomiske politik;
(12)det system, der indføres ved denne forordning, skal gradviserstatte alle andre systemer som referenceramme for de fællesstandarder, definitioner, klassifikationer og regnskabsregler, derskal anvendes ved udarbejdelsen af medlemsstaternes regnskaber
til brug for Fællesskabet, således at tallene bliver sammen-
lignelige medlemsstaterne imellem;
(13)de statistiske resultater skal være tilgængelige for borgerne underoverholdelse af åbenhedsprincippet;
(14)det ved denne forordning indførte system er en modificeretudgave af De Forenede Nationers SNA tilpasset strukturen imedlemsstaternes økonomier og skal overholde SNA's opbyg-ning, således at oplysningerne kan sammenlignes med dem, som
de vigtigste samarbejdspartnere på verdensplan udarbejder;
(15)udarbejdelsestidspunkterne bør opdeles på større statistiske regn-
skabs- og tabelkategorier, og kun de oplysninger, somFællesskabet reelt har brug for, skal behandles statistisk og
meddeles Kommissionen på bestemte tidspunkter;
(16)på grund af de omhandlede regnskabers mængde og omfang,
deres detaljeringsgrad og geografiske rækkevidde samt statistiskeforhold i medlemsstaterne får medlemsstater, for hvilke det er
objektivt umuligt at overholde de i denne forordning fastsatte
frister, dog undtagelsesvis og midlertidigt yderligere dataindberet-ningsfrister;
(17)en afgørelse om fordelingen af indirekte målte finansielle
formidlingstjenester (FISIM) skal træffes på et senere tidspunkt;
(18)ifølge nærhedsprincippet kan udfærdigelsen af fælles statistiske
standarder til udarbejdelse af sammenlignelige oplysninger kun
gennemføres effektivt på fællesskabsplan, og i de enkelte
medlemsstater er det de organer og institutioner, der forestårudarbejdelsen af de officielle statistikker, som har ansvaret for, atstandarderne anvendes;
(19)der bør fastlægges en procedure for tilpasning og ajourføring afbestemmelserne i denne forordning i samarbejde med Udvalgetfor De Europæiske Fællesskabers Statistiske Program, der ernedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom(
1); denne
tilpasningsprocedure skal kun omfatte ændringer, som ikkeforøger de egne indtægter;1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 3
(1) EFT nr. L 181 af 28. 6. 1989, s. 47.
▼B
(20)Udvalget for Det Statistiske Program og Udvalget for Penge-,
Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, der er nedsat ved
Rådets afgørelse 91/115/EØF(1), har afgivet positiv udtalelse om
udkastet til denne forordning;
(21)det hedder i Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom af 13. februar1989 om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalind-komsten i markedspriser (BNImp)(
2), at sammenligneligheden af
BNImp sikres ved anvendelse af regnskabsdefinitionerne og -
reglerne i det europæiske nationalregnskabssystem, og i henhold
til forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 af 29. maj 1989 omden endelige ordning for ensartet opkrævning af egne indtægterhidrørende fra merværdiafgiften(
3) sker fordelingen af de afgifts-
pligtige operationer med henblikpå fastlæggelsen af den vejede
gennemsnitsmomssats i henhold til oplysningerne fra national-
regnskaberne, der er opstillet i overensstemmelse med deteuropæiske nationalregnskabssystem; for disse retsakter, som iforbindelse med Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 af 22.november 1993 om gennemførelse af protokollen om procedureni forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud(
4), Rådets
afgørelse 94/728/EF, Euratom af 31. oktober 1994 om ordningen
for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter(5) og Rådets
beslutning 94/729/EF af 31. oktober 1994 om budgetdisciplin(6),
bør der fastlægges en overgangsperiode med hensyn til anven-delsen af det system, der indføres ved denne forordning —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Mål
1. Formålet med denne forordning er at indføre det europæiske
nationalregnskabssystem 1995, i det følgende benævnt »ENS-95«, idet
der:
a) fastlægges en metodologi vedrørende fælles regnskabsstandarder, -
definitioner, -nomenklaturer og -regler, som skal gøre det muligt
efter de nærmere retningslinjer i artikel 3 på sammenligneligt
grundlag at udarbejde statistiske regnskaber og tabeller samtresultater, til brug for Fællesskabet
b) til brug for Fællesskabet fastlægges et program med en fast tidsplan
for indberetning af de statistiske regnskaber og tabeller, derudarbejdes i henhold til ENS-95.
2. Denne forordning gælder, idet hensyn tages til artikel 7 og 8, for
alle retsakter udstedt af Fællesskabet, hvori der henvises til ENS ellerdefinitionerne deri.
3. Denne forordning forpligter ingen medlemsstat til at udarbejde
regnskaber til eget formål i henhold til ENS-95.
Artikel 2
Metodologi
1. Den i artikel 1, stk. 1, litra a), omhandlede metodologi for ENS-95
fremgår af bilag A.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 4
(1) EFT nr. L 59 af 6. 3. 1991, s. 19.
(2) EFT nr. L 49 af 21. 2. 1989, s. 26. Direktivet er ændret ved tiltrædelsesakten
af 1994.
(3) EFT nr. L 155 af 7. 6. 1989, s. 9.
(4) EFT nr. L 332 af 31. 12. 1993, s. 7.
(5) EFT nr. L 293 af 12. 11. 1994, s. 9.
(6) EFT nr. L 293 af 12. 11. 1994, s. 14.
▼B
2. Kommissionen træffer efter proceduren i artikel 4 afgørelse om
ændringer af metodologien for ENS-95 med det formål at afklare ogforbedre indholdet af systemet, forudsat at de ikke indebærer ændringer
af grundbegreberne, at der ikke kræves yderligere ressourcer til deres
gennemførelse, og at anvendelsen af dem ikke medfører en forøgelse afde egne indtægter.
3. Senest den 31. december 1997 træffer Rådet i henhold til de
relevante bestemmelser i traktaten afgørelse om indførelsen af det i bilagA omhandlede system for fordeling af indirekte målte finansielle
formidlingstjenester (FISIM) og vedtager de iværksættelsesforanstalt-
ninger, der måtte være nødvendige.
Artikel 3
Indberetning til Kommissionen
1. Medlemsstaterne fremsender de i bilag B anførte regnskaber og
tabeller til Kommissionen (De Europæiske Fællesskabers StatistiskeKontor) inden for de for hver tabel fastsatte frister.
De yderligere frister, som visse medlemsstater måtte have fået i henhold
til bilag B, udløber senest den 1. januar 2005.
Efter høring af Udvalget for Det Statistiske Program aflægger
Kommissionen senest den 1. juli 2003 rapport til Rådet om anvendelsen
af de yderligere frister med henblikpå en k ontrol af, om de fortsat er
berettigede. Rapporten skal i givet fald ledsages af et kommissionsfor-slag med henblikpå indrømmelse af nye, supplerende frister for demedlemsstater, som måtte have behov derfor.
2. Medlemsstaterne indberetter de i bilag B anførte data, herunder
data, som de har erklæret fortrolige i henhold til national lovgivning
eller praksis vedrørende statistisk fortrolighed, i overensstemmelse med
bestemmelserne i Rådets forordning (Euratom, EØF) nr. 1588/90 af 11.juni 1990 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til DeEuropæiske Fællesskabers Statistiske Kontor(
1), som er retningsgivende
for den fortrolige behandling af oplysninger.
Kommissionen kan efter proceduren i artikel 4 træffe afgørelse om
ændringer — med hensyn til nye tabeller, lande og/eller regioner — i de
oplysninger, som medlemsstaterne skal indberette, jf. dog artikel 2, stk.
2.
Artikel 4
1. Kommissionen bistås af Udvalget for Det Statistiske Program (i
det følgende benævnt »udvalget«).
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i
afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
Fristen i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre
måneder.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 5
Udvalgets opgaver
Udvalget behandler alle de spørgsmål om anvendelsen af denne
forordning, som formanden indbringer for udvalget på eget initiativeller efter anmodning fra en medlemsstat.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 5
(1) EFT nr. L 151 af 15. 6. 1990, s. 1. Forordningen er ændret ved
tiltrædelsesakten af 1994.▼M3
▼B
▼B
Artikel 6
Samarbejde med andre udvalg
1. I alle spørgsmål, der henhører under Udvalget for Penge-,
Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistiks kompetence, indhenterKommissionen dette udvalgs udtalelse, jf. artikel 2 i Rådets afgørelse
91/115/EØF.
2. Kommissionen sender Udvalget for Bruttonationalindkomsten,
som er nedsat ved Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom enhver
oplysning om gennemførelsen af denne forordning, der er nødvendig,for at udvalget kan udføre sin opgave.
Artikel 7
Dato for iværksættelse og første indberetning af data
1. ENS-95 anvendes første gang for de data, der er udarbejdet i
medfør af bilag B, og som skal indberettes i april 1999.
2. Dataene fremsendes til Kommissionen (De Europæiske Fælles-
skabers Statistiske Kontor) inden for de i bilag B fastsatte frister.
3. I overensstemmelse med stk. 1 og indtil første indberetning i
henhold til ENS-95 fremsender medlemsstaterne fortsat de regnskaberog tabeller, der er udarbejdet i henhold til ENS 2. udgave, tilKommissionen (De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor).
4. Med forbehold af artikel 19 i Rådets forordning (EØF, Euratom)
nr. 1552/89 af 29. maj 1989 om gennemførelse af afgørelse 88/376/EØF,
Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter(
1) under-
søger Kommissionen sammen med den berørte medlemsstat, hvorledesdenne forordning anvendes, og forelægger resultaterne af undersøgelsenfor det i artikel 4, stk. 1, nævnte udvalg.
Artikel 8
Overgangsbestemmelser
1. Med henblik på budget og egne indtægter og uanset artikel 1, stk.
2, og artikel 7 er det ENS 2. udgave, der er det gældende europæiskenationalregnskabssystem, jf. artikel 1, stk. 1, i Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom og de hertil knyttede retsakter, navnlig Rådets forordning(EØF, Euratom) nr. 1552/89 og nr. 1553/89 og Rådets afgørelse 94/728/
EF, Euratom og 94/729/EF, så længe afgørelse 94/728/EF, Euratom er i
kraft.
1a. Ved beregning af de momsbaserede egne indtægter og uanset stk.
1 kan medlemsstaterne anvende data baseret på det nye europæiskenational- og regionalregnskabssystem (ENS 95), så længe afgørelse 94/728/EF, Euratom er i kraft.
2. For så vidt angår medlemsstaternes fremsendelse af oplysninger til
Kommissionen som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæs-
sigt store offentlige underskud som omhandlet i Rådets forordning (EF)
nr. 3605/93, er det ENS 2. udgave, der er det gældende europæiskenationalregnskabssystem indtil fremsendelsen af oplysninger den 1.september 1999.
3. Ved anvendelsen af ENS 2. udgave som omhandlet i stk. 1 og 2
sker der en tilpasning af de i henhold til artikel 7, stk. 1, indsamlede datapå grundlag af ENS-95, således at der tages hensyn til de ændringer, der
følger af forskellene med hensyn til begreber, definitioner og
nomenklaturer mellem ENS 2. udgave og ENS-95.
Gennemførelsen af dette princip fastlægges senest i december 1996 efter
proceduren i artikel 6 i Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 6
(1) EFT nr. L 155 af 7. 6. 1989, s. 1. Forordningen er senest ændret ved
forordning (EØF, Euratom) nr. 2729/94 (EFT nr. L 293 af 12. 11. 1994, s. 5).▼M7
▼B
▼B
Artikel 9
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen
iDe Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 7
▼B
BILAG A
DET EUROPÆISKE NATIONALREGNSKABSSYSTEM
ENS 1995
INDHOLDSFORTEGNELSE
KAPITEL 1 GENERELLE PRINCIPPER
ANVENDELSE AF ENS
Grundlag for analyser og politikker
ENS-begrebernes otte kendetegn
ENS 1995 og SNA 1993ENS 1995 og ENS 1970
ENS-SYSTEMET
Statistiske enheder og deres gruppering
Institutionelle enheder og sektorer
Lokale faglige enheder og erhverv
Residente og ikke-residente enheder; den samlede økonomi og udlandet
Strømme og beholdninger
Strømme
Transaktioner
Transaktionernes karakteristika
Transaktioner mellem institutionelle enheder/transaktioner inden for
enheden
Monetære transaktioner/ikke-monetære transaktionerTransaktioner med og uden modydelse
Ændret behandling af transaktionerne
Omkanalisering
Opdeling af transaktioner
Identifikation af den egentlige part i en transaktion
Grænsetilfælde
Andre ændringer i status
Andre mængdemæssige ændringer i aktiver og passiver
Kapitalgevinster og -tab
Beholdninger
Kontosystem og aggregater
Bogføringsregler
Kontosidernes betegnelserDobbelt bogholderi/firdobbelt bogholderi
Værdiansættelse
Særlige regler for værdiansættelse af produkter
Værdiansættelse i faste priser
Registreringstidspunktet
Konsolidering og nettoficering
Konsolidering
Nettoficering
Konti, saldoposter og aggregater
Kontosystemet1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 8
▼B
Konto for varer og tjenester
Konti for udlandet
Saldoposter
Aggregater
Input-output tabeller
KAPITEL 2 ENHEDER OG DERES GRUPPERING
AFGRÆNSNING AF DEN NATIONALE ØKONOMI
DE INSTITUTIONELLE ENHEDER
DE INSTITUTIONELLE SEKTORER
Ikke-finansielle selskaber (S.11)
Delsektoren offentlige ikke-finansielle selskaber (S.11001)Delsektoren private nationalt kontrollerede ikke-finansielle selskaber
(S.11002)
Delsektoren udenlandsk kontrollerede ikke-finansielle selskaber (S.11003)
Finansielle selskaber (S.12)
Delsektoren centralbanken (S.121)Delsektoren andre monetære finansielle institutioner (S.122)
Delsektoren andre finansielle formidlere, undtagen forsikringsselskaber og
pensionskasser (S.123)
Delsektoren finansielle hjælpeenheder (S.124)
Delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser (S.125)
Offentlig forvaltning og service (S.13)
Delsektoren statslig forvaltning og service (S.1311)
Delsektoren offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (S.1312)
Delsektoren kommunal forvaltning og service (S.1313)
Delsektoren sociale kasser og fonde (S.1314)
Husholdninger (S.14)
Delsektoren arbejdsgivere (inkl. selvstændige uden ansatte) (S.141 + S.142)
Delsektoren lønmodtagere (S.143)
Delsektoren modtagere af formueindkomster (S.1441)
Delsektoren pensionsmodtagere (S.1442)Delsektoren modtagere af andre overførselsindkomster (S.1443)
Delsektoren andre husholdninger (S.145)
Non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.15)Udlandet (S.2)
Sektormæssig klassificering af producerende enheder i henhold til juridiske
standardtyper
LOKALE FAGLIGE ENHEDER OG ERHVERV
Den lokale faglige enhed
Erhvervet
KLASSIFICERING AF ERHVERVHOMOGENE PRODUKTIONSENHEDER OG HOMOGENE BRANCHER
Den homogene produktionsenhed
Den homogene branche
KLASSIFICERING AF HOMOGENE BRANCHER1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 9
▼B
KAPITEL 3 PRODUKTTRANSAKTIONER
PRODUKTIV AKTIVITET OG PRODUKTION
Hoved-, bi- og hjælpeaktivitet
Produktion (P.1)
Produktionens registreringstidspunkt og værdiansættelse
FORBRUG I PRODUKTIONEN (P.2)
Registreringstidspunkt for og værdiansættelse af forbrug i produktionen
KONSUM (P.3, P.4)
Udgifter til konsum (P.3)Faktisk konsum (P.4)Registreringstidspunkt for og værdiansættelse af udgifter til konsumRegistreringstidspunkt for og værdiansættelse af faktisk konsum
BRUTTOINVESTERINGER (P.5)
Faste bruttoinvesteringer (P.51)Registreringstidspunkt for og værdiansættelse af faste bruttoinvesteringerLagerændringer (P.52)Registreringstidspunkt for og værdiansættelse af lagerændringer
Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande (P.53)
IMPORT OG EKSPORT AF VARER OG TJENESTER (P.6 og P.7)
Import og eksport af varer (P.61 og P.71)Import og eksport af tjenester (P.62 og P.72)
TRANSAKTIONER MED EKSISTERENDE VARER
KAPITEL 4 FORDELINGSTRANSAKTIONER
AFLØNNING AF ANSATTE (D.1)
Løn (D.11)
Løn i kontanterLønninger i naturalier
Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.12)
Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.121)Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.122)
PRODUKTIONS- OG IMPORTSKATTER (D.2)
Produktskatter (D.21)
Merværdiafgift (moms) (D.211)Importskatter og told ekskl. moms (D.212)
Produktskatter undtagen moms og importskatter (D.214)
Andre produktionsskatter (D.29)Produktions- og importafgifter til Den Europæiske Unions institutioner
SUBSIDIER (D.3)
Produktsubsidier (D.31)
Importsubsidier (D.311)Andre produktsubsidier (D.319)
Andre produktionssubsidier (D.39)
FORMUEINDKOMST (D.4)
Renter (D.41)
Renter på indlån, udlån og forfaldne mellemværenderRenter på værdipapirer1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 10
▼B
Renter på veksler og lignende kortfristede instrumenter
Renter på obligationer
Rente-swaps og terminsaftalerRenter på finansiel leasingAndre renterRegistreringstidspunkt
Udloddet selskabsudbytte (D.42)
Udbytte (D.421)Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber (D.422)
Reinvesteret indtjening på direkte udenlandske investeringer (D.43)Formueindkomst henført til forsikringstagere (D.44)Jordrente mv. (D.45)
Leje af jordLeje af aktiver i undergrunden
LØBENDE INDKOMST- OG FORMUESKATTER MV. (D.5)
Indkomstskatter (D.51)Andre løbende skatter (D.59)
SOCIALE BIDRAG OG YDELSER (D.6)
Bidrag til sociale ordninger (D.61)
Faktiske bidrag til sociale ordninger (D.611)Imputerede bidrag til sociale ordninger (D.612)
Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D.62)
Kontante socialsikringsydelser (D.621)Private fondsbaserede sociale ydelser (D.622)Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til lønmodtagere (D.623)Kontante sociale bistandsydelser (D.624)
Sociale overførsler i naturalier (D.63)
Sociale ydelser i naturalier (D.631)
Sociale sikringsydelser, refusioner (D.6311)Andre socialsikringsydelser i naturalier (D.6312)Sociale bistandsydelser i naturalier (D.6313)
Overførsler af individuelle ikke-markedsmæssige varer og tjenester (D.632)
ANDRE LØBENDE OVERFØRSLER (D.7)
Skadesforsikringspræmier, netto (D.71)Skadesforsikringserstatninger (D.72)Løbende overførsler inden for offentlig forvaltning og service (D.73)Løbende internationalt samarbejde (D.74)Diverse løbende overførsler (D.75)
Løbende overførsler til NPIH'erLøbende overførsler mellem husholdningerBøder og strafgebyrerLotteri og spilErstatningerBNI-baseret fjerde indtægtskildeAndre løbende overførsler1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 11
▼B
KORREKTION FOR ÆNDRINGER I HUSHOLDNINGERNES NETTO-
FORMUE I PENSIONSKASSERESERVER (D.8)
KAPITALOVERFØRSLER (D.9)
Kapitalskatter (D.91)
Investeringstilskud (D.92)
Andre kapitaloverførsler (D.99)
KAPITEL 5 FINANSIELLE TRANSAKTIONER
KLASSIFICERING AF FINANSIELLE TRANSAKTIONER
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) (F.1)
Monetært guld (F.11)
Særlige trækningsrettigheder (SDR) (F.12)
Sedler og mønt samt indskud (F.2)
Sedler og mønt (F.21)
Transferable indskud (F.22)
Andre indskud (F.29)
Værdipapirer undtagen aktier (F.3)
Værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater (F.33)
Kortfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater
(F.331)
Langfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater
(F.332)
Finansielle derivater (F.34)
Lån (F.4)
Kortfristede lån (F.41)
Langfristede lån (F.42)
Aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5)
Aktier og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele i investeringsforeninger
(F.51)
Børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger (F.511), og
ikke-børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger (F.512)
Andre ejerandelsbeviser (F.513)
Andele i investeringsforeninger (F.52)
Forsikringstekniske reserver (F.6)
Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver
(F.61)
Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver (F.611)
Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver (F.612)
Præmie- og erstatningsreserver (F.62)
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.7)
Handelskreditter og forudbetalinger (F.71)Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskreditter og
forudbetalinger (F.79)
Memorandumpost: direkte udenlandske investeringer (F.m)
BOGFØRINGSREGLER FOR FINANSIELLE TRANSAKTIONER
Værdiansættelse
RegistreringstidspunktOpgørelse af finansielle transaktioner på grundlag af ændringer i statuskonti
Bilag 5.1: Pengemængdebegreber i statuskonti og finansielle konti1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 12
▼B
KAPITEL 6 ANDRE STRØMME
FORBRUG AF FAST REALKAPITAL (K.1)ANSKAFFELSER MINUS AFHÆNDELSER AF IKKE-FINANSIELLE IKKE-
PRODUCEREDE AKTIVER (K.2)
ANDRE ÆNDRINGER I STATUS (K.3-K.12)ANDRE MÆNGDEÆNDRINGER (K.3-K.10 og K.12)ØKONOMISK OPSTÅEN AF IKKE-PRODUCEREDE AKTIVER (K.3)
ØKONOMISK OPSTÅEN AF PRODUCEREDE AKTIVER (K.4)
NATURLIG VÆKST I IKKE-AVLEDE/DYRKEDE BIOLOGISKE
RESSOURCER (K.5)
ØKONOMISK FORSVINDEN AF IKKE-PRODUCEREDE AKTIVER (K.6)
TAB VED KATASTROFER (K.7)IKKE-KOMPENSERET BESLAGLÆGGELSE (K.8)ANDRE MÆNGDEÆNDRINGER I IKKE-FINANSIELLE AKTIVER I.A.N.
(K.9)
ANDRE MÆNGDEÆNDRINGER I FINANSIELLE AKTIVER OG PASSIVER
I.A.N. (K.10)
ÆNDRINGER I KLASSIFIKATIONER OG STRUKTUR (K.12)
Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur (K.12.1)Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver (K.12.2)
NOMINELLE KAPITALGEVINSTER OG -TAB (K.11)
Neutrale kapitalgevinster/-tab (K.11.1)Reale kapitalgevinster/-tab (K.11.2)Kapitalgevinster opdelt efter typen af finansielt aktiv
Sedler og mønt samt indskud (AF.2)
Lån (AF.4) og andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF.7)Værdipapirer undtagen aktier (AF.3)Aktier og andre ejerandelsbeviser (AF.5)
Forsikringstekniske reserver (AF.6)
Finansielle aktiver udstedt i udenlandsk valuta
KAPITEL 7 STATUSKONTI
TYPER AF AKTIVER
Ikke-finansielle producerede aktiver (AN.1)Ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (AN.2)Finansielle aktiver og passiver (AF.)
VÆRDIANSÆTTELSE AF POSTERINGER PÅ STATUSKONTOEN
Generelle principper for værdiansættelse
IKKE-FINANSIELLE AKTIVER (AN.)
Producerede aktiver (AN.1)
Faste aktiver (AN.11)
Materielle faste aktiver (AN.111)Immaterielle faste aktiver (AN.112)
Lagerbeholdninger (AN.12)
Værdigenstande (AN.13)
Ikke-producerede aktiver (AN.2)
Naturkapital (AN.21)
Jord (AN.211)
Aktiver i undergrunden (AN.212)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 13
▼B
Anden naturkapital (AN.213 og AN.214)
Immaterielle ikke-producerede aktiver (AN.22)
Finansielle aktiver og passiver (AF.)
Monetært guld og SDR (AF.1)
Sedler og mønt samt indskud (AF.2)Værdipapirer undtagen aktier (AF.3)Lån (AF.4)
Aktier og andre ejerandelsbeviser (AF.5)
Forsikringstekniske reserver (AF.6)Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF.7)
Memorandumposter
Varige forbrugsgoder (AN.m)Direkte udenlandske investeringer (AF.m)
Finansielle statuskonti
Bilag 7.1: Definition af de enkelte kategorier af aktiver
Bilag 7.2: Oversigt over posteringer fra primostatuskonto til ultimostatuskonto
KAPITEL 8 KONTOSYSTEM OG SALDOPOSTER
KONTOSYSTEM
Løbende konti
Produktionskonto (I)
Indkomstfordelings- og indkomstanvendelseskonti (II)
Primærindkomstfordelingskonti (II.1)
Indkomstdannelseskonto (II.1.1)
Konto for allokering af primær indkomst (II.1.2)
Konto for virksomhedsindkomst (II.1.2.1)Konto for allokering af anden primær indkomst (II.1.2.2)
Sekundærindkomstfordelingskonto (II.2)
Konto for indkomstomfordeling via naturalieydelser (II.3)Indkomstanvendelseskonto (II.4)
Konto for anvendelse af disponibel indkomst (II.4.1)
Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst (II.4.2)
Akkumulationskonti (III)
Kapitalkonto (III.1)
Konto for ændringer i nettoformue forårsaget of opsparing og
kapitaloverførsler (III.1.1)
Konto for erhvervelser af ikke-finansielle aktiver (III.1.2)
Finansiel konto (III.2)Konto for andre ændringer i status (III.3)
Konto for andre mængdemæssige ændringer i status (III.3.1)
Omvurderingskonto (III.3.2)
Konto for neutrale kapitalgevinster og -tab (III.3.2.1)
Konto for reale kapitalgevinster og -tab (III.3.2.2)
Statuskonti (IV)
Primostatuskonto (IV.1)Ændringer i statuskonto (IV.2)
Ultimostatuskonto (IV.3)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 14
▼B
KONTI FOR UDLANDET (V)
Løbende konti
Udlandskonto for varer og tjenester (V.I)Udlandskonto for primære indkomster og løbende overførsler (V.II)
Udlandskonti for akkumulation (V.III)
Kapitalkonto (V.III.1)Finansiel konto (V.III.2)Konto for andre ændringer i status (V.III.3)
Statuskonti (V.IV)
KONTO FOR VARER OG TJENESTER (0)INTEGRERET ØKONOMISK KONTOSYSTEMAGGREGATER
Bruttonationalproduktet i markedspriser (BNP)Den samlede økonomis overskud af produktionenDen samlede økonomis blandede indkomstDen samlede økonomis virksomhedsindkomstNationalindkomst (i markedspriser)Disponibel nationalindkomstOpsparingSaldo på udlandskontoens løbende posterDen samlede økonomis fordringserhvervelse, nettoDen samlede økonomis nettoformue
MATRIXREPRÆSENTATION
Matrixrepræsentation af ENS-kontiFordelene ved matrixpræsentationTilpasning af en reduceret matrix til visse former for analyser
KAPITEL 9 INPUT-OUTPUT TABELLER
TILGANGS- OG ANVENDELSESTABELLER
TABELLER, SOM FORBINDER TILGANGS- OG ANVENDELSESTABEL-
LERNE MED SEKTORKONTIENE
SYMMETRISKE INPUT-OUTPUT TABELLER
KAPITEL 10 MÅLING AF PRIS- OG MÆNGDEÆNDRINGER
ANVENDELSESOMRÅDE FOR PRIS- OG MÆNGDEINDEKS I NATIONAL-
REGNSKABSSYSTEMET
Det sammenhængende system af pris- og mængdeindeksPris- og mængdeindeks for andre aggregater
GENERELLE PRINCIPPER FOR BEREGNING AF PRIS- OG MÆNGDE-
INDEKS
Definition af priser og mængder for markedsmæssige produkterKvalitets- og prisforskellePrincipper for ikke-markedsmæssige tjenesterPrincipper for værditilvækst og BNP
PROBLEMER VED ANVENDELSEN AF PRINCIPPERNE
Anvendelsen generelt
Anvendelse på specifikke strømme
Strømme af varer og markedsmæssige tjenesterStrømme af ikke-markedsmæssige tjenester1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 15
▼B
Skatter og subsidier på produkter og import
Forbrug af fast realkapitalAflønning af ansatteBeholdninger af producerede faste aktiver og lagerbeholdninger
Måling af realindkomst for den samlede økonomi
VALG AF INDEKSFORMLER OG ÆNDRING AF BASISÅRGEOGRAFISKE PRIS- OG MÆNGDEINDEKS
KAPITEL 11 BEFOLKNING OG FORBRUG AF ARBEJDSKRAFT
DEN SAMLEDE BEFOLKNING
ERHVERVSAKTIV BEFOLKNINGBESKÆFTIGELSE
Lønmodtagere
Selvstændige
Beskæftigelse og hjemsted
ARBEJDSLØSHEDJOB
Job og bopæl
SAMLET ANTAL ARBEJDSTIMERFULDTIDSBESKÆFTIGELSEFORBRUG AF ANSATTES ARBEJDSKRAFT OPGJORT I FASTE PRISER
KAPITEL 12 KVARTALSREGNSKABER
KAPITEL 13 REGIONALREGNSKABER
DET REGIONALE OMRÅDE
ENHEDER OG HJEMSTED
METODER TIL REGIONAL OPDELINGHOVEDAGGREGATER EFTER ERHVERVKONTI FOR HUSHOLDNINGSSEKTOREN
BILAG
I. INDIREKTE MÅLTE FINANSIELLE FORMIDLINGSTJENESTER (FISIM)
Ændringer, der skal foretages i ENS-teksten ved en fordeling af FISIM
II. LEASING OG KØB PÅ AFBETALING AF VARIGE GODER
Definitioner
LeasingOperationel leasingFinansiel leasing
Køb på afbetaling
Behandling i kontosystemet
Operationel leasingFinansiel leasingKøb på afbetaling
III. FORSIKRING
IndledningDefinitioner
Sociale forsikringsordninger
Offentlige sociale sikringsordninger1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 16
▼B
Private fondsbaserede sociale forsikringsordninger
Arbejdsgiveradministrerede ikke-fondsbaserede sociale forsikringsordninger
Anden forsikring
Anden livsforsikringAnden skadesforsikring
GenforsikringHjælpevirksomhed i forbindelse med forsikring
Behandling i kontosystemet
Socialforsikring
Sociale forsikringsordninger
Private fondsbaserede sociale forsikringsordninger
Arbejdsgiveradministrerede ikke-fondsbaserede sociale forsikringsordninger
Anden forsikring
Anden livsforsikringSkadesforsikring
GenforsikringHjælpevirksomhed i forbindelse med forsikring
Forsikring — Taleksempel
IV. KLASSIFIKATION OG KONTI
Klassifikation
Klassifikation af institutionelle sektorer (S)Klassifikation af transaktioner og andre strømmeKlassifikation af saldoposter (B)Klassifikation af aktiver (A)Gruppering og kodning af erhverv (A), produkter (P) og investeringer (investeringer i fast
realkapital) (Pi)
Klassifikation af privat konsum efter formål (COICOP) (et- og tocifret niveau)Klassifikation af det offentliges udgifter efter formål (COFOG)
Konti
Tabeller2.1 Sektorer og delsektorer2.2 Producenttyper samt hovedaktiviteter og -funktioner klassificeret efter sektor
2.3 Sektormæssig klassificering af producerende enheder efter retlig form3.1 Sondringen mellem markedsproducenter, producenter af produkter til eget brug og andre ikke-
markedsproducenter i relation til institutionelle enheder
3.2 Institutionelle enheder, lokale faglige enheder og produktion samt sondringen mellem
markedsmæssig, til eget brug og anden ikke-markedsmæssig
3.3 Sondringen mellem markeds(mæssig), til eget brug og anden ikke-markeds(mæssig) for lokale
faglige enheder og deres produktion
3.4 Registrering af transport af eksporterede varer3.5 Registrering af transport af importerede varer5.1 Klassificering af finansielle transaktioner8.1 Oversigt over konti, saldoposter og hovedaggregater8.2 Konto I: Produktionskonto8.3 Konto II.1.1: Indkomstdannelseskonto8.4 Konto II.1.2.: Konto for allokering af primær indkomst8.5 Konto II.1.2.1: Virksomhedsindkomst og konto II.1.2.2: Allokering af anden primær indkomst1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 17
▼B
8.6 Konto II.2: Sekundærindkomstfordelingskonto
8.7 Konto II.3: Konto II.3: Konto for indkomstomfordeling via naturalieydelser8.8 Konto II.4.1: Konto for anvendelse af disponibel indkomst8.9 Konto II.4.2: Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst8.10 Konto III.1.1: Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler8.11 Konto III.1.2: Konto for erhvervelser af ikke-finansielle aktiver8.12 Konto III.2: Finansiel konto8.13 Konto III.3.1: Konto for andre mængdeændringer i status
8.14 Konto III.3.2: Omvurderingskonto
8.15 Konto IV: Statuskonti8.16 Samlede konti for udlandet (konto for transaktioner med udlandet)8.17 Konto 0: Konto for varer og tjenester8.18 Integreret økonomisk kontosystem8.19 Matrixrepræsentation af samtlige konti og saldoposter for den samlede økonomi8.20 Skematisk fremstilling af en samfundsmæssig regnskabsmatrix8.21 Eksempel på en mere detaljeret samfundsmæssig regnskabsmatrix8.22 Eksempel på en detaljeret undermatrix: Nettoværditilvækst (basispriser)
9.1 Forenklet tilgangstabel
9.2 Forenklet anvendelsestabel9.3 Forenklet kombineret tilgangs- og anvendelsestabel9.4 Forenklet symmetrisk input-output tabel (produkt/produkt)9.5 Tilgangstabel i basispriser og omregning til køberpriser9.6 Anvendelsestabel i køberpriser9.7 Forenklet tabel over handels- og transportavancer9.8 Forenklet tabel over produktskatter minus produktsubsidier9.9 Anvendelsestabel for import
9.10 Anvendelsestabel i basispriser for indenlandskproduk tion
9.11 Tabel, som forbinder tilgangs- og anvendelsestabellerne med sektorkontiene9.12 Symmetrisk input-output tabel i basispriser (produkt/produkt)9.13 Symmetrisk input-output tabel for indenlandsk produktion (produkt/produkt)A.I.1 Konsekvenser af fordelingen af FISIM på institutionelle sektorer, inkl. ændringer for ikke-
markedsmæssige producenter
A.I.2 Konsekvenserne af, at FISIM kun henføres til en fiktiv sektor
A.III.1 Offentlige socialsikringsordningerA.III.2 Private fondsbaserede socialforsikringsordningerA.III.3 Ikke-fondsbaserede arbejdsgiveradministrerede socialforsikringsordningerA.III.4 Anden livsforsikringA.III.5 Anden skadesforsikringA.IV.1 Konto 0: Konto for varer og tjenesterA.IV.2 Samlede konti for den samlede økonomiA.IV.3 Samlede konti for ikke-finansielle selskaber
A.IV.4 Samlede konti for finansielle selskaber1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 18
▼B
A.IV.5 Samlede konti for offentlig forvaltning og service
A.IV.6 Samlede konti for husholdninger
A.IV.7 Samlede konti for non-profit institutioner rettet mod husholdninger1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 19
▼B
KAPITEL 1
GENERELLE PRINCIPPER
1.01. Det Europæiske National- og Regionalregnskabssystem (ENS 1995 eller
blot: ENS) er et internationalt sammenligneligt system af konti og tabeller
til brug ved en systematisk og detaljeret beskrivelse af en samlet økonomi
(dvs. et område, et land, en gruppe af lande), økonomiens komponenter og
dens forbindelser med andre samlede økonomier.
ENS 1995 afløser Det Europæiske Nationalregnskabssystem fra 1970
(ENS 1970; anden udgave med mindre ændringer blev udsendt i 1978).
ENS 1995 er i fuld overensstemmelse med de reviderede internationale
retningslinjer for opstilling af nationalregnskaber, »The System of
National Accounts« (SNA 1993 eller blot: SNA). Disse retningslinjer er
blevet udarbejdet inden for rammerne af De Forenede Nationer, IMF,
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, OECD og Verdens-
banken. ENS fokuserer imidlertid på forholdene i Den Europæiske Union
og dennes behov for data. Ligesom SNA er ENS afstemt efter de begreber
og klassifikationer, der bruges i mange andre sociale og økonomiske
statistikker. Som eksempel kan nævnes beskæftigelsesstatistik, produkti-
onsstatistik og udenrigshandelsstatistik. ENS kan derfor bruges som
referenceramme i den sociale og økonomiske statistik i Den Europæiske
Union og dens medlemsstater.
1.02. ENS består af to hovedtyper af tabeller:
a) sektorregnskaber(1)
b) input-output tabeller(2) og konti efter erhverv(3).
Sektorregnskaberne beskriver systematisk efter institutionel sektor de
forskellige stadier i den økonomiske proces: produktion, indkomstdan-
nelse, indkomstfordeling, indkomstomfordeling, indkomstanvendelse og
finansiel og ikke-finansiel akkumulation. Sektorregnskaberne indeholder
også statuskonti, som viser beholdningerne af aktiver og passiver og
nettoformue ved begyndelsen og slutningen af regnskabsperioden.
Input-output tabellerne og kontiene efter erhverv giver en mere detaljeret
beskrivelse af produktionsprocessen (omkostningsstruktur, indkomstdan-
nelse og beskæftigelse) og vare- og tjenestestrømmene (produktion,
import, eksport, konsum, forbrug i produktionen og investeringer efter
produktgruppe).
ENS indeholder også definitioner af begreberne befolkning og beskæfti-
gelse(4). Disse begreber er relevante både i forbindelse med
sektorregnskaberne og input-output tabellerne.
ENS begrænser sig ikke til årlige nationalregnskaber, men dækker også
kvartalsregnskaber(5) og regionalregnskaber(6).
ANVENDELSE AF ENS
Grundlag for analyser og politikker
1.03. ENS-systemet kan bruges til analyse og vurdering af:
a) Strukturen i en samlet økonomi. Som eksempler kan nævnes:
1) værditilvækst og beskæftigelse efter erhverv
2) værditilvækst og beskæftigelse efter geografiske områder3) indkomstfordeling efter sektor4) import og eksport efter produktgruppe5) udgifter til konsum efter produktgruppe6) faste investeringer og realkapital efter erhverv7) sammensætningen af beholdninger og strømme af finansielle
aktiver efter typen af aktiv og efter sektor.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 20
(1) Se kapitel 8, »Kontosystem og saldoposter«.
(2) Se kapitel 9, »Input-output tabeller«.
(3) Se kapitel 8, »Kontosystem og saldoposter«.
(4) Se kapitel 11, »Befolkning og arbejdskraftinput«.
(5) Se kapitel 12, »Kvartalsregnskaber«.
(6) Se kapitel 13, »Regionalregnskaber«.
▼B
b) Specifikke dele eller aspekter af en samlet økonomi. Som eksempler
kan nævnes:
1) bank- og finansvirksomhed i den nationale økonomi
2) den rolle offentlig forvaltning og service spiller
3) en bestemt regions økonomi (sammenlignet med den nationale
økonomi).
c) Udviklingen i en samlet økonomi over tid. Som eksempler kan
nævnes:
1) analyse af BNP-vækstrater
2) analyse af inflationen3) analyse af sæsonsvingninger i husholdningernes udgifter, på
grundlag af kvartalsregnskaber
4) analyse af den skiftende betydning af bestemte finansielle
instrumenter over en periode, f.eks. den øgede brug af optioner
5) sammenligning af erhvervsstrukturer i den nationale økonomi over
en længere periode, f.eks. 30 år.
d) En samlet økonomi i forhold til andre samlede økonomier. Som
eksempler kan nævnes:
1) sammenligning af den rolle, offentlig forvaltning ogservice spiller i
Den Europæiske Unions medlemsstater
2) analyse af den indbyrdes afhængighed mellem økonomierne i Den
Europæiske Union
3) analyse af, hvordan eksporten fra Den Europæiske Union er
sammensat, og hvor den går hen
4) sammenligning af BNP-vækstrater og disponibel indkomst per
capita i Den Europæiske Union, USA og Japan.
1.04. For EU og dens medlemsstater spiller ENS-tallene en vigtig rolle i
forbindelse med udformningen og forvaltningen af den økonomiske og
sociale politik.
Hertil kommer en række meget vigtige og specifikke anvendelser af
systemet:
a) overvågning og styring af den europæiske pengepolitik: konvergen-
skriterierne for Den Europæiske Monetære Union bygger på tallene i
nationalregnskabet (underskud og gæld i offentlig forvaltning og
service og BNP)
b) bevilling af økonomisk hjælp til regioner i EU: udbetalingerne fra EU's
strukturfonde bygger delvis på regionale nationalregnskabstal
c) fastlæggelse af EU'segne indtægter. Disse afhænger i tre henseender af
nationalregnskabstallene:
1) EU's samlede indtægter fastsættes som en procentdel af medlems-
staternes bruttonationalindkomst (BNI).
2) EU's tredje indtægtskilde er momsindtægter. Størrelsen af
medlemsstaternes bidrag til disse indtægter afhænger i høj grad af
nationalregnskabstallene, fordi tallene bruges til at beregne den
gennemsnitlige momsprocent.
3) Den relative størrelse af medlemsstaternes bidrag til EU's fjerde
indtægtskilde bygger på bruttonationalindkomsten.
ENS-begrebernes otte kendetegn
1.05. For at skabe en god balance mellem databehov og datamuligheder har
ENS-begreberne otte vigtige kendetegn. De er:
a) internationalt sammenlignelige
b) harmoniseret med andre sociale og økonomiske statistikker
c) konsistente
d) direkte anvendelige
e) forskellige fra de fleste administrative begreber
f) veletablerede og fastsat for en lang periode
g) tager sigte på at beskrive den økonomiske proces i monetære og let
observerbare termer
h) fleksible og anvendelige til mange formål.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 21
▼B
1.06. Begreberne er internationalt sammenlignelige:
a) For EU's medlemsstater er ENS normen for indsendelse af national-
regnskabstal til alle internationale organisationer. Kun i nationale
publikationer kan ENS fraviges.
b) ENS stemmer i alle henseender overens med begreberne i de
internationale retningslinjer for opstilling af nationalregnskaber, SNA.
Begrebernes internationale sammenlignelighed har fundamental betyd-
ning, når man skal sammenligne statistikker for forskellige lande.
1.07. Begreberne er harmoniseret med andre sociale og økonomiske statistikker:
a) ENS bruger mange begreber og klassifikationer (f.eks. NACE rev. 1),
som også bruges i andre sociale og økonomiske statistikker i EU-
medlemsstaterne, f.eks. i industristatistik, udenrigshandelsstatistik og
beskæftigelsesstatistik. Der forekommer visse begrebsforskelle, men
de er holdt på et minimum. Disse EU-begreber og klassifikationer er
endvidere harmoniseret med FN's.
b) Ligesom SNA er de begreber, der anvendes i ENS harmoniseret med
de vigtigste internationale retningslinjer for anden økonomisk statistik,
således især IMF's betalingsbalancemanual (BPM), IMF's statistikover
offentlige finanser (GFS), OECD's indkomststatistik og ILO's defini-
tion af begreberne beskæftigelse, udførte arbejdstimer og
lønomkostninger.
Denne harmonisering med andre, sociale og økonomiske statistikker
skaber i vid udstrækning sammenhæng mellem statistikkerne og letter
sammenligninger. Dermed forbedres nationalregnskabstallene. Desuden
kan oplysningerne i de mere specifikke statistikker bedre sammenlignes
med de generelle statistikker over den nationale økonomi, dvs.
nationalregnskabstal som BNP eller værditilvækst efter erhverv og sektor.
1.08. Identiteterne i regnskabssystemet understreger konsistensen mellem de
begreber, der beskriver de forskellige led i den økonomiske proces
(produktion, indkomstfordeling, indkomstanvendelse, akkumulation).
Konsistensen indebærer, at tal fra forskellige dele af systemet kan
sammenlignes med hinanden. Følgende forholdstal kan således beregnes:
a) produktivitetstal, såsom værditilvækst pr. udført arbejdstime (dette tal
forudsætter konsistens mellem begreberne værditilvækst og udførte
arbejdstimer)
b) disponibel nationalindkomst per capita (dette forholdstal forudsætter
konsistens mellem begreberne disponibel nationalindkomst og befolk-
ning)
c) faste investeringer i procent af realkapitalen (dette forholdstal
forudsætter konsistens i definitionen af disse strømme og behold-
ninger)
d) underskud og gæld i offentlig forvaltning og service i procent af
bruttonationalproduktet (denne beregning forudsætter konsistens
mellem begreberne underskud og gæld i offentlig forvaltning og
service og bruttonationalproduktet).
Konsistensen gør det ligeledes muligt at opgøre residualer, f.eks.
opsparing beregnet som forskellen mellem disponibel indkomst og
udgifter til konsum(1).
1.09. Begreberne i ENS er direkte anvendelige, eftersom de blev valgt med
henblikpå udarbejdelse af statistisk e data. Dette viser sig på flere måder:
a) Nogle aktiviteter og poster beskrives kun, hvis de har en signifikant
størrelse. Dette gælder f.eks. husholdningernes produktion af varer for
egen regning. Vævning af stof og fremstilling af lervarer registreres
således ikkesom produktion, idet en sådan form for produktion
betragtes som insignifikant for EU-landene. Et andet eksempel er, at
værktøj og redskaber af ringe værdi kun registreres som faste
investeringer, hvis køberens udgifter til sådanne varige goder over-
stiger 500 ECU (i 1995-priser) pr. enhed eller, hvis de indkøbes i større
mængder, den samlede mængde, ellers registreres de som forbrug i
produktionen.
b) Ved nogle begreber er klart angivet, hvordan de kan opgøres enten
eksakt eller approksimativt. F.eks. skal kapitalforbrug opgøres på
grundlag af lineær afskrivning, og til opgørelse af beholdningen af
realkapital anbefales det at bruge PIM-metoden. Et andet eksempel er1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 22
(1) Se kapitel 8, »Kontosystem og saldoposter«.
▼B
værdiansættelse af produktion for egen regning: Principielt anvendes
basispriser, men om nødvendigt kan basisprisen estimeres ved at
sammenlægge de forskellige omkostninger ved fremstillingen.
c) I nogle tilfælde er fastsat forenklende konventioner. F.eks. betragtes
alle kollektive tjenester, der ydes af offentlig forvaltning og service,
som udgifter til konsum.
d) Begreberne er harmoniseret med begreberne i de sociale og
økonomiske statistikker, der danner grundlag for opstillingen af
nationalregnskabet.
1.10. På den anden side er det ikke altid nemt at anvende begreberne
umiddelbart, fordi de i nogle henseender afviger fra de begreber, der
benyttes i administrative datakilder. Som eksempel kan nævnes virk-
somhedsregnskaber, data om forskellige skatter (moms, indkomstskat,
importskatter osv.), socialsikringsdata og data fra bank- og forsikrings-
tilsyn. Disse data bruges ofte til opstilling af nationalregnskabet.
Almindeligvis må de tilpasses for at være i overensstemmelse med
begreberne i ENS.
Begreberne i ENS adskiller sig sædvanligvis i visse henseender fra de
tilsvarende administrative begreber, da:
a) administrative begreber er forskellige fra land til land og derfor ikke
kan sammenlignes internationalt
b) administrative begreber ændres med tiden og derfor ikke kan bruges til
sammenligninger i tid
c) begreberne i de forskellige administrative datakilder ikke alminde-
ligvis er indbyrdes konsistente. Sammenknytning og sammenligning af
data, som er afgørende for opstilling af nationalregnskabstal, kan kun
finde sted, hvis begreberne er konsistente
d) de administrative begreber som regel ikke er de mest velegnede til
økonomiske analyser og vurdering af økonomisk politik.
I visse tilfælde er administrative datakilder dog særdeles egnede til
nationalregnskaber og andre statistikker, fordi:
a) begreber og klassifikationer, som oprindeligt blev udformet til
statistiske formål, også kan anvendes til administrative formål, f.eks.
opdelingen af offentlige udgifter efter art
b) administrative datakilder dækker specifikke behov for statistiske
oplysninger; dette gælder f.eks. Intrastatsystemet til tilvejebringelse
af data om samhandelen inden for EU.
1.11. De vigtigste begreber i ENS er veletablerede og fastsat for en lang
periode, eftersom:
a) man har vedtaget at anvende dem som internationale normer i de næste
årtier
b) de fleste grundbegreber i tidens løb stort set er forblevet uændret i de
successive internationale retningslinjer for nationalregnskab.
Denne begrebsmæssige kontinuitet reducerer behovet for at omregne
tidsserier og indarbejde nye begreber. Endvidere gør den begreberne
mindre påvirkelige over for nationalt og internationalt pres. Af disse
grunde har nationalregnskabstallene kunnet bruges som objektivt data-
grundlag for økonomisk politik og analyse i årtier.
1.12. Begreberne i ENS tager sigte på at beskrive den økonomiske proces i
monetære værdier ud fra let observerbare størrelser. Strømme og
beholdninger, som ikke umiddelbart kan gøres op i penge, eller som
ikke har en modpostering udtrykt i værdi, er normalt ikke omfattet af
ENS.
Dette princip håndhæves ikke altid strengt, fordi der skal tages hensyn til
kravet om konsistens og til de forskellige databehov. For eksempel skal
værdien af tjenester produceret af offentlig forvaltning og service af
hensyn tilkonsistensen registreres som produktion, fordi aflønning af
ansatte og indkøb af alle former for varer og tjenester i sektoren offentlig
forvaltning og service umiddelbart kan gøres op i penge. Endvidere er det
med henblikpå øk onomiskanalyse og politikformålstjenligt for
nationalregnskabet som helhed at beskrive kollektive tjenester produceret
af offentlig forvaltning og service.
1.13. Med henblikpå en yderligere afgrænsning af begreberne i ENS k an det
være hensigtsmæssigt at nævne, nogle vigtige grænsetilfælde.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 23
▼B
Følgende falder inden for produktionsgrænsen i ENS (se punkt 3.07-3.09):
a) produktion af individuelle og kollektive tjenester i offentlig forvaltning
og service
b) boligtjenester, som ejere af egen bolig producerer for egen regning
c) produktion af varer til eget forbrug, f.eks. landbrugsvarer
d) byggeri for egen regning inkl. husholdningernes byggeaktiviteter
e) hus- og hjemmehjælp, som ydes af lønnet personale
f) fiskeopdræt i fiskedamme
g) produktion, som er forbudt i henhold til loven, f.eks. prostitution og
fremstilling af narkotika
h) produktion, hvoraf indtægterne ikke i fuldt omfang opgives til
skattemyndighederne, f.eks. hemmelig tekstilfabrikation.
Følgende falder uden for produktionsgrænsen:
a) hus- og hjemmehjælp, der produceres og forbruges inden for samme
husholdning, f.eks. rengøring, madlavning, pasning af syge og ældre
b) frivilligt arbejde, som ikke resulterer i produktion af varer, f.eks.
pasning og rengøring uden betaling
c) naturlig vækst i fiskeforekomsterne i åbent farvand.
Som hovedregel registrerer ENS al produktion inden for produktions-
kriteriet, dog er der visse specifikke undtagelser:
a) Produktionen i hjælpeaktiviteter registreres ikke; input i hjælpeaktivi-
teter — materialer, arbejdskraft, realkapitalforbrug osv. — betragtes
som input i den hoved- eller biaktivitet, som de er knyttet til.
b) Produktion, der anvendes som forbrug i produktionen inden for samme
lokale faglige enhed (se punkt 1.29) skal ikke registreres; men
produktion til andre lokale faglige enheder inden for samme
institutionelle enhed registreres som produktion.
Det følger af regnskabsprincipperne i ENS, at hvis en aktivitet betragtes
som produktion og dermed registreres, skal de dertil knyttede indkomster,
beskæftigelse, konsum osv. også registreres. Da boligtjenester, som ejere
af egen bolig producerer for egen regning, registreres som produktion,
registreres derfor også den heraf følgende indkomst og udgifter til
konsum. Det omvendte er tilfældet, når en aktivitet ikke registreres som
produktion: hushjælp, som produceres og forbruges i samme husholdning,
skaber ingen indkomst, udgifter til konsum osv., og derfor er der ifølge
principperne i ENS ikke tale om beskæftigelse.
I ENS har man også mange specifikke konventioner, f.eks.:
a) værdiansættelse af produktionen i offentlig forvaltning og service
b) værdiansættelse af produktion af forsikringstjenester ogindirekte målte
finansielle formidlingstjenester
c) registrering af samtlige kollektive tjenester stillet til rådighed af
offentlig forvaltning og service som udgifter til konsum (i stedet for
forbrug i produktionen)
d) registrering af forbruget af indirekte målte finansielle formidlings-
tjenester som forbrug i produktionen inden for en fiktiv sektor eller et
fiktivt erhverv.
1.14. Begreberne i ENS er anvendelige til mange formål: i en lang række
tilfælde vil ENS-begreberne kunne anvendes, selv om det eventuelt vil
være nødvendigt at supplere dem (se også punkt 1.18).
1.15. ENS-begreberne er meget detaljerede og kan derfor bruges fleksibelt:
Nogle begreber er ikke eksplicit nævnt i ENS, men kan nemt udledes. For
eksempel kan man udregne værditilvæksten i basispriser. Et andet
eksempel er at danne nye sektorer ved at omgruppere delsektorer i ENS.
1.16. Fleksibiliteten indebærer også, at der kan indføres yderligere kriterier,
som ikke strider mod principperne i systemet. Sådanne kriterier kan være
antallet af ansatte i en produktionsenhed eller størrelsen af indkomsten i
en husholdning. Beskæftigelsen kan underopdeles efter uddannnelse, alder
og køn.
1.17. Denne fleksibilitet kan bruges i en samfundsmæssig regnskabsmatrix
(SAM). SAM er en matrixfremstilling, som kæder tilgangs- og
anvendelsestabeller sammen med sektorregnskaberne (se også punkt
8.133-8.155). Den giver normalt flere oplysninger om omfanget og
sammensætningen af arbejdsløsheden og beskæftigelsen ved at underop-
dele aflønningen af ansatte i kategorier af beskæftigede. Denne1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 24
▼B
underopdeling gælder både anvendelsen af arbejdskraft fordelt på erhverv,
som den fremgår af anvendelsestabellerne, og tilgangen af arbejdskraft
fordelt på socio-økonomiske undergrupper, som det ses af kontoen for
allokering af primær indkomst for husholdningssektorens delsektorer.
Derved gives en systematiskoversigt over tilgang og anvendelse af
forskellige kategorier af arbejdskraft.
1.18. Til opfyldelse af visse specifikke databehov vil den bedste løsning være at
oprette separate satellitkonti. Som eksempel kan nævnes databehov i
forbindelse med følgende analyser:
a) turismens rolle i den nationale økonomi
b) omkostninger til sundhedsvæsen og finansiering heraf
c) betydningen af forskning og udvikling og humankapital for den
nationale økonomi
d) husholdningernes indkomster og udgifter på basis af mikroøkonomiske
begreber
e) vekselvirkningen mellem miljø og økonomi
f) husholdningernes produktion
g) ændringer i velfærdh) forskellen mellem nationalregnskab og virksomhedsregnskaber og
deres indflydelse på børs- og valutamarkederne
i) skøn over skatteindtægter.
1.19. Satellitkonti kan dække disse databehov ved at:
a) gå i detaljer, hvor det er nødvendigt og udelade overflødige data
b) udvide regnskabssystemets dækningsområde ved at tilføje oplysninger,
som ikke indeholder værdiangivelser f.eks. om forurening og
miljømæssige aktiver
c) ændre nogle grundbegreber, f.eks. ved at udvide begrebet investeringer
med udgifterne til forskning og udvikling eller udgifterne til
uddannelse.
1.20. Et vigtigt kendetegn ved satellitregnskaberne er at alle grundbegreberne
og klassifikationerne i regnskabssystemets struktur principielt bibeholdes.
Kun når det særlige formål med satellitopgørelsen klart kræver en
afvigelse, ændres grundbegreberne. I så fald bør satellitregnskabet også
indeholde en tabel, der viser sammenhængen mellem henholdsvis
satellitregnskabets og grundstrukturens vigtigste aggregater. På denne
måde bibeholdes grundstrukturen som referenceramme, samtidig med at
mere specielle behov tilgodeses.
1.21. I grundstrukturen tages der ikke meget hensyn til strømme og behold-
ninger, som ikke umiddelbart kan opgøres i pengeværdi (eller som ikke
har et modstykke, der kan opgøres i pengeværdi). På grund af sådanne
strømme ogbeholdningers særlige karakter er det normalt også muligt at
analysere dem ud fra statistikker, som ikke er værdirelateret, f.eks.:
a) Produktion inden for husholdningerne beskrives nemmest ved at
opgøre antallet af timer anvendt til de forskellige formål.
b) Uddannelse kan beskrives ud fra uddannelsens art, antallet af elever,
uddannelsens gennemsnitlige varighed mv.
c) Forurening beskrives bedst ved ændringer i antallet af levende plante-
og dyrearter, skovenes tilstand, omfanget af kulilteemissionen,
bestrålingen mv.
Satellitkonti gør det umuligt at sammenkæde sådanne statistikker, som
ikke indeholder værdiangivelser, med grundstrukturen i nationalregn-
skabssystemer. Sammenkædningen kan ske ved så vidt muligt at anvende
samme systematisering i ikke-værdirelaterede statistikker, som er anvendt
i grundstrukturen, f.eks. klassifikation efter husholdningens art eller
klassifikation efter erhverv. Derved opbygges en udvidet struktur, som er
konsistent. Denne struktur kan således anvendes som grundlag for alle
slags analyser og vurderinger af indbyrdes relationer mellem de
forskellige variabler i henholdsvis grundstrukturen og den udvidede del.
1.22. Grundstrukturen og dens vigtigste aggregater beskriver ikke ændringer i
velfærd. Der kan opstilles udvidede konti, som også indeholder den
imputerede værdi af f.eks.:
a) hus- og hjemmehjælp produceret og forbrugt i samme husholdning
b) ændringer vedrørende fritiden
c) fordele og ulemper ved at bo i byen1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 25
▼B
d) uligheden i indkomstfordelingen mellem enkeltpersoner.
I de udvidede konti kan man også omklassificere beklagelige nødvendige
udgifter (f.eks. til forsvaret) til forbrug i produktionen, dvs. som ikke-
bidragende til velfærd. På samme måde kan ødelæggelser ved over-
svømmelser og andre naturkatastrofer klassificeres som forbrug i
produktionen, dvs. som en forringelse af (den absolutte) velfærd.
På denne måde kan man forsøge at skabe en meget grov og ufuldstændig
indikator for velfærdsændringer. Men velfærd har mange dimensioner, og
de fleste kan man dårligt gøre op i pengeværdi. Velfærd kan bedre målesved at bruge separate indikatorer og måleenheder for de enkelte
dimensioner. Egnede indikatorer kunne f.eks. være børnedødelighed,
gennemsnitlig levetid, analfabetisme blandt voksne eller nationalindkomst
per capita. Disse indikatorer kunne indarbejdes i en satellitkonto.
1.23. For at nå frem til en struktur, der er konsistent og international
sammenlignelig, anvendes administrative begreber ikke i ENS. Til
nationale formål kan det dog være nyttigt at råde over tal baseret på
administrative begreber. Hvis man f.eks. skal opstille skøn over skatte-
indtægterne, er det nødvendigt at råde over statistikker over skattepligtig
indkomst. Disse statistikker kan tilvejebringes ved at ændre lidt i
nationalregnskabsstatistikkerne. Samme indfaldsvinkel kan anvendes til
en række begreber, der bruges i den nationale økonomiske politik, f.eks.:
a) det inflationsmål, som bruges til at forhøje pensioner, arbejdsløsheds-
understøttelse og aflønning af tjenestemænd
b) skat, sociale bidrag, offentlig forvaltning og service og kollektiv
sektor, som bruges i diskussionen om den offentlige sektors mest
hensigtsmæssige størrelse
c) »strategisk« sektor/erhverv, som bruges i den nationale økonomiske
politik eller i EU's økonomiske politik
d) »erhvervsinvesteringer«, som bruges i den nationale økonomiske
politik.
Satellitkonti eller blot supplerende tabeller kan dække sådanne normalt
specifikt nationale databehov.
ENS 1995 og SNA 1993
1.24. ENS (ENS 1995) er helt i overensstemmelse med det reviderede
nationalregnskabssystem SNA 1993, som indeholder retningslinjer for
opstilling af nationalregnskaber for alle verdens lande. Der er dog nogle
forskelle mellem ENS 1995 og SNA 1993:
a) Forskelle i præsentationen, f.eks.:
1) ENS indeholder særskilte kapitler om produkttransaktioner, forde-
lingstransaktioner og finansielle transaktioner. I SNA derimod er
disse transaktioner beskrevet i syv kapitler ordnet efter konto, f.eks.
kapitler om produktionskonto, primærindkomstfordelingskonto,
kapitalkonto og konto for udlandet.
2) ENS beskriver et begreb ved at definere det og opremse, hvad der
falder ind under det, og hvad der falder udenfor. SNA beskriver
som regel begreberne mere generelt og bestræber sig på at give en
begrundelse for de vedtagne konventioner.
3) ENS indeholder også kapitler om regionale regnskaber og
kvartalsregnskaber.
4) SNA indeholder også et kapitel om satellitkonti.
b) ENS-begreberne er i adskillige tilfælde mere konkrete og præcise end
begreberne i SNA, f.eks.:
1) SNA er ikke særlig præcis, når man for institutionelle enheder og
lokale faglige enheder skal sondre mellem markedsmæssig
produktion, produktion til egen endelig anvendelse og anden
ikke-markedsmæssig produktion. Heraf følger, at værdiansættelsen
af produktionen og fordelingen efter sektorer ikke er tilstrækkelig
præcist defineret. I ENS er denne sondring derfor yderligerepræciseret, ligesom der i visse tilfælde er tilføjet kriteriet om, at en
markedsmæssig producents salg skal dække mindst 50 % af
produktionsomkostningerne (se tabel 3.1).
2) I ENS er der fastsat tærskelværdier for registrering, f.eks.
registrering af værktøj og redskaber af ringe værdi som forbrug i
produktionen.
3) I ENS gøres den antagelse, at varer, der produceres af hushold-
ningerne, såsom vævning af stof og møbelfremstilling, ikke er1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 26
▼B
signifikante i EU-landene og derfor ikke behøver at blive
registreret.
4) ENS henviser direkte til konkrete institutionelle ordninger i EU,
som f.eks. Intrastat-systemet til registrering af varebevægelser
inden for EU og medlemsstaternes bidrag til EU.
5) ENS indeholder EU-specifikke klassifikationer, f.eks. CPA til
produkter og NACE rev. 1 til erhverv (specifikke, men harmoni-
seret med FN's tilsvarende klassifikationer).
6) ENS indeholder en yderligere opdeling af alle transaktioner med
udlandet; de opdeles i transaktioner mellem residenter i EU og
transaktioner med residenter uden for EU.
ENS kan være mere konkret end SNA, fordi ENS kun gælder for EU-
landene. Til dækning af EU's behov, skal ENS nødvendigvis også være
mere konkret.
ENS 1995 og ENS 1970
1.25. ENS 1995 adskiller sig fra ENS 1970 både i omfang og begreber. De
fleste af disse forskelle svarer til forskellene mellem SNA 1968 og SNA
1993. Nogle af de vigtigste forskelle i omfang er følgende:
a) indførelse af statuskonti
b) indførelse af konto for andre mængdemæssige ændringer i status, dvs.
introduktion af begreberne andre mængdemæssige ændringer, nomi-
nelle og reale kapitalgevinster
c) underopdeling af husholdningerne
d) indførelse af et nyt konsumbegreb: faktisk konsum
e) indførelse af et nyt prisjusteret indkomstbegreb: real disponibel
nationalindkomst
f) indførelse af begrebet købekraftpariteter.
Nogle af de vigtigste begrebsmæssige forskelle er følgende:
a) Litterært-kunstnerisk arbejde (forfatter-, komponistvirksomhed)
betragtes nu som produktion; betaling for litterært og kunstnerisk
arbejde er derfor betaling for tjenester og ikke formueindkomst.
b) Værdiansættelsen af produktionen af forsikringstjenester er ændret på
nogle punkter, f.eks. medtages afkast af investering af de tekniske
reserver ved værdiansættelse af produktion i forbindelse med skade-
sforsikring.
c) Mere detaljeret opgørelse af handels- og transportavancer.
d) Introduktion af kædeindeks i forbindelse med fastprisberegninger.
e) Indførelse af begrebet finansiel leasing (SNA 1968 og ENS 1970
brugte kun begrebet operationel leasing).
f) Udgifter til efterforskning efter mineraler og til computersoftware
registreres nu som investeringer (i stedet for forbrug i produktionen).
g) Registrering af forbrug af fast realkapital skal også foretages for
infrastrukturprojekter (veje, diger osv.) tilhørende offentlig forvaltning
og service.
h) Inddragelse af nye finansielle instrumenter som f.eks. tilbagekøbsaf-
taler og finansielle derivativer som f.eks. optioner.
Der er også forskelle, som ikke skyldes ændringer i SNA, f.eks.:
a) indførelse af tilgangs- og anvendelsestabeller (disse indgikallerede i
SNA 1968)
b) indførelse af visse tærskelværdier for registrering og henvisning til
konkrete institutionelle ordninger i EU (se punkt 1.24)
c) opgørelse af produktion i basispriser (ENS 1970, SNA 1968 og SNA
1993 godtager også opgørelser i producentpriser)
d) indførelse af begreberne erhvervsaktiv befolkning og arbejdsløshed
(disse begreber findes ikke i SNA 1968 og 1993).
ENS-SYSTEMET
1.26. Det karakteristiske ved systemet er:
a) statistiske enheder og deres gruppering
b) strømme og beholdninger
c) kontosystemet og aggregaterne1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 27
▼B
d) input-output tabellerne.
STATISTISKE ENHEDER OG DERES GRUPPERING(1)
1.27. Et karakteristisk kendetegn ved systemet er brugen af to slags enheder og
to forskellige måder at opdele økonomien på til to forskellige analyse-
formål.
Med henblik på at beskrive indkomst, udgifter og finansielle strømme og
statuskonti inddeler systemet de institutionelle enheder i sektorer efter
deres vigtigste funktioner, adfærd og mål.
Til kortlægning af produktionsprocesser og til brug for input-output
analyser inddeler systemet lokale faglige enheder i erhverv på grundlag af
arten af deres aktiviteter. En aktivitet er karakteriseret ved et input af
produkter, en produktionsproces og et output af produkter.
Institutionelle enheder og sektorer
1.28. Institutionelle enheder er økonomiske enheder, som er i stand til at eje
varer og aktiver, stifte gæld og udøve økonomiske aktiviteter og på egne
vegne indgå transaktioner med andre enheder. I ENS opdeles de
institutionelle enheder i fem gensidigt udelukkende institutionelle sektorerbestående af:
a) ikke-finansielle selskaber
b) finansielle selskaber
c) offentlig forvaltning og service
d) husholdninger
e) non-profit institutioner rettet mod husholdninger.
De fem sektorer udgør tilsammen den samlede økonomi. Hver sektor er
igen opdelt i delsektorer. Systemet rummer et komplet sæt af strøm- og
statuskonti for hver sektor og eventuel delsektor samt for den samlede
økonomi.
Lokale faglige enheder og erhverv
1.29. De fleste institutionelle enheder udøver som producenter mere end en
aktivitet; for at belyse de tekniskøkonomiske sammenhænge er det
nødvendigt at opdele dem efter aktivitetens art.
Det er hensigten, at de lokale faglige enheder skal opfylde dette krav som
en umiddelbart anvendelig indfaldsvinkel. En lokal faglig enhed omfatter
alle dele af en producerende institutionel enhed, som er beliggende et sted
eller flere tæt forbundne steder, og som bidrager til udøvelsen af en
aktivitet på undergruppeniveau (4 cifre) i NACE rev. 1.
Egentlig skal der registreres en lokal faglig enhed for hver biaktivitet; hvis
de nødvendige regnskabsoplysninger til opdeling af disse aktiviteter
imidlertid ikke foreligger, kan en lokal faglig enhed omfatte en eller flere
biaktiviteter.
Alle lokale faglige enheder, der udøver samme eller lignende aktiviteter,
udgør tilsammen et erhverv.
Der er en hierarkisk relation mellem institutionelle enheder og lokale
faglige enheder. En institutionel enhed omfatter en eller flere lokale
faglige enheder; en lokal faglig enhed tilhører en og kun en institutionel
enhed.
Til mere detaljerede analyser af produktionsprocessen anvendes en
analytisk produktionsenhed. Denne enhed, som ikke kan observeres
(undtagen i de tilfælde, hvor den lokale faglige enhed kun fremstiller et
produkt), er en homogen produktionsenhed, der defineres som en enhed,
som ikke udøver biaktiviteter. Disse enheder danner homogene brancher.
Residente og ikke-residente enheder; den samlede økonomi og udlandet
1.30. Den samlede økonomi beskrives ud fra de residente enheder. En enhed er
resident, når dens økonomiske interessetyngdepunkt ligger inden for
landets økonomiske område — dvs. når den udøver økonomiske
aktiviteter igennem længere tid (et år eller mere) på dette område. De
institutionelle sektorer omtalt ovenfor består af residente institutionelle
enheder.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 28
(1) Se kapitel 2, »Enheder og deres gruppering«.
▼B
Residente enheder deltager i transaktioner med ikke-residente enheder
(dvs. med enheder, som er residente i andre økonomiske områder). Disse
transaktioner er økonomiens udenlandske transaktioner og samles i konto
for udlandet. I kontosystemet spiller udlandet samme rolle som en
institutionel sektor, selv om ikke-residente enheder kun medregnes i det
omfang, de deltager i transaktioner med residente institutionelle enheder.
Efter opdelingen af sektorerne er der derfor oprettet en særlig kategori for
udlandet.
Fiktive residente enheder betragtes i systemet som institutionelle enheder
og defineres således:
a) den del af en ikke-resident enhed, som har et økonomisk interesse-
tyngdepunkt inden for landets økonomiske område (det vil i de fleste
tilfælde sige, som foretager økonomiske transaktioner i mindst et år,
eller som udøver byggeaktiviteter i mindre end et år, hvis produktionen
kan betragtes som faste bruttoinvesteringer)
b) ikke-residente enheder, som ejer jord eller bygninger inden for landets
økonomiske område, men kun i det omfang der er tale om
transaktioner vedrørende jorden eller bygningerne.
STRØMME OG BEHOLDNINGER
1.31. Systemet registrerer to fundamentale typer af data: strømme og behold-
ninger. Strømme vedrører bevægelser og følger af begivenheder inden for
en given periode, mens beholdninger vedrører situationen på et bestemt
tidspunkt.
Strømme
1.32. Strømme er udtryk for skabelse, omdannelse, udveksling, overdragelse
eller udslettelse af økonomiske værdier. De medfører ændring af værdien
af en institutionel enheds aktiver og passiver. Der findes to slags
økonomiske strømme: transaktioner og andre ændringer i aktiver.
Transaktioner forekommer på alle konti og i alle tabeller, der viser
strømme, undtagen på kontoen for andre mængdemæssige ændringer i
status og på omvurderingskontoen. Andre ændringer i status forekommer
kun på disse to konti.
Der findes et utal af enkelttransaktioner og andre strømme. Systemet
grupperer dem i et forholdsvis begrænset antal kategorier efter deres art.
Transaktioner
1.33. En transaktion er en økonomisk strøm mellem institutionelle enheder efter
gensidig aftale, eller en økonomisk strøm inden for en institutionel enhed,
som med fordel kan betragtes som en transaktion, ofte fordi enheden
handler i to forskellige egenskaber. Det er hensigtsmæssigt at opdele
transaktioner i fire hovedgrupper:
a) Produkttransaktioner, som beskriver oprindelse (indenlandsk produk-
tion eller import) og anvendelse (forbrug i produktionen, konsum,
investeringer eller eksport) af produkter(1).
b) Fordelingstransaktioner, som beskriver, hvordan værditilvækst, der
skabes i produktionen, fordeles på arbejdskraften, kapitalen og
sektoren for offentlig forvaltning og service og endvidere omforde-
lingen af indkomst og formue (indkomstskat, formueskat og andre
overførsler)(2).
c) Finansielle transaktioner, som beskriver nettoændringer i de finansielle
aktiver og passiver for hvert finansielt instrument. Sådanne transak-
tioner finder ofte sted som modstykke til ikke-finansielle transaktioner,
men de kan også optræde udelukkende i forbindelse med finansielle
instrumenter(3).
d) Transaktioner, som ikke falder ind under de tre ovennævnte grupper:
Forbrug af fast realkapital samt anskaffelser minus afhændelser af
ikke-finansielle, ikke-producerede aktiver(4).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 29
(1) Se kapitel 3, »Produkttransaktioner«.
(2) Se kapitel 4, »Fordelingstransaktioner«.
(3) Se kapitel 5, »Finansielle transaktioner«.
(4) Se kapitel 6, »Andre strømme«.
▼B
Transaktionernes karakteristika
Transaktioner mellem institutionelle enheder/transaktioner inden for
enheden
1.34. De fleste transaktioner indebærer relationer mellem to eller flere
institutionelle enheder. Systemet registrerer dog visse handlinger inden
for de institutionelle enheder som transaktioner. Formålet med at
registrere disse interne transaktioner er at give et mere analytisk brugbart
billede af produktion, endelig anvendelse og omkostninger.
Forbrug af fast realkapital er en vigtig intern transaktion, der registreres i
systemet som en omkostning. De fleste af de andre transaktioner inden for
enheden er produkttransaktioner, som typisk registreres, når den
institutionelle enhed — i sin egenskab af både producent og endelig
forbruger — forbruger egne produkter. Dette gælder ofte husholdninger
og offentlig forvaltning og service.
1.35. Al egenproduktion, der indgår som endelig anvendelse inden for samme
institutionelle enhed registreres. Egenproduktion til forbrug i produk-
tionen inden for samme institutionelle enhed registreres kun, hvis
produktion og forbrug i produktionen finder sted i forskellige lokale
faglige enheder inden for samme institutionelle enhed. Produktion
produceret og anvendt som forbrug i produktionen inden for samme
lokale faglige enhed registreres ikke.
Monetære transaktioner/ikke-monetære transaktioner
1.36. De fleste transaktioner, som registreres i systemet, er monetære
transaktioner, hvor de pågældende enheder foretager eller modtager
betalinger, påtager sig gældsforpligtelser eller modtager aktiver opgjort i
valutaenheder.
Transaktioner, som ikke indebærer udveksling af kontantbeløb eller
fordringer eller gældsforpligtelser opgjort i pengebeløb, er ikke-monetære
transaktioner. Interne transaktioner er sædvanligvis ikke-monetære
transaktioner. Ikke-monetære transaktioner mellem to eller flere institu-
tionelle enheder forekommer ved produkttransaktioner (byttehandel),
fordelingstransaktioner (betaling i naturalier, overførsel i naturalier osv.)
og andre transaktioner (byttehandel med ikke-producerede, ikke-finan-
sielle aktiver).
Systemet registrerer alle transaktioner i pengeværdi. Når værdien af ikke-
monetære transaktioner skal registreres, må den derfor opgøres indirekte
eller estimeres.
Transaktioner med og uden modydelse
1.37. Transaktioner mellem to eller flere enheder kan enten være tosidige eller
ensidige transaktioner. I det første tilfælde leveres varer, tjenester eller
aktiver med f.eks. penge som modydelse. I det sidste tilfælde er der typisk
tale om ydelse af betaling i kontanter eller naturalier fra en institutionel
enhed til en anden uden modydelse. De tosidige transaktioner finder sted
inden for alle fire kategorier af transaktioner, mens ensidige transaktioner
hovedsagelig finder sted inden for fordelingstransaktioner i form af f.eks.
skatter, sociale bistandsydelser eller gaver.
Ændret behandling af transaktionerne
1.38. Systemets behandling af de fleste transaktioner følger af sig selv, således
at forstå at transaktionerne registreres på samme måde, som de opfattes af
de involverede institutionelle enheder. Behandlingen af nogle transakti-
oner ændres imidlertid for at tydeliggøre de underliggende økonomiske
relationer. Der kan være tale om tre former for ændringer: omkanalisering,
opdeling og identifikation af transaktionens egentlige part.
Omkanalisering
1.39. En transaktion, som af de involverede enheder anses for at have fundet
sted direkte mellem enhed A og C, kan registreres, som om den var
foregået indirekte gennem en tredje enhed B. I så fald registreres
transaktionen mellem A og C som to transaktioner: en mellem A og B, og
en mellem B og C. Transaktionen er således omkanaliseret.
Et velkendt eksempel herpå er arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger
indbetalt direkte til socialforsikringsfondene. Systemet registrerer disse
betalinger som to transaktioner: i) arbejdsgiverne betaler arbejdsgiver-
bidrag til socialeordninger til de ansatte, og ii) de ansatte betaler samme
bidrag til socialforsikringsfondene. Formålet med denne omkanalisering
af arbejdsgiverbidragene til sociale ordninger er at tydeliggøre de1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 30
▼B
økonomiske relationer bag transaktionen. I dette tilfælde går det ud på at
vise, at arbejdsgiverbidragene til sociale ordninger er bidrag, der betales
til gunst for de ansatte.
En anden form for omkanalisering er de transaktioner, som i systemet
registreres som foregået mellem to eller flere institutionelle enheder, selv
om der ifølge de involverede parter ikke finder nogen transaktion sted. Et
eksempel herpå er behandlingen af formueindkomst, der hidrører fra
investering af visse forsikringstekniske reserver, og som tilbageholdes af
forsikringsselskaberne. Systemet registrerer denne indkomst som betalt af
forsikringsselskabet til forsikringstagerne, som derefter tilbagebetaler det
samme beløb til selskabet som ekstrapræmier.
Opdeling af transaktioner
1.40. Når en transaktion, som de involverede parter betrager som en enkelt
transaktion, registreres som to eller flere transaktioner i forskellige
kategorier, er transaktionen opdelt. Opdeling medfører normalt ikke, at
yderligere enheder inddrages i transaktionen.
Betaling af skadesforsikringspræmier er et typisk eksempel på opdelte
transaktioner. Selv om forsikringstagerne og forsikringsselskaberne
betragter disse betalinger som en transaktion, opdeler systemet dem i to
helt forskellige transaktioner: betaling som modydelse for skadesforsik-
ringstjenester og nettoskadesforsikringspræmier. Registrering af
handelsavancer er et andet vigtigt eksempel på opdeling af transaktioner.
Identifikation af den egentlige part i en transaktion
1.41. Når en enhed udfører en transaktion på en anden enheds vegne, registreres
transaktionen udelukkende på den egentlige parts konto. Man bør i reglen
ikke gå videre end dette princip ved f.eks. at forsøge at fordele skatter og
subsidier på de endelige betalere eller modtagere på grundlag afantagelser.
Grænsetilfælde
1.42. I definitionen af en transaktion præciseres det, at der skal foreligge en
gensidig aftale mellem de pågældende institutionelle enheder. Når en
transaktion finder sted efter gensidig aftale, er det underforstået, at de
institutionelle enheder er bekendt med og indforstået med den pågældende
transaktion. Det betyder dog ikke nødvendigvis, at alle enheder frivilligt
deltager i transaktionerne, eftersom nogle transaktioner er påtvunget ved
lov. Dette gælder især visse fordelingstransaktioner såsom betaling af skat
og bøder. Ikke-kompenseret beslaglæggelse af aktiver regnes dog ikke for
en transaktion, selv om den er pålagt ved lov.
Illegale økonomiske aktiviteter regnes kun for transaktioner, hvis alle de
involverede enheder deltager frivilligt i aktiviteten. Således er køb og salg
af samt byttehandel med narkotika og stjålne effekter transaktioner, mens
tyveri ikke er.
Andre ændringer i status
1.43. Under andre ændringer i aktiver registreres ændringer, som ikke følger af
transaktioner(
1). Det er enten a) andre mængdemæssige ændringer i
aktiver og passiver eller b) kapitalgevinster og -tab.
Andre mængdemæssige ændringer i aktiver og passiver
1.44. Disse ændringer kan groft inddeles i tre hovedkategorier:
a) normal opståen og forsvinden af aktiver, som ikke er resultatet af
transaktioner
b) ændringer i aktiver og passiver som følge af ekstraordinære, uforudsete
hændelser
c) ændringer i klassifikationer og struktur.
1.45. Eksempler på ændringer inden for kategori a) er fund og udtømmelse af
aktiver i undergrunden, og naturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede
biologiske ressourcer. Kategori b) omfatter ændringer (som regel tab) af
aktiver som følge af naturkatastrofer, krig eller alvorlige kriminelle
voldshandlinger(2). Ensidig annullering af gæld og ikke-kompenseret
beslaglæggelse af aktiver hører også ind under kategori b). Kategori c)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 31
(1) Se kapitel 6, »Andre strømme«.
(2) Følgerne af mindre kriminelle handlinger såsom butikstyveri kan registreres som en del
af en lagerændring og derfor som en transaktion.
▼B
består af ændringer som følge af omklassificering eller omstrukturering af
institutionelle enheder eller aktiver og passiver.
Kapitalgevinster og -tab
1.46. Kapitalgevinster og -tab skyldes ændringer i værdien af aktiver. De
forekommer i forbindelse med alle finansielle og ikke-finansielle aktiver
og passiver. Kapitalgevinster og -tab tilfalder henholdsvis påføres ejerne
af aktiver eller passiver udelukkende i kraft af, at de ejer disseaktiver eller
passiver i en periode, og uden at de undergår nogen form for ændringer.
Kapitalgevinster og -tab opgjort på basis af gældende markedspriser
kaldes nominelle kapitalgevinster/-tab. Disse kan opdeles i neutrale
kapitalgevinster og -tab, som afspejler ændringerne i det generelle
prisniveau, og reale kapitalgevinster og -tab, som afspejler ændringer i de
relative priser på aktiverne.
Beholdninger
1.47. Ved beholdninger forstås mængden af aktiver og passiver på et givet
tidspunkt. Beholdninger opgøres ved begyndelsen og ved slutningen af
hver regnskabsperiode og opføres på statuskonti(1).
Der foretages også beholdningsopgørelser over befolkning og arbejds-
kraft. Disse beholdninger opgøres imidlertid som gennemsnitsværdier
igennem regnskabsperioden.
Der foretages beholdningsopgørelser over alle aktiver inden for systemets
rammer; dvs. over finansielle aktiver og passiver og ikke-finansielle
aktiver, både producerede og ikke-producerede. Dog medtages kun
aktiver, som indgår i økonomiske aktiviteter, og som er underlagt
ejerrettigheder. Således opgøres ikke aktiver som menneskelig kapital og
naturgivne ressourcer, der ikke har nogen ejer.
Inden for systemets grænser er det udtømmende både med hensyn til
strømme og beholdninger. Det betyder, at alle ændringer i beholdninger
forklares fuldt ud med de registrerede strømme.
KONTOSYSTEM OG AGGREGATER(2)
Bogføringsregler
1.48. På en konto registreres for bestemte aspekter af de økonomiske aktiviteter
tilgang og anvendelse eller ændringer i aktiver og passiver i løbet af
regnskabsperioden eller beholdningen af aktiver og passiver ved
begyndelsen og ved slutningen af perioden.
Kontosidernes betegnelser
1.49. I kontiene for løbende transaktioner anvender systemet betegnelsen
»tilgang« for kontoens højre side, der benyttes til registrering af forøgelser
af en enheds eller sektors økonomiske værdier. Venstre side af kontoen
indeholder de transaktioner, der reducerer en enheds eller sektors
økonomiske værdier, og kaldes »anvendelse«.
Akkumulationskontienes højre side betegnes »ændringer i passiver og
nettoformue« og venstre side »ændringer i aktiver«.
Statuskontiene har »passiver og nettoformue« (forskellen mellem aktiver
ogpassiver) på højre side og»aktiver« på venstre. En sammenligning af to
på hinanden følgende statuskonti viser ændringerne i passiver og
nettoformue og ændringerne i aktiver.
Dobbelt bogholderi/firdobbelt bogholderi
1.50. For de enkelte enheder eller sektorer gælder i nationalregnskabet
princippet om dobbelt bogholderi. Hver transaktion skal bogføres to
gange, en gang som tilgang (eller ændringer i passiver) og en gang som
anvendelse (eller ændringer i aktiver). Summen af transaktioner, der
registreres som tilgang eller ændringer i passiver, skal være lig summen af
transaktioner, der registreres som anvendelse eller ændringer i aktiver,
hvorved kontienes konsistens kan kontrolleres.
Betragter man nationalregnskabet med alle enheder og sektorer gælder i
praksis princippet om firdobbelt bogholderi, eftersom de fleste trans-1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 32
(1) Se kapitel 7, »Statuskonti«.
(2) Se kapitel 7, »Statuskonti« og kapitel 8, »Kontosystem og saldoposter«.
▼B
aktioner berører to institutionelle enheder. Hver transaktion af denne type
skal registreres to gange af hver af de to parter. F.eks. registreres en
kontant socialydelse fra en offentlig enhed til en husholdning i den
offentlige enheds konti som anvendelse under overførsler og som en
negativ anskaffelse af aktiver under sedler og mønt samt indskud; på
husholdningssektorens konti registreres den som tilgang under overførsler
og som anskaffelse af aktiver under sedler og mønt samt indskud.
Transaktioner inden for en enkelt enhed (som f.eks. en enheds forbrug af
egen produktion) medfører derimod kun to posteringer, hvis størrelse må
beregnes.
Værdiansættelse
1.51. Med undtagelse af visse poster vedrørende befolkning og arbejdskraft
opgør systemet alle strømme og beholdninger i monetær værdi; der gøres
ikke forsøg på at opgøre nytteværdien af strømme og beholdninger.
Strømme og beholdninger måles efter deres markedsværdi, dvs. den
værdi, strømmene og beholdningerne rent faktisk omsættes til eller kunne
omsættes til i kontanter. Markedspriserne er derfor udgangspunkt for
værdiansættelse i ENS.
1.52. Når der er tale om monetære transaktioner eller aktiver og passiver i
kontanter, er de nødvendige værdier umiddelbart tilgængelige. I de fleste
andre tilfælde foretages værdiansættelsen fortrinsvis ved sammenligning
med markedsprisen for tilsvarende varer og tjenester eller aktiver. Denne
metode benyttes f.eks. ved byttehandel og ved tjenester i forbindelse med
ejerboliger. Når markedspriser for tilsvarende produkter ikke er tilgæn-
gelige f.eks. ved ikke-markedsmæssige ydelser produceret af offentlig
forvaltning og service, bør værdien sættes lig produktionsomkostningerne.
Hvis ingen af disse to veje er farbare, kan strømme og beholdninger
vurderes til nutidsværdien af det forventede fremtidige afkast. Denne
sidste metode er dog behæftet med så stor usikkerhed, at den kun bør
benyttes som allersidste udvej.
1.53. Beholdninger bør værdiansættes til løbende priser på tidspunktet for
opstilling af statuskontoen og ikke til de priser der gjaldt på produktions-
eller anskaffelsestidspunktet for de varer og aktiver, der indgår i
statuskontoen. Det er somme tider nødvendigt at værdiansætte behold-
ninger til nedskrevet aktuel anskaffelsesværdi eller til
produktionsomkostningerne.
Særlige regler for værdiansættelse af produkter (1)
1.54. På grund af transportomkostninger, handelsavancer og produktskatter
minus produktsubsidier opfatter producenten og forbrugeren en given
vares værdi forskelligt. For at ligge så tæt op af de involverede parters
opfattelse som muligt registrerer systemet alle anvendelser i køberpriser,
hvilket indbefatter transportomkostninger, handelsavancer og produkt-
skatter minus produktsubsidier, mens produktionen registreres til
basispriser, som ikke indeholder disse elementer.
1.55. Import og eksport af varer opgøres til værdien ved landegrænsen. Den
samlede import og eksport ansættes til værdien ved eksportørens
toldgrænse eller frit ombord (fob). Udenlandske enheders transport- og
forsikringstjenester mellem importørens og eksportørens grænse
medregnes ikke i varernes værdi, men registreres under tjenesteydelser.
Da der ikke altid foreligger oplysninger om fob-priser for alle
underopdelinger af produkter, viser de detaljerede tabeller over udenrigs-
handelen importen opgjort til værdien ved importørens toldgrænse (cif-
værdi). Alle transport- og forsikringstjenester til importørens grænse
medregnes i de importerede varers værdi. I det omfang disse tjenester
ydes af indenlandske enheder, foretages der en generel fob/cif-korrektion i
disse tal.
Værdiansættelse i faste priser (2)
1.56. Værdiansættelse i faste priser består i at opgøre strømme og beholdninger
i regnskabsperioden i en tidligere periodes priser. Formålet med at
værdiansætte i faste priser er at opdele den pågældende periodes
ændringer i værdien af strømme og beholdninger i prisændringer og
mængdemæssige ændringer. Strømme og beholdninger i faste priser er
volumenopgørelser.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 33
(1) Se kapitel 3, »Produkttransaktioner«.
(2) Se kapitel 10, »Måling af pris- og mængdemæssige ændringer«.
▼B
Mange strømme og beholdninger, f. eks. indkomst, har ikke selv nogen
pris- og mængdedimension. Disse variablers købekraft kan dog beregnes
ved at deflatere de løbende værdier med et passende prisindeks,
prisindekset for f. eks. landets samlede endelige indenlandske anvendelse
eksklusive lagerændringer. Deflaterede strømme og beholdninger opgøres
i reale værdier. Et eksempel er disponibel realindkomst.
Registreringstidspunktet
1.57. Systemet registrerer strømme, efter optjeningstidspunkt; dvs. på det
tidspunkt, hvor økonomiske værdier skabes, omdannes eller afvikles, eller
når fordringer og gæld opstår, omdannes eller afvikles.
På den måde registreres produktion på produktionstidspunktet, ikke når
den betales af en køber, og salget af et aktiv registreres, når
ejendomsretten overdrages, ikke når betalingen erlægges. Renter regi-
streres i den regnskabsperiode, hvori de påløber, uanset om de faktisk
betales i den periode eller ej. Registrering i overensstemmelse med
optjeningstidspunktet gælder alle strømme, både monetære og ikke-
monetære, såvel inden for en enhed som mellem enheder.
I nogle tilfælde er det imidlertid nødvendigt at være fleksibel med hensyn
til registreringstidspunktet. Dette gælder især skatter og andre strømme i
relation til sektoren offentlig forvaltning og service, som ofte registreres
på kassebasis på denne sektors konti. Det er undertiden vanskeligt at
ændre registreringen af disse strømme på kassebasis til registrering eller
optjeningstidspunktet. I disse tilfælde kan det derfor være nødvendigt at
anvende tilnærmede værdier. ►M4Ud over denne fleksibilitet med
hensyn til registreringstidspunktet har det af praktiske grunde i tilknytning
til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud været
nødvendigt at fastlægge en særlig registrering af skatter og bidrag til
sociale ordninger, der skal betales til sektoren offentlig forvaltning og
service, således at denne sektors (og modsektorers) nettolåntagning/
nettolångivning ikke omfatter skatter og bidrag til sociale ordninger, som
ikke forventes at indgå. Som en undtagelse fra det generelle princip for
registrering af transaktioner kan skatter og bidrag til sociale ordninger, der
skal betales til sektoren offentlig forvaltning og service, enten registreres
eksklusive den del, som ikke forventes at indgå, eller, hvis denne del er
inkluderet, udlignes i samme regnskabsperiode gennem en kapitalover-
førsel fra sektoren offentlig forvaltning og service til de relevante
sektorer. ◄
Alle strømme bør registreres samtidig for alle de involverede institu-
tionelle enheder og på alle de pågældende konti. Dette princip kan synes
enkelt, men gennemførelsen af det er ikke. Ikke alle institutionelle
enheder bruger de samme bogføringsprincipper, og selv om de gør, kan
der være forskelle i selve bogføringen af praktiske grunde som f. eks.
forsinkelser i kommunikationen. Derfor sker det, at de involverede parter
registrerer en transaktion på forskellige tidspunkter. Disse forskelle fjernes
ved korrektioner.
Konsolidering og nettoficering
Konsolidering
1.58. Med konsolidering menes eliminering af transaktioner — både under
tilgang og anvendelse — mellem enheder, som tilhører samme gruppe, og
eliminering af gensidige finansielle aktiver og passiver.
Inden for delsektorer og sektorer konsolideres strømme og beholdninger
mellem enhederne principielt ikke.
Der kan dog opstilles konsoliderede konti med henblik på supplerende
beskrivelser og analyser. For nogle analyser er oplysninger om en (del-
)sektors transaktioner med andre sektorer og den tilsvarende finansielle
stilling over for de andre sektorer vigtigere end de globale bruttotal.
Endvidere giver konti og tabeller over kreditor/debitor-relationer et
detaljeret billede af, hvordan økonomien finansieres, og disse opgørelser
anses for meget nyttige for forståelsen af, gennem hvilke kanaler de
finansielle overskud løber fra långiver til låntager.
Nettoficering
1.59. De enkelte enheder og sektorer kan have samme slags transaktioner både
på anvendelsessiden og tilgangssiden (f. eks. både betaler og modtager de
renter) og samme slags finansielle instrument både som aktiv og som
passiv.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 34
▼B
Systemet anbefaler registrering af bruttostørrelserne bortset fra den
nettoficering, der følger af klassifikationerne.
Nettoficering ligger således implicit i nogle kategorier af transaktioner,
hvoraf det tydeligste eksempel er »lagerændringer«, som understreger den
analytiskvigtige betydning af de samlede investeringer frem for de små
daglige til- og afgange.
Med få undtagelser viser den finansielle konto og kontoen for andre
ændringer i status på samme måde nettostigningen i aktiver og passiver,
således at det endelige resultat af disse strømme tydeligt kommer frem
ved slutningen af regnskabsperioden.
Konti, saldoposter og aggregater
1.60. I de enkelte enheder (institutionelle enheder; lokale faglige enheder) og
grupper af enheder (institutionelle sektorer og i forlængelse heraf
udlandet; erhverv) registreres på forskellige underkonti transaktioner og
andre strømme, som har relation til særlige aspekter af de økonomiske
aktiviteter (f. eks. produktion). Sådanne serier af transaktioner balancerer
sædvanligvis ikke og dermed heller ikke de pågældende konti. Derfor
indsættes en saldopost. Der skal som regel også indsættes en saldopost
mellem de samlede aktiver og samlede passiver i en institutionel enhed
eller sektor. Saldoposter er i sig selv relevante størrelser til måling af
økonomiske resultater. Når de gøres opforøkonomien som helhed, danner
de betydningsfulde aggregater.
Kontosystemet
1.61. ENS er bygget op omkring et system af indbyrdes forbundne konti.
Et komplet sæt af konti for institutionelle enheder og sektorer består af
konti for løbende transaktioner, akkumulationskonti og statuskonti.
Kontiene for løbende transaktioner vedrører produktion, indkomstdan-
nelse, indkomstfordeling og -omfordeling samt anvendelse af indkomsten
til konsum. Akkumulationskontiene registrerer ændringer i aktiver og
passiver og ændringer i nettoformue (dvs. for hver institutionel enhed eller
gruppe af enheder forskellen mellem dens aktiver og passiver).
Statuskonti viser beholdningen af aktiver samt nettoformue.
1.62. Det er ikke muligt at opstille et komplet sæt af konti, herunder også
statuskonti, for lokale faglige enheder, eftersom disse enheder ikke
selvstændigt kan eje varer og aktiver eller modtage og betale indkomst.
Kontosystemet for lokale faglige enheder og erhverv omfatter kun de
første konti for løbende transaktioner: produktionskontoen og indkomst-
dannelseskontoen, hvis saldo er overskud af produktionen.
Konto for varer og tjenester
1.63. Kontoen for varer og tjenester viser for økonomien som helhed eller for
produktgrupper den samlede tilgang (produktion og import) og anvendelse
af varer og tjenester (forbrug i produktionen, konsum, lagerændringer,
faste bruttoinvesteringer, anskaffelser minus afhændelser af værdigen-
stande, eksport).
Konti for udlandet
1.64. Kontiene for udlandet dækker transaktioner mellem residente og ikke-
residente institutionelle enheder og eventuelt de tilhørende aktiv- og
passivbeholdninger.
Da udlandet i kontosystemet kan sidestilles med en institutionel sektor, er
kontiene for udlandet opstillet ud fra udlandets synspunkt. En tilgang for
udlandet er en anvendelse for den samlede økonomi og omvendt. Hvis en
saldopost er positiv, svarer det til et overskud forudlandet og et underskud
for landet og omvendt, hvis saldoposten er negativ.
Saldoposter
1.65. En saldopost er en regnskabsteknisk størrelse, der fremkommer ved at
trække summen af posterne på den ene side af kontoen fra summen af
poster på den anden. Den kan ikke opgøres uden de andre poster; da det er
en afledt størrelse, afspejler den de generelle bogføringsregler, der er
anvendt ved hver enkelt postering på de to sider af kontoen.
Saldoposter har ikke blot til formål at få kontoen til at balancere. De
indeholder væsentlige informationer og er nogle af de vigtigste poster på
kontiene, hvilket ses af følgende eksempler på saldoposter: værditilvækst,1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 35
▼B
overskud af produktionen, disponibel indkomst, opsparing, fordrings-
erhvervelse, netto, nettoformue.
Aggregater
1.66. Aggregater er sammensatte tal, som viser resultaterne af den samlede
økonomis aktiviteter set fra forskellige synsvinkler, produktion, værditil-
vækst, disponibel indkomst, konsum, opsparing, investering mv. Selv om
beregningen af aggregater hverken er det eneste formål eller hoved-
formålet i ENS, anerkendes deres betydning som summariske indikatorer
og nøglestørrelser til brug for makroøkonomiske analyser og tidsmæssige
og geografiske sammenligninger. Der skelnes mellem to typer aggregater:
a) aggregater, som har direkte relation til transaktioner i systemet, såsom
produktion af varer og tjenester, faktisk konsum, faste bruttoinveste-
ringer, aflønning af ansatte mv.
b) aggregater, som er saldoposter på kontiene, såsom bruttonational-
produktet i markedspriser (BNP), den samlede økonomis overskud af
produktionen, nationalindkomst, disponibel nationalindkomst, opspa-
ring, løbende saldo over for udlandet, den samlede økonomis
nettoformue (nationalformuen).
1.67. Mange af tallene i nationalregnskabet kan anvendes til yderligere formål,
hvis de udregnes per capita. En del aggregater såsom BNP, nationalind-
komst og husholdningernes konsum, sættes i relation til befolkningstallet
(den residente befolkning). Når man skal opdele kontiene eller dele af
husholdningssektorens konti i delsektorer, skal man tillige råde over
oplysninger om antallet af husholdninger og antallet af personer i hver
delsektor(1).
INPUT-OUTPUT TABELLER(2)
1.68. Input-output systemet består af tilgangs- og anvendelsestabeller fordelt på
erhverv, tabeller som forbinder tilgangs-og anvendelsestabellerne med
sektorregnskaberne og de symmetriske input-output tabeller fordelt på
homogene brancher (produkter).
1.69. Tilgangs- og anvendelsestabeller er matricer (rækker med produkter,
søjler med erhverv), der viser, hvordan erhvervenes produktion er opdelt
efter produkternes art, og hvordan den indenlandske og importerede
tilgang af varer og tjenester fordeles mellem forbrug i produktionen og
konsum, samt eksport. Anvendelsestabellen viser også produktionsom-
kostningernes struktur og den indkomst, der dannes ved produktionen
fordelt på erhverv.
Tilgangs- og anvendelsestabellerne er den generelle ramme for alle
tabeller opstillet efter erhverv og/eller efter produkt, dvs. data over
forbrug af arbejdskraft, faste bruttoinvesteringer, faste aktiver, detaljerede
prisindeks — altså en detaljeret beskrivelse af omkostningsstruktur,
indkomstdannelse, beskæftigelse, arbejdskraftens produktivitet, kapitalin-
tensitet.
1.70. Man kan sammenkæde tilgangs- og anvendelsestabellerne med sektor-
kontiene ved at krydsklassificere produktion, forbrug i produktionen, og
værditilvækstkomponenterne efter sektor og erhverv.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 36
(1) Se kapitel 11, »Befolkning og forbrug af arbejdskraft«.
(2) Se kapitel 9, »Input-output tabeller«.
▼B
KAPITEL 2
ENHEDER OG DERES GRUPPERING
2.01. Et lands økonomi er resultatet af aktiviteterne i et meget stort antal
enheder, som udfører mange forskelligartede transaktioner inden for
produktion, finansiering, forsikring, omfordeling og forbrug.
2.02. De enheder og grupperinger af enheder, som anvendes i nationalregn-
skabet, skal defineres under henvisning til den type økonomisk analyse, deer beregnet til, og ikke ud fra de typer af enheder, der normalt anvendes i
statistiske undersøgelser. Sidstnævnte enheder (foretagender, holdingsel-
skaber, faglige enheder, lokale enheder, offentlige forvaltningsenheder,
non-profit institutioner, husholdninger osv.) er undertiden ikke hensigts-
mæssige til brug inden for nationalregnskabet, idet de normalt er baseret
på traditionelle kriterier af juridisk, administrativ eller regnskabsmæssig
art.
Statistikerne skal tage hensyn til definitionerne af de analyseenheder, der
anvendes i ENS, med henblikpå at sik re, at alle oplysninger, der er
nødvendige for at opstille data baseret på de analyseenheder, der anvendes
i ENS, efterhånden kommer til at indgå i de undersøgelser, hvor de
egentlige data indsamles.
2.03. Karakteristisk for systemet er, at der anvendes tre typer enheder svarende
til to meget forskellige måder at opdele økonomien på. For at kunne
analysere produktionsprocessen er det væsentligt at vælge enheder, der
kan belyse sammenhænge af teknisk-økonomisk art; for at kunne
analysere strømme, der påvirker indkomst, kapital- og finanstransaktioner
samt statuskonti, er det vigtigt at vælge enheder, der gør det muligt at
undersøge adfærdsmæssige forhold mellem økonomiske beslutnings-
tagere.
Med udgangspunkt i disse to mål defineres senere i dette kapitel
institutionelle enheder, som er velegnede til analyse af økonomisk adfærd,
samt lokale faglige enheder og homogene produktionsenheder, som er
velegnede til en analyse af teknisk-økonomiske sammenhænge. I praksis
dannes de tre typer af enheder ved at kombinere eller underopdele
basisenhederne fra statistiske undersøgelser, og undertiden kan de
overtages direkte fra de statistiske undersøgelser. Før der gives en
nøjagtig definition af de tre typer af enheder, der anvendes i ENS, er det
nødvendigt at afgrænse den nationale økonomi.
AFGRÆNSNING AF DEN NATIONALE ØKONOMI
2.04. De enheder — det være sig institutionelle enheder, lokale faglige enheder
eller homogene produktionsenheder — som udgør et lands økonomi, og
hvis transaktioner registreres i ENS, er de enheder, hvis økonomiske
interessecentrum er placeret inden for det pågældende lands økonomiske
område. Disse enheder, kaldet residente enheder, kan, men skal ikke have
det pågældende lands nationalitet, kan, men skal ikke være en juridisk
enhed, og kan, men skal ikke være til stede på det pågældende lands
økonomiske område på det tidspunkt, hvor transaktionen gennemføres.
Efter at have foretaget denne afgrænsning af den nationale økonomi ved
hjælp af de residente enheder er det nødvendigt at definere betydningen af
begreberne økonomisk område og økonomisk interessecentrum.
2.05. Ved det økonomiske område forstås:
a) det geografiske område, der administreres af en regering, inden for
hvilket personer, varer, tjenester og kapital bevæger sig frit
b) toldfri zoner, herunder toldfri lagre og fabrikker under toldopsyn
c) det nationale luftrum, territorialfarvand og den del af kontinental-
soklen, der ligger i det internationale farvand, som er under landets
overhøjhed(
1)
d) territoriale enklaver (dvs. geografiske områder beliggende i udlandet,
og som i henhold til internationale traktater eller aftaler mellem stater
anvendes af landets offentlige myndigheder (ambassader, konsulater,
militærbaser, videnskabelige baser osv.))1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 37
(1) Fiskefartøjer, andre skibe, flydende platforme og luftfartøjer behandles i ENS som alt
andet mobilt udstyr, hvad enten de ejes og/eller drives af residente enheder i landet ellerejes af ikke-residente enheder og drives af residente enheder. Transaktioner vedrørendeejendomsret (faste bruttoinvesteringer) og brug (udlejning, forsikring osv.) af denne typeudstyr henregnes til økonomien i det land, hvor henholdsvis ejeren og/eller operatøren er
resident. Finansiel leasing betragtes som en overdragelse af ejendomsretten.
▼B
e) forekomster af olie, naturgas osv. i internationalt farvand uden for
landets kontinentalsokkel, som udnyttes af enheder, der er residente på
landets område som defineret i ovenstående underafsnit.
2.06. Det økonomiske område omfatter ikke eksterritoriale enklaver (dvs. dele
af landets eget geografiske område, som bruges af andre landes offentlige
myndigheder, af Den Europæiske Unions institutioner eller af interna-
tionale organisationer i henhold til internationale traktater eller aftaler
mellem stater(1).
2.07. Begrebet økonomisk interessecentrum angiver, at der findes en placering
inden for det økonomiske område, på eller ud fra hvilken en enhed udøver
oghar til hensigt fortsat at udøve økonomiske aktiviteter ogtransaktioner i
betydeligt omfang, enten tidsubegrænset eller over en længere, tids-
begrænset periode (et år eller mere). Det følger heraf, at en enhed, der
udfører sådanne transaktioner på flere landes økonomiske områder,
betragtes som havende et økonomisk interessecentrum i hvert af disse
lande. Ejendomsret til jord og bygninger inden for det økonomiske
område betragtes som tilstrækkeligt til, at ejeren har et økonomisk
interessecentrum på området.
2.08. På grundlag af disse definitioner kan enheder, der anses for residente i et
givet land, opdeles i følgende grupper:
a) enheder, hvis hovedaktivitet er produktion, finansiering, forsikring
eller omfordeling, for så vidt angår alle deres transaktioner, undtagen
transaktioner vedrørende ejendomsret til jord og bygninger
b) enheder, hvis hovedaktivitet er forbrug(2), for så vidt angår alle deres
transaktioner, undtagen transaktioner vedrørende ejendomsret til jord
og bygninger
c) alle enheder i deres egenskab af ejere af jord eller bygninger, med
undtagelse af ejere af eksterritoriale enklaver, der udgør en del af andre
landes økonomiske område, eller som er stater sui generis (se punkt
2.06).
2.09. For enheder, hvis hovedaktivitet er produktion, finansiering, forsikring
eller omfordeling, for så vidt angår alle deres transaktioner, undtagen
transaktioner vedrørende ejendomsret til jord og bygninger, skelnes der
mellem to tilfælde:
a) aktiviteter, der udelukkende udøves på landets økonomiske område:
enheder, der udøver sådanne aktiviteter, er residente enheder i det
pågældende land
b) aktiviteter, der udøves i et år eller derover, i flere landes økonomiske
områder: kun den del af enheden, der har et økonomisk interesse-
centrum på landets økonomiske område, anses for at være en resident
enhed. Der kan enten være tale om:
1) en institutionel resident enhed (se punkt 2.12), hvor de aktiviteter,
der udøves i mere end et år i udlandet, er udskilt og behandles
separat(3), eller
2) en fiktiv resident enhed (se punkt 2.15), for så vidt angår den
aktivitet, der udøves i landet i mere end et år af en enhed, der er
resident i et andet land.
2.10. For enheder, hvis hovedaktivitet er forbrug, bortset fra i deres egenskab af
ejere af jord og bygninger, betragtes husholdninger, der har et økonomisk
interessecentrum i landet, som residente enheder, selv om de tager til
udlandet i kortere perioder (mindre end et år). Disse omfatter navnlig
følgende grupper:
a) grænsearbejdere, dvs. personer, som dagligt krydser grænsen for at
arbejde i et naboland1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 38
(1) Områder, der anvendes af Den Europæiske Unions institutioner og internationale
organisationer, betragtes således som stater sui generis. Sådanne stater er kendetegnetved, at de eneste residente enheder er institutionerne selv (se 2.10.e).
(
2) Forbrug er ikke husholdningernes eneste mulige aktivitet. Husholdninger kan som
erhvervsdrivende udøve enhver form for økonomisk aktivitet.
(3) Kun i tilfælde, hvor denne aktivitet udøves i mindre end et år, skal den ikke adskilles fra
den producerende institutionelle enheds aktiviteter. Dette kan også være tilfældet, nården pågældende aktivitet, selv om den udøves i et år eller derover, er af et ubetydeligt
omfang og under alle omstændighede, når den består i at installere udstyr i udlandet.
Men en enhed, der er resident i et andet land, og som udfører byggeaktiviteter i detpågældende land i mindre end et år, betragtes som havende sit økonomiskeinteressecentrum på landets økonomiske område, hvis resultatet af byggeaktivitetenudgør faste bruttoinvesteringer. En sådan enhed skal derfor behandles som en fiktiv
resident enhed.
▼B
b) sæsonarbejdere, dvs. personer, som forlader landet i adskillige
måneder, men i mindre end et år, for at arbejde i et andet land inden
for sektorer, hvor der findes et midlertidigt behov for ekstra
arbejdskraft
c) turister, patienter, studerende(1), embedsmænd på tjenesterejse, forret-
ningsfolk, sælgere, kunstnere, og besætningsmedlemmer, som rejser i
udlandet
d) lokalt ansatte, der arbejder i eksterritoriale enklaver i udlandet
e) ansatte ved Den Europæiske Unions institutioner samt ved interna-
tionale civile eller militære organisationer, som har hovedkvarter i
eksterritoriale enklaver
f) officielle repræsentanter, civile eller militære, for landets regering
(herunder disses husholdninger), der er bosat i territoriale enklaver.
2.11. Alle enheder i deres egenskab af ejere af jord og/eller bygninger, som
udgør en del af det økonomiske område, betragtes som residente enheder
eller fiktive residente enheder (se punkt 2.15) i det land, hvor jorden eller
bygningerne er beliggende.
DE INSTITUTIONELLE ENHEDER
2.12. Definition: En institutionel enhed er et grundlæggende økonomisk
beslutningscenter, der kendetegnes ved ensartet adfærd og
fri beslutningsret i udøvelsen af dets hovedfunktion. En
resident enhed betragtes som en institutionel enhed, hvis den
har fri beslutningsret, hvad angår dens hovedfunktion og
enten fører et fuldstændigt regnskab eller det i givet fald
ville være muligt og hensigtsmæssigt, både ud fra et
økonomisk og juridisk synspunkt, at udarbejde et fuld-
stændigt regnskab.
For at en enhed kan siges at have fri beslutningsret, hvad angår dens
hovedfunktion, skal den:
a) have ret til at eje varer eller aktiver for egen regning; enheden vil
derfor kunne overdrage og få overdraget ejendomsretten til varer eller
aktiver i transaktioner med andre institutionelle enheder
b) være i stand til at træffe økonomiske beslutninger og udøve
økonomiske aktiviteter, som den selv har det direkte juridiske ansvar
for
c) være i stand til at stifte gæld på egne vegne, påtage sig andre eller
yderligere forpligtelser samt at indgå aftaler.
For at en enhed kan siges at føre et fuldstændigt regnskab, skal den
foretage en regnskabsmæssig registrering af alle økonomiske og
finansielle transaktioner, som har fundet sted i regnskabsperioden, samt
opstille en statuskonto for aktiver og passiver.
2.13. Nedenstående principper er gældende, hvor en enhed ikke klart opfylder
begge kriterier for institutionelle enheder:
a) Husholdninger har altid fri beslutningsret, hvad angår deres hoved-
funktion, og må således være institutionelle enheder, selv om de ikke
fører et fuldstændigt regnskab.
b) Enheder, der ikke fører et fuldstændigt regnskab, og hvor det ikke er
muligt eller hensigtsmæssigt i givet fald at udarbejde et fuldstændigt
regnskab, henregnes under de institutionelle enheder, i hvis regnskaber
deres regnskaber indgår som et delregnskab.
c) Enheder, som, selv om de fører et fuldstændigt regnskab, ikke har fri
beslutningsret, hvad angår udøvelsen af deres hovedfunktion,
henregnes under de enheder, de er underlagt.
d) Enheder, der opfylder definitionen på institutionelle enheder,
behandles som sådanne, selv om de ikke offentliggør deres regnskaber.
e) Enheder, der er en del af en gruppe af enheder, som beskæftiger sig
med produktion, og som fører et fuldstændigt regnskab, betragtes som
en institutionel enhed, selv om de har overdraget dele af deres frie
beslutningsret til en central organisation (holdingselskabet) med ansvar
for den overordnede ledelse af gruppen; selve holdingselskabet
betragtes som en separat institutionel enhed uafhængig af de enheder,
den styrer, med mindre b) finder anvendelse.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 39
(1) Studerende betragtes altid som residenter, uanset varigheden af deres studier i udlandet.
▼B
f) Kvasi-selskaber fører et fuldstændigt regnskab og har ikke nogen
uafhængig juridisk status. Deres økonomiske og finansielle adfærd er
imidlertid forskellig fra deres ejeres og svarer til den, der kendetegner
selskaber. De betragtes derfor som havende fri beslutningsret og som
separate, institutionelle enheder.
2.14. Holdingselskaber er institutionelle enheder, hvis hovedfunktion består i at
kontrollere og lede et antal datterselskaber.
2.15. Ved fiktive residente enheder forstås:
a) de dele af ikke-residente enheder, som har et økonomisk interesse-
centrum på landets økonomiske område (dvs. som i de fleste tilfælde
foretager økonomiske transaktioner i et år eller derover, eller som
udfører en byggeaktivitet i mindre end et år, hvis resultatet udgør faste
bruttoinvesteringer)
b) ikke-residente enheder i deres egenskab af ejere af jord eller bygninger
på landets økonomiske område, men kun hvad angår transaktioner
vedrørende jord og bygninger.
Fiktive residente enheder behandles, selv om de kun fører delvise
regnskaber og ikke altid har fri beslutningsret, som institutionelle enheder.
2.16. Følgende enheder betragtes således som institutionelle enheder:
a) enheder, som fører et fuldstændigt regnskab og har fri beslutningsret:
1) private og offentlige selskaber
2) kooperativer eller interessentskaber med status af selvstændige
juridiske enheder
3) offentlige producenter, der i henhold til særlig lovgivning har status
af selvstændige juridiske enheder
4) non-profit-institutioner med status af selvstændige juridiske
enheder
5) offentlige forvaltningsenheder
b) enheder, der fører et fuldstændigt regnskab, og som betragtes som
havende fri beslutningsret: kvasi-selskaber (se punkt 2.13 f)
c) enheder, som ikke nødvendigvis fører et fuldstændigt regnskab, men
som pr. konvention betragtes som havende fri beslutningsret:
1) husholdninger
2) fiktive residente enheder (se punkt 2.15).
DE INSTITUTIONELLE SEKTORER
2.17. Behovet for aggregering indebærer, at det er umuligt at betragte
individuelle institutionelle enheder enkeltvis; disse må derfor kombineres
i grupper med betegnelsen institutionelle sektorer eller blot sektorer,
hvoraf nogle igen opdeles i delsektorer.
Tabel 2.1 — Sektorer og delsektorer
Sektorer og delsektorer OffentligePrivate
nationalt
kontrolle-
redeUdenlandsk
kontrolle-
rede
Ikke-finansielle selskaber S.11 S.11001 S.11002 S.11003
Finansielle selskaber S.12
Centralbanken S.121
Andre monetære finansielle insti-
tutioner S.122 S.12201 S.12202 S.12203
Andre finansielle formidlere
undtagen forsikringsselskaber og
pensionskasser S.123 S.12301 S.12302 S.12303
Finansielle hjælpeenheder S.124 S.12401 S.12402 S.12403
Forsikringsselskaber og pensions-
kasser S.125 S.12501 S.12502 S.12503
Offentlig forvaltning og service S.13
Statslig forvaltning og service S.1311Offentlig forvaltning og service på
delstatsniveau S.13121996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 40
▼B
Sektorer og delsektorer OffentligePrivate
nationalt
kontrolle-
redeUdenlandsk
kontrolle-
rede
Kommunal forvaltning og service S.1313
Sociale kasser og fonde S.1314Husholdninger S.14
Arbejdsgivere (inkl. selvstændige
uden ansatte) S.141 + S.142
Lønmodtagere S.143
Modtagere af formueindkomster S.1441
Pensionsmodtagere S.1442
Modtagere af andre overførsels-
indkomster S.1443
Andre husholdninger S.145
Non-profit institutioner rettet mod
husholdninger S.15
Udlandet S.2
Den Europæiske Union S.21
EU-medlemsstaterne S.211
EU-institutionerne S.212
Tredjelande og internationale
organisationer S.22
2.18. Hver af sektorerne og delsektorerne omfatter de institutionelle enheder,
der har en ensartet økonomisk adfærd.
De institutionelle enheder er grupperet i sektorer efter producenttype og
den hovedaktivitet og hovedfunktion, som anses for at være repræsentativ
for deres økonomiske adfærd. En sektor er opdelt i delsektorer i henhold
til de kriterier, der er relevante for den pågældende sektor; dette gør det
muligt at give en mere præcis beskrivelse af enhedernes økonomiske
adfærd.
I regnskaberne for sektorer og delsektorer registreres alle de pågældende
institutionelle enheders aktiviteter, hvad enten der er tale om hoved-
aktiviteter eller biaktiviteter.
Hver institutionel enhed kan kun høre ind under én sektor eller delsektor.
2.19. Hvis den institutionelle enheds hovedfunktion er produktion af varer og
tjenester, er det, for at kunne henføre enheden til den rigtige sektor,
nødvendigt først at bestemme, hvilken producenttype den tilhører.
Der sondres mellem tre producenttyper i ENS:
a) private og offentlige markedsproducenter (se punkt 3.24 og tabel 3.1 i
kapitel 3)
b) private producenter af produkter til eget brug (se punkt 3.25 og tabel
3.1 i kapitel 3)
c) private og offentlige andre ikke-markedsproducenter (se punkt 3.26 og
tabel 3.1 i kapitel 3).
Institutionelle enheder, som er markedsproducenter, klassificeres i
sektorerne ikke-finansielle selskaber (S.11), finansielle selskaber (S.12)
eller husholdninger (S.14).
Institutionelle enheder, som er producenter af produkter til eget brug,
klassificeres i sektoren husholdninger (S.14) sammen med personlige
foretagender, der ejes af husholdninger (se punkt 3.30).
Institutionelle enheder, som er andre ikke-markedsproducenter, klassifi-
ceres i sektorerne offentlig forvaltning og service (S.13) eller non-profit
institutioner rettet mod husholdninger (S.15).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 41
▼B
2.20. I følgende tabel vises de producenttyper samt de hovedaktiviteter og -
funktioner, der kendetegner de enkelte sektorer:
Tabel 2.2 — Producenttyper samt hovedaktiviteter og -funktioner klassificeret efter sektor
Sektor Producenttype Hovedaktivitet og -funktion
Ikke-finansielle selskaber
(S.11)
(se punkt 2.21)Markedsproducent Produktion af markedsmæssige varer
og ikke-finansielle tjenester
Finansielle selskaber
(S.12)
(se punkt 2.32)Markedsproducent Finansiel formidling inkl. forsikring
Finansielle hjælpetjenester
Offentlig forvaltning og
service (S.13)
(se punkt 2.68)Offentlig anden ikke-
markedsproducentProduktion og levering af ikke-
markedsmæssig produktion til kollek-
tivt og individuelt konsum samt
transaktioner, der har til formål af
omfordele nationalindkomsten og nati-
onalformuen
Husholdninger (S.14)
— i deres egenskab af
forbrugereForbrug
— i deres egenskab af
erhvervsdrivende
(se punkt 2.75)Markedsproducent eller
privat producent af
produkter til eget brugProduktion af markedsmæssig produk-
tion og produktion til eget brug
Non-profit institutioner
rettet mod husholdninger
(S.15)
(se punkt 2.87)Privat anden ikke-
markedsproducentProduktion og levering af anden ikke-
markedsmæssig produktion til indivi-
duelt konsum
Udlandet (S.2) er en gruppering af institutionelle enheder (se punkt 2.89),
som ikke er kendetegnet ved at have omtrent samme formål og form for
adfærd; grupperingen omfatter ikke-residente institutionelle enheder, for
så vidt disse foretager transaktioner med residente institutionelle enheder.
IKKE-FINANSIELLE SELSKABER (S.11)
2.21. Definition: Sektoren ikke-finansielle selskaber (S.11) består af institu-
tionelle enheder, hvis fordelingstransaktioner og finansielle
transaktioner er adskilt fra deres ejeres, og som er markeds-
producenter (se punkt 3.31, 3.32 og 3.37), hvis
hovedaktivitet er produktion af markedsmæssige varer og
ikke-finansielle tjenester(1).
2.22. Sektoren ikke-finansielle selskaber omfatter også ikke-finansielle kvasi-
selskaber.
2.23. Begrebet »ikke-finansielle selskaber« bruges om alle enheder med status
af selvstændige juridiske enheder, som er markedsproducenter, og hvis
hovedaktivitet er produktion af varer og ikke-finansielle tjenester.
Der er tale om følgende institutionelle enheder:
a) private og offentlige selskaber, som er markedsproducenter, der
hovedsagelig beskæftiger sig med produktion af varer og ikke-
finansielle tjenester
b) kooperativer og interessentskaber med status af selvstændige juridiske
enheder, som er markedsproducenter, der hovedsagelig beskæftiger sig
med produktion af varer og ikke-finansielle tjenester
c) offentlige producenter, der i henhold til særlig lovgivning har status af
selvstændige juridiske enheder, og som er markedsproducenter, der
hovedsagelig beskæftiger sig med produktion af varer og ikke-
finansielle tjenester
d) non-profit institutioner eller sammenslutninger rettet mod ikke-
finansielle selskaber, der har status af selvstændige juridiske enheder,1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 42
(1) Markedsregulerende organisationer, hvis eneste aktivitet eller hovedaktivitet er at
opkøbe, oplagre og sælge landbrugsprodukter og andre fødevarer, klassificeres pr.
konvention under S.11 (se punkt 2.69, litra a), fodnote 11).
▼B
og som er markedsproducenter, der hovedsagelig beskæftiger sig med
produktion af varer og ikke-finansielle tjenester(1)
e) holdingselskaber, der kontrollerer (se punkt 2.26) en gruppe af
selskaber, som er markedsproducenter, hvis hovedaktiviteten for
gruppen af selskaber som helhed — målt på grundlag af værditilvækst
— er produktion af varer og ikke-finansielle tjenester
f) private og offentlige kvasi-selskaber, som er markedsproducenter, der
hovedsagelig beskæftiger sig med produktion af varer og ikke-
finansielle tjenester.
2.24. Begrebet »ikke-finansielle kvasi-selskaber« bruges om alle enheder, der
ikke har status af selvstændige juridiske enheder, som er markedsprodu-
center, der hovedsagelig beskæftiger sig med produktion af varer og ikke-
finansielle tjenester, og som falder ind under definitionen for kvasi-
selskaber (se punkt 2.13, litra f)).
Kvasi-selskaber skal føre et fuldstændigt regnskab og drives som
selskaber. De facto-forholdet til ejeren svarer til det forhold, et selskab
har til sine aktionærer.
Ikke-finansielle kvasi-selskaber, som ejes af husholdninger, offentlige
forvaltnings- og serviceenheder eller private non-profit institutioner,
grupperes således sammen med ikke-finansielle selskaber i sektoren ikke-
finansielle selskaber.
At markedsproducenterne fører et fuldstændigt regnskab, herunder
opstiller statuskonti, er ikke tilstrækkeligt til, at de behandles som
kvasi-selskaber. Derfor er interessentskaber og offentlige producenter, der
ikke falder ind under punkt 2.23, litra a)-c) og f) samt enkeltmands-
virksomheder — selv om de fører et fuldstændigt regnskab — normalt
ikke separate institutionelle enheder, eftersom de ikke har fri beslut-
ningsret, idet de ledes af de husholdninger, non-profit institutioner eller
statslige myndigheder, der ejer dem.
2.25. Sektoren ikke-finansielle selskaber omfatter ligeledes fiktive residente
enheder (se punkt 2.15), som pr. konvention behandles som kvasi-
selskaber.
2.26. Kontrol over et selskab defineres som muligheden for at fastlægge
selskabets overordnede politik, om nødvendigt ved at udpege passende
direktører.
En enkelt institutionel enhed — et andet selskab, eller en husholdning
eller en offentlig forvaltnings- eller serviceenhed — har kontrol over et
selskab, når den pågældende enhed ejer mere end halvdelen af aktierne
med stemmeret eller på anden måde kontrollerer mere end halvdelen af
aktionærernes stemmer. En offentlig forvaltnings- eller serviceenhed kan
endvidere have kontrollen over et selskab som følge af en særlig lov eller
bestemmelse, hvori den pågældende enhed bemyndiges til at fastlægge
selskabets politik eller til at udpege direktørerne.
For at have kontrol over mere end halvdelen af aktionærernes stemmer
behøver en institutionel enhed ikke selv at eje nogen af aktierne med
stemmeret. Selskab C kan være datterselskab til et andet selskab B, hvor
et tredje selskab A ejer hovedparten af aktier med stemmeret.
Selskab C betragtes som et datterselskab til selskab B, når: selskab B
enten kontrollerer mere end halvdelen af aktionærernes stemmer i selskab
C, eller er aktionær i C med ret til at udpege eller afsætte et flertal af
direktørerne i C.
2.27. Sektoren ikke-finansielle selskaber er opdelt i tre delsektorer:
a) offentlige ikke-finansielle selskaber (S.11001)
b) private nationalt kontrollerede ikke-finansielle selskaber (S.11002)
c) udenlandsk kontrollerede ikke-finansielle selskaber (S.11003).
Delsektoren offentlige ikke-finansielle selskaber (S.11001)
2.28. Definition: Delsektoren offentlige ikke-finansielle selskaber består af
alle ikke-finansielle selskaber og kvasi-selskaber, der
kontrolleres (se punkt 2.26) af offentlige enheder.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 43
(1) Herunder også institutioner, som finansieres gennem frivillige bidrag af skatte- og
afgiftslignende art, som opkræves hos producenter af enheder, hvis hovedaktivitet beståri at levere tjenesteydelser til gengæld. Disse bidrag betragtes som køb af markeds-
mæssige tjenester.
▼B
2.29. Offentlige kvasi-selskaber er kvasi-selskaber, der ejes direkte af offentlige
forvaltnings- og serviceenheder.
Delsektoren private nationalt kontrollerede ikke-finansielle selskaber
(S.11002)
2.30. Definition: Delsektoren private nationalt kontrollerede ikke-finansielle
selskaber består af alle ikke-finansielle selskaber og kvasi-
selskaber, der ikke kontrolleres af offentlige eller ikke-
residente institutionelle enheder. Denne delsektor omfatter
alle non-profit institutioner, der hører ind under sektoren
ikke-finansielle selskaber (se punkt 2.23d)).
Denne delsektor omfatter også selskaber og kvasi-selskaber, der er
genstand for direkte udenlandske investeringer (se 4.65), og som ikke
hører under delsektoren udenlandsk kontrollerede ikke-finansielle
selskaber (S.11003).
Delsektoren udenlandsk kontrollerede ikke-finansielle selskaber (S.11003)
2.31. Definition: Delsektoren udenlandsk kontrollerede ikke-finansielle
selskaber består af alle ikke-finansielle selskaber og kvasi-
selskaber, der kontrolleres (se punkt 2.26) af ikke-residente
institutionelle enheder.
Denne delsektor omfatter:
a) alle datterselskaber af ikke-residente selskaber
b) alle selskaber, som kontrolleres af en ikke-resident institutionel enhed,
der ikke udgør et selskab i sig selv: for eksempel et selskab, der
kontrolleres af en udenlandsk regering; den omfatter også selskaber,
der kontrolleres af en gruppe af ikke-residente enheder, der handler i
fællesskab
c) alle filialer eller andre afdelinger, som ikke er etableret i selskabsform,
af ikke-residente selskaber eller producenter uden selskabsform, som
er fiktive residente enheder, der skal behandles som ikke-finansielle
kvasi-selskaber (se punkt 2.25).
FINANSIELLE SELSKABER (S.12)
2.32. Definition: Sektoren finansielle selskaber (S.12) består af alle selskaber
og kvasi-selskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig med
finansiel formidling (finansielle formidlere) og/eller med
finansielle hjælpetjenester (finansielle hjælpeenheder)(1).
Finansiel formidling er den aktivitet, hvor en institutionel
enhed erhverver finansielle aktiver og samtidig indgår
forpligtelser (se punkt 2.34) for egen regning (se punkt
2.33) ved at foretage finansielle transaktioner på markedet
(se punkt 2.37 og 2.38). Finansielle formidleres aktiver og
passiver har forskellige kendetegn, hvilket indebærer, at de
finansielle midler transformeres eller får en anden sammen-
sætning hvad angår løbetid, omfang, risiko og lignende
under finansformidlingsprocessen.
Finansielle hjælpetjenester er aktiviteter, der, uden selv at
være finansiel formidling, er nært forbundet med denne
aktivitet (se punkt 2.39).
2.33. Finansiel formidling består i at overføre midler mellem på den ene side en
tredjemand med overskud og på den anden side en tredjemand, der
mangler midler. En finansiel formidler fungerer ikke blot som befuld-
mægtiget for disse andre institutionelle enheder, men tager selv en risiko
ved at erhverve finansielle aktiver og indgå forpligtelser for egen regning.
2.34. Finansiel formidling kan omfatte alle typer af passiver, med undtagelse af
kategorien andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF.7).
De finansielle aktiver, der indgår i finansiel formidling, kan være af alle
kategorier, undtagen kategorien forsikringstekniske reserver (AF.6), meninklusive kategorien andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (facto-
ring). Desuden kan finansielle formidlere investere deres midler i ikke-1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 44
(1) Sektor S.12 omfatter pr. konvention også holdingselskaber, som kun kontrollerer og
leder en gruppe af datterselskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig med finansielformidling og/eller finansielle hjælpetjenester (se punkt 2.43), samt non-profitinstitutioner med status af uafhængige juridiske enheder rettet mod finansielle selskaber
(se punkt 2.44).
▼B
finansielle aktiver, herunder fast ejendom. For at blive betragtet som
finansiel formidler skal et selskab imidlertid endvidere indgå forpligtelser
påfinansmarkederne og omdanne midler. Derfor omfatter denne kategori
ikke selskaber, der udøver virksomhed i forbindelse med fast ejendom
(NACE underafdeling 70).
2.35. Forsikringsselskabers og pensionskassers hovedfunktion består i sammen-
lægning af risici i puljer. Disse institutioners vigtigste passiver er
forsikringstekniske reserver (AF.6). Disse reserver har deres modstykke i
investeringer, som foretages af forsikringsselskaberne og pensionskas-
serne, som derfor fungerer som finansielle formidlere.
2.36. Investeringsforeninger indgår navnlig forpligtelser gennem udstedelse af
andele i investeringsforeninger (AF.52). De omdanner disse midler ved at
erhverve finansielle aktiver og/eller fast ejendom. Derfor klassificeres
investeringsforeninger som finansielle formidlere. Som det er tilfældet for
andre selskaber, vil enhver ændring i værdien af deres aktiver og passiver,
bortset fra deres egne andelsbeviser, blive afspejlet i egenkapitalen (se
punkt 7.05). Eftersom egenkapitalen normalt svarer til værdien af
investeringsforeningens andele, vil enhver ændring i værdien af
foreningens aktiver og passiver blive afspejlet i disse andeles markeds-
værdi.
Investeringsforeninger, der udelukkende investerer i fast ejendom,
betragtes også som finansielle formidlere.
2.37. Finansiel formidling er normalt begrænset til finansielle transaktioner på
markedet. Med andre ord skal erhvervelse af aktiver og indgåelse af
forpligtelser ske over for offentligheden eller med bestemte og forholdsvis
store udsnit af denne. Når aktiviteten er begrænset til mindre grupper af
personer eller familier, er der normalt ikke tale om finansiel formidling.
Finansiel formidling omfatter navnlig ikke institutionelle enheder, der
yder finansielle tjenester til en koncern. Disse institutionelle enheder
henregnes til en bestemt sektor i henhold til koncernens hovedaktivitet
inden for det økonomiske område. I tilfælde, hvor den institutionelle
enhed, der yder de pågældende finansielle tjenester, er underlagt et
finanstilsyn, klassificeres den pr. konvention i sektoren finansielle
selskaber.
2.38. Der kan findes undtagelser fra den generelle regel om, at finansiel
formidling omfatter finansielle transaktioner på markedet. Eksempler
herpå er kommunale låne- og sparebanker med en meget nær tilknytning
til den pågældende kommune, eller finansielle leasingselskaber, der er
underlagt en moderkoncern i forbindelse med erhvervelse eller investering
af midler. Disse enheders udlåns- eller indlånsaktiviteter skal imidlertid
være uafhængige af henholdsvis den pågældende kommune eller moder-
koncernen, for at enhederne kan klassificeres som finansielle formidlere.
2.39. Finansielle hjælpetjenester omfatter hjælpeaktiviteter i forbindelse med
gennemførelse af transaktioner i finansielle aktiver eller passiver eller
omdannelsen eller sammensætningen af midlerne. Finansielle hjælpeen-
heder løber ikke selv nogen risiko gennem erhvervelse af aktiver eller
indgåelse af forpligtelser. De letter kun den finansielle formidling.
2.40. Sektoren finansielle selskaber (S.12) omfatter følgende institutionelle
enheder:
a) private eller offentlige selskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig med
finansiel formidling og/eller finansielle hjælpetjenester
b) kooperativer og interessentskaber med status af uafhængige juridiske
enheder, der hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel formidling og/
eller finansielle hjælpetjenester
c) offentlige producenter, der i henhold til særlig lovgivning har status af
selvstændige juridiske enheder, og som hovedsagelig beskæftiger sig
med finansiel formidling og/eller finansielle hjælpetjenester
d) non-profit institutioner, der har status af selvstændige juridiske
enheder, og som hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel formid-
ling og/eller finansielle hjælpetjenester, eller som er rettet mod
finansielle selskaber
e) holdingselskaber (se punkt 2.14), hvis hovedaktiviteten for gruppen af
datterselskaber som sådan inden for det økonomiske område er
finansiel formidling og/eller finansielle hjælpetjenester
f) ikke-registrerede investeringsforeninger med investeringsporteføljer,
der ejes af medlemmerne, og som normalt administreres af andre
finansielle selskaber. Disse investeringsforeninger er pr. konvention
institutionelle enheder, som er adskilt fra det administrerende
finansielle selskab1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 45
▼B
g) finansielle kvasi-selskaber:
1) Enheder, som ikke er etableret i selskabsform, og som hovedsagelig
beskæftiger sig med finansiel formidling, og som er underlagt
regulering og tilsyn (i de fleste tilfælde henregnet til delsektoren
andre monetære finansielle selskaber eller delsektoren forsikrings-
selskaber og pensionskasser), betragtes somhavende fri
beslutningsret og selvstændig ledelse uafhængigt af deres ejere.
Deres økonomiske og finansielle adfærd svarer til finansielle
selskabers. De behandles derfor som separate institutionelle
enheder. Eksempler herpå er filialer af ikke-residente finansielle
selskaber.
2) Andre enheder, som ikke er etableret i selskabsform, og som
hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel formidling, men som
ikke er underlagt regulering og tilsyn, betragtes kun som finansielle
kvasi-selskaber, hvis de opfylder kriterierne for kvasi-selskaber (se
punkt 2.13, litra f)).
3) Enheder, som ikke er etableret i selskabsform, og som hovedsagelig
beskæftiger sig med finansielle aktiviteter, betragtes kun som
finansielle kvasi-selskaber, hvis de opfylder kriterierne for kvasi-
selskaber (se punkt 2.13, litra f)).
2.41. Sektoren finansielle selskaber er opdelt i fem delsektorer:
a) centralbanken (S.121)
b) andre monetære finansielle selskaber (S.122)
c) andre finansielle formidlere undtagen forsikringsselskaber og pensi-
onskasser (S.123)
d) finansielle hjælpeenheder (S.124)
e) forsikringsselskaber og pensionskasser (S.125).
Delsektoren andre monetære finansielle selskaber betragtes som svarende
til delsektoren andre indlånsmodtagende selskaber (other depository
corporations) som defineret i 1993 SNA 4.88-4.94. Mens definitionen af
delsektoren andre monetære finansielle selskaber (se punkt 2.48) skal
dække de finansielle formidlere, hvorigennem virkningerne af central-
bankens monetære politik overføres til de andre enheder i økonomien,
defineres delsektoren andre indlånsmodtagende selskaber i 1993 SNA
med henvisning til pengemængdeaggregater i videste forstand. Taget
under et svarer delsektor S.121 og S.122 til de monetære finansielle
institutioner til statistiske formål, som defineret af EMI (se punkt 2.49).
2.42. Med undtagelse af delsektor S.121 kan hver enkelt delsektor opdeles i:
a) offentlige finansielle selskaber
b) private nationalt kontrollerede finansielle selskaber
c) udenlandsk kontrollerede finansielle selskaber.
Kriterierne for denne underopdeling er de samme som for ikke-finansielle
selskaber (se punkt 2.26-2.31).
2.43. Holdingselskaber, som udelukkende kontrollerer og leder en gruppe af
datterselskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel formidling
og/eller finansielle hjælpetjenester, henregnes under delsektoren andre
finansielle formidlere undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser
(S.123)(1). Holdingselskaber, som selv er finansielle selskaber, skal
imidlertid henregnes under en bestemt delsektor i henhold til den
finansielle hovedaktivitet.
2.44. Non-profit institutioner med status af uafhængige juridiske enheder, som
er rettet mod finansielle selskaber, men som ikke beskæftiger sig med
finansiel formidling, henregnes under delsektoren finansielle hjælpeen-
heder (S.124).
Delsektoren centralbanken (S.121)
2.45. Definition: Delsektoren centralbanken (S.121) består af alle finansielle
selskaber og kvasi-selskaber, hvis hovedfunktion består i at
udstede penge, opretholde den indenlandske og udenlandske
værdi af den nationale valuta samt at opbevare alle landets
internationale reserver eller en del heraf.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 46
(1) Klassificeringen af holdingselskaber i sektoren finansielle selskaber er en afvigelse fra
1993 SNA punkt 4.100 og har til formål at skabe overensstemmelse med EMI-definitionen af monetære finansielle institutioner til statistiske formål og med de
officielle statistikker for forsikringsselskaber.
▼B
2.46. Delsektor S.121 omfatter følgende finansielle formidlere:
a) den nationale centralbank, også hvor den indgår i Det Europæiske
System af Centralbanker
b) centrale monetære organer hovedsagelig i offentligt regi (f.eks.
organer, der forvalter veksling af valuta eller udsteder penge), som
fører et fuldstændigt regnskab og har fri beslutningsret i forhold til de
statslige forvaltnings- og servicemyndigheder. Disse aktiviteter udøves
for det meste enten inden for statslig forvaltning og service eller inden
for centralbanken. I disse tilfælde er der ikke tale om nogen
selvstændig institutionel enhed.
2.47. Delsektor S.121 omfatter ikke myndigheder og organer (bortset fra
centralbanken), som regulerer eller fører tilsyn med finansielle selskaber
eller finansmarkederne. Disse henregnes under delsektor S.124 (se punkt
2.58, litra g))(1).
Delsektoren andre monetære finansielle institutioner (S.122)
2.48. Definition: Delsektoren andre monetære finansielle institutioner (S.122)
omfatter alle finansielle selskaber og kvasi-selskaber — med
undtagelse af enheder klassificeret under delsektoren central-
banken — der hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel
formidling, og hvis aktiviteter består i at modtage indlån og/
eller indlånslignende indskud fra andre institutionelle
enheder end monetære finansielle institutioner, og som for
egen regning yder lån og/eller foretager investeringer i
værdipapirer.
2.49. De monetære finansielle institutioner (MFI'er) omfatter delsektoren
centralbanken (S.121) og delsektoren andre monetære finansielle
institutioner (S.122) og svarer til de monetære finansielle institutioner
til statistiske formål, som defineret af EMI (se punkt 2.41).
2.50. MFI'er kan ikke uden videre benævnes »banker«, for de kan eventuelt
omfatte nogle finansielle selskaber, som ikke kan kalde sig banker, og
nogle, som måske ikke må kalde sig banker i visse lande, mens andre
finansielle selskaber, der betegner sig selv som banker, måske slet ikke er
MFI'er. Generelt henregnes følgende finansielle formidlere under
delsektor S.122:
a) forretningsbanker, »universal«-banker og andre ikke-specialiserede
banker
b) sparekasser (herunder sparekasser, som forvalter båndlagte midler,
samt låne- og sparekasser)
c) postgiroinstitutioner, postbanker, girobanker
d) lånekasser, herunder landbrugslånekasser
e) andelskasser, andelslånekasser o.l.
f) specialiserede banker (f.eks. erhvervsbanker, emissionskonsortier,
privatkundebanker).
2.51. Følgende finansielle formidlere kan også klassificeres i delsektor S.122,
når deres aktivitet består i fra offentligheden at modtage midler, der skal
tilbagebetales, enten i form af indlån eller under andre former, såsom
løbende udstedelse af obligationer og andre tilsvarende værdipapirer.
Ellers skal de klassificeres i delsektor S.123:
a) selskaber, der formidler lån mod pant i fast ejendom (realkredit-
institutioner som f.eks. kreditforeninger, hypotekbanker o.l.)
b) investeringsforeninger, investeringsselskaber og andre former for
kollektiv investering, f.eks. foretagender, der beskæftiger sig med
kollektive investeringer i omsættelige værdipapirer (UCITS)
c) kommunale lånekasser
2.52. Delsektor S.122 omfatter ikke:
a) holdingselskaber, der udelukkende kontrollerer og leder en gruppe af
datterselskaber hovedsagelig bestående af andre monetære finansielle
institutioner, men som ikke selv tilhører delsektoren andre monetære
finansielle institutioner. Sådanne holdingselskaber klassificeres i
delsektor S.123 (se punkt 2.43).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 47
(1) Dette er en afvigelse fra 1993 SNA punkt 4.86 og 4.101 for at skabe overensstemmelse
med EMI-definitionen af monetære finansielle institutioner til statistiske formål.
▼B
b) non-profit institutioner med status af uafhængige juridiske enheder,
som er rettet mod andre monetære finansielle institutioner, men som
ikke foretager finansiel formidling. Disse klassificeres i delsektor
S.124 (se punkt 2.44).
Delsektoren andre finansielle formidlere, undtagen forsikringsselskaber og
pensionskasser (S.123)
2.53. Definition: Delsektoren andre finansielle formidlere undtagen forsik-
ringsselskaber og pensionskasser (S.123) omfatter alle
finansielle selskaber og kvasi-selskaber, der hovedsagelig
beskæftiger sig med finansiel formidling ved at indgå
forpligtelser, undtagen i form af penge, indlån og/eller
indlånslignende indskud fra andre institutionelle enheder end
monetære finansielle selskaber, eller forsikringstekniske
reserver.
2.54. Delsektor S.123 omfatter forskellige former for finansielle formidlere,
især dem, der hovedsagelig er beskæftiget med langfristet finansiering. I
de fleste tilfælde er det den ofte lange løbetid, som adskiller disse fra
delsektoren andre monetære finansielle institutioner. Eftersom der ikke er
tale om passiver i form af forsikringstekniske reserver, er det muligt af
afgrænse denne delsektor i forhold til delsektoren forsikringsselskaber og
pensionskasser.
2.55. Delsektor S.123 omfatter navnlig følgende finansielle selskaber og kvasi-
selskaber, medmindre der er tale om MFI'er:
a) selskaber, der beskæftiger sig med finansiel leasing
b) selskaber, der formidler afbetalingskreditter og finansiering til
personlige eller erhvervsmæssige formål
c) selskaber, der beskæftiger sig med factoring
d) forhandlere af værdipapirer og derivater (for egen regning)
e) specialiserede finansielle selskaber, såsom venture- og udviklingssel-
skaber, eksport/importfinansieringsselskaber
f) kreditformidlende selskaber oprettet med henblik på at eje værdipapir-
baserede aktiver
g) finansielle formidlere, der modtager indlån og/eller indlånslignende
indskud udelukkende fra MFI'er
h) holdingselskaber, der udelukkende kontrollerer og leder en gruppe af
datterselskaber, der hovedsagelig er beskæftiget med finansiel
formidling og/eller finansielle hjælpetjenester, men som ikke selv er
finansielle selskaber (se punkt 2.43).
2.56. Delsektor S.123 omfatter ikke non-profit institutioner med status af
uafhængige juridiske enheder, som er rettet mod andre finansielle
formidlere, undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser, men som
ikke udfører finansiel formidling. Disse klassificeres i delsektor S.124 (se
punkt 2.44).
Delsektoren finansielle hjælpeenheder (S.124)
2.57. Definition: Delsektoren finansielle hjælpeenheder (S.124) består af alle
finansielle selskaber og kvasi-selskaber, der hovedsagelig
udfører finansielle hjælpetjenester, dvs. aktiviteter, der er
nært knyttet til finansiel formidling, men som ikke i sig selv
er finansiel formidling (se punkt 2.39).
2.58. Delsektor S.124 omfatter navnlig følgende finansielle selskaber og kvasi-
selskaber:
a) forsikringsmæglere, bjærgnings- og havariadministratorer, forsikrings-
og pensionsrådgivere osv.
b) lånemæglere, værdipapirhandlere, investeringsrådgivere osv.
c) selskaber, der forestår udstedelse af værdipapirer
d) selskaber, hvis hovedfunktion består i at kautionere veksler og
lignende instrumenter ved endossement
e) selskaber, der tilvejebringer finansielle derivater og kurssikringsin-
strumenter, såsom swaps, optioner og futures (uden selv at udstede
disse)
f) selskaber, der stiller infrastruktur til rådighed for finansmarkederne
g) centrale myndigheder, der fører tilsyn med finansielle formidlere og
finansmarkeder, når der er tale om selvstændige institutionelle enheder1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 48
▼B
h) pensionskasse-, investeringsforeningsadministratorer osv.
i) selskaber, der udfører handel med værdipapirer og forsikringerj) non-profit institutioner med status af juridiske enheder, som er rettet
mod finansielle selskaber, men som ikke selv er beskæftiget med
finansiel formidling eller finansielle hjælpetjenester (se punkt 2.44).
2.59. Delsektor S.124 omfatter ikke holdingselskaber, der udelukkende
kontrollerer og leder en gruppe af datterselskaber, som hovedsagelig
udfører finansielle hjælpetjenester, men ikke selv er finansielle hjælpeen-
heder. Disse klassificeres i delsektor S.123 (se punkt 2.43).
Delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser (S.125)
2.60. Definition: Delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser (S.125)
består af alle finansielle selskaber og kvasi-selskaber, der
hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel formidling som
følge af sammenlægning af risici i puljer (se punkt 2.35).
2.61. De indgåede forsikringskontrakter kan være individuelle og/eller gruppe-
kontrakter, hvad enten det offentlige har gjort deltagelse obligatorisk eller
ej. Socialsikringskontrakter (se punkt 4.83-4.91) udgør undertiden en
betydelig del af de indgåede kontrakter.
2.62. Delsektor S.125 omfatter både interne forsikringsselskaber og genforsik-
ringsselskaber.
2.63. Delsektor S.125 omfatter ikke:
a) institutionelle enheder, der opfylder de i punkt 2.74 nævnte kriterier.
Disse klassificeres i delsektor S.1314
b) holdingselskaber, der udelukkende kontrollerer og leder en gruppe af
datterselskaber hovedsagelig bestående af forsikringsselskaber og
pensionskasser, men som ikke selv er forsikringsselskaber eller
pensionskasser. Disse klassificeres i delsektor S.123 (se punkt 2.43)
c) non-profit institutioner med status af uafhængige juridiske enheder,
som er rettet mod forsikringsselskaber og pensionskasser, men som
ikke beskæftiger sig med finansiel formidling. Disse klassificeres i
delsektor S.124 (se punkt 2.44).
2.64. Delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser kan opdeles i:
a) forsikringsselskaber
b) (selvstændige) pensionskasser.
Selvstændige pensionskasser er pensionskasser, der har fri beslutningsret
og fører et fuldstændigt regnskab. De er således institutionelle enheder.
Ikke-selvstændige pensionskasser er ikke institutionelle enheder og
betragtes som en del af den institutionelle enhed, der har oprettet dem.
2.65. Risici vedrørende enkeltpersoner eller grupper kan dækkes af både
livsforsikringsselskaber og ikke-livsforsikringsselskaber. Nogle forsik-
ringsselskaber begrænser deres aktiviteter til kun at omfatte
gruppekontrakter. Disse selskaber har ret til at forsikre hver gruppe.
2.66. Pensionskasser kan beskrives som institutioner, der forsikrer grupperisici
vedrørende de forsikredes sociale risici og behov (se punkt 4.84). Typiske
grupper af deltagere i sådanne policer er ansatte i en enkelt virksomhed
eller en gruppe af virsomheder, ansatte inden for en bestemt branche eller
erhverv samt personer med samme profession. De ydelser, der er fastsat i
forsikringsaftalen, kan omfatte ydelser, der udbetales til enken/enke-
manden og den forsikredes børn efter dennes død (navnlig ved dødsfald i
tjenesten), ydelser der udbetales ved udtræden af tjenesten samt ydelser,
der udbetales, hvis den forsikrede bliver invalid.
2.67. I nogle lande dækkes alle disse former for risici på samme måde af
forsikringsselskaber og af pensionskasser. I andre lande skal nogle af disse
risikokategorier dækkes af livsforsikringsselskaber. I modsætning til
livsforsikringsselskaber er pensionskasser (ved lov) forbeholdt bestemte
grupper af lønmodtagere og selvstændige.
OFFENTLIG FORVALTNING OG SERVICE (S.13)
2.68. Definition: Sektoren offentlig forvaltning og service (S.13) omfatter alle
institutionelle enheder, som er andre ikke-markedsprodu-
center (se punkt 3.26), hvis produktion er bestemt for
individuelt og kollektivt konsum og hovedsagelig finansieret
af obligatoriske betalinger foretaget af enheder, som
henhører under andre sektorer, og/eller alle institutionelle1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 49
▼B
enheder, der hovedsagelig beskæftiger sig med omfordeling
af nationalindkomsten og -formuen.
2.69. Sektor S.13 omfatter følgende institutionelle enheder:
a) institutioner beskæftiget med offentlig forvaltning og service (med
undtagelse af offentlige producenter, der er oprettet som offentlige
selskaber, eller som i henhold til særlig lovgivning har status af
uafhængige juridiske enheder, og kvasi-selskaber, når et af disse er
klassificeret i den ikke-finansielle eller finansielle sektor), som
administrerer og finansierer en række aktiviteter, navnlig levering af
ikke-markedsmæssige varer og tjenester, til gavn for almenvellet(1)
b) non-profit institutioner med status af selvstændige juridiske enheder,
som er andre ikke-markedsproducenter, og som kontrolleres og
hovedsagelig finansieres af den offentlige forvaltning og service
c) selvstændige pensionskasser, hvis begge krav i punkt 2.74 er opfyldt.
2.70. Sektoren offentlig forvaltning og service opdeles i fire delsektorer:
a) statslig forvaltning og service (S.1311)
b) offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (S.1312)
c) kommunal forvaltning og service (S.1313)
d) sociale kasser og fonde (S.1314).
Delsektoren statslig forvaltning og service (S.1311)
2.71. Definition: Delsektoren statslig forvaltning og service omfatter alle
statslige administrative organer og andre centrale organer,
hvis kompetenceområde normalt dækker hele det økono-
miske område med undtagelse af forvaltning af sociale
kasser og fonde.
Delsektor S.1311 omfatter ligeledes non-profit institutioner, som kontrol-
leres og hovedsagelig finansieres af de centrale myndigheder, og hvis
kompetenceområde dækker hele det økonomiske område.
Delsektoren offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (S.1312)
2.72. Definition: Delsektoren offentlig forvaltning og service på delstats-
niveau omfatter delstatsregeringer, der fungerer som separate
institutionelle enheder, der udøver visse regeringsfunktioner
på et niveau under de centrale myndigheder og over de
offentlige institutionelle enheder på lokalt plan, med
undtagelse af forvaltning af sociale kasser og fonde.
Delsektor S.1312 omfatter ligeledes non-profit institutioner, der kontrol-
leres og hovedsagelig finansieres af delstatsmyndigheder, og hvis
kompetenceområde er begrænset til delstaternes økonomiske område.
Delsektoren kommunal forvaltning og service (S.1313)
2.73. Definition: Delsektoren kommunal forvaltning og service omfatter de
former for offentlig forvaltning, hvis kompetenceområde kun
dækker et lokalt udsnit af det økonomiske område, med
undtagelse af lokale afdelinger af sociale kasser og fonde.
Delsektor S.1313 omfatter ligeledes non-profit institutioner, der kontrol-
leres og hovedsagelig finansieres af de lokale myndigheder, og hvis
kompetenceområde er begrænset til de lokale myndigheders økonomiske
område.
Delsektoren sociale kasser og fonde (S.1314)
2.74. Definition: Delsektoren sociale kasser og fonde omfatter alle institu-
tionelle enheder på centralt, delstats- og lokalt niveau, hvis
hovedaktivitet er at levere sociale ydelser, og som opfylder
følgende to kriterier:
a) Visse grupper af befolkningen er ved lov eller admini-
strative bestemmelser forpligtet til at være medlem af
ordningen eller til at indbetale bidrag.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 50
(1) Pr. konvention klassificeres markedsregulerende organisationer, som enten udelukkende
eller hovedsagelig fungerer som fordelere af subsidier, under S.13, delsektoren statsligforvaltning og service. Organisationer, som udelukkende eller hovedsagelig beskæftigersig med opkøb, oplagring og salg af landbrugsprodukter eller fødevarer, klassificeres
imidlertid under S.11 (se punkt 2.21, fodnote 6).
▼B
b) Ansvaret for institutionens forvaltning, hvad angår
indbetaling og godkendelse af bidrag og ydelser, påhviler
den offentlige forvaltning og service, uafhængig af dens
rolle som tilsynsførende organ eller arbejdsgiver (se
punkt 4.89).
Der er sædvanligvis ingen direkte forbindelse mellem de bidrag, der
indbetales af et medlem, og den risiko, som den pågældende er udsat for.
HUSHOLDNINGER (S.14)
2.75. Definition: Sektoren husholdninger (S.14) omfatter enkeltpersoner eller
grupper af enkeltpersoner både i deres egenskab af
forbrugere og eventuelt i deres egenskab af erhvervs-
drivende, som producerer markedsmæssige varer og ikke-
finansielle og finansielle tjenester (markedsproducenter), i
sidstnævnte tilfælde såfremt de dertil svarende aktiviteter
ikke udøves af selvstændige enheder med status af kvasi-
selskaber. Sektoren omfatter ligeledes enkeltpersoner eller
grupper af enkeltpersoner i deres egenskab af producenter af
varer og ikke-finansielle tjenester udelukkende til eget brug
(se punkt 3.20, 3.25 og 3.30).
Husholdninger i deres egenskab af forbrugere kan defineres
som mindre grupper af personer, der deler samme bolig, der
sammenlægger deres indkomst og formue, helt eller delvist,
og som forbruger visse former for varer og tjenester
kollektivt, navnlig bolig og fødevarer. Kriterier såsom
tilstedeværelsen af familie- og følelsesmæssige bånd kan
eventuelt tilføjes.
Disse enheders vigtigste tilgange hidrører fra aflønning af
ansatte, formueindkomst, overførsler fra andre sektorer eller
indtægter fra salg af markedsmæssige produkter eller
imputerede indtægter som følge af produktion til eget
konsum.
2.76. Sektoren husholdninger omfatter:
a) enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner, hvis hovedfunktion er
forbrug
b) personer, der til stadighed opholder sig på institutioner, og som har
begrænset eller ingen handlefrihed eller beslutningsfrihed i økono-
miske anliggender (f.eks. medlemmer af religiøse samfund, der bor i
klostre, langtidsindlagte patienter på hospitaler, langtidsindsatte i
fængsler, ældre, der har fast bopæl på alderdomshjem). Disse personer
behandles som tilhørende en enkelt institutionel enhed, dvs. en enkelt
husholdning
c) enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner, hvis hovedfunktion er
forbrug, og som producerer varer og ikke-finansielle tjenester
udelukkende til eget brug. Systemet omfatter kun to kategorier af
tjenester, som produceres til eget konsum: boligtjenester i ejerboliger
samt tjenester i hjemmet, som ydes af ansat medhjælp
d) enkeltmandsvirkomsheder og interessentskaber, som ikke er selv-
stændige juridiske enheder — med undtagelse af enheder, der
behandles som kvasi-selskaber — og som er markedsproducenter
e) non-profit institutioner rettet mod husholdninger, som ikke har status
af uafhængige juridiske enheder, samt institutioner med status af
juridiske enheder, men som kun har ringe betydning (se punkt 2.88).
2.77. Sektoren husholdninger er opdelt i seks delsektorer:
a) arbejdsgivere (inkl. selvstændige uden ansatte) (S.141 + S.142)
b) lønmodtagere (S.143)
c) modtagere af formueindkomster (S.1441)
d) pensionsmodtagere (S.1442)
e) modtagere af andre overførselsindkomster (S.1443)
f) andre husholdninger (S.145).
2.78. Husholdningerne fordeles på de forskellige delsektorer på grundlag af den
største indkomstkategori (arbejdsgiverindtægter, aflønning af ansatte osv.)
for husholdningen som helhed. Hvis en husholdning modtager mere end
én indkomst fra en bestemt kategori, skal klassifikationen baseres på den
samlede husstandsindtægt for hver enkelt kategori.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 51
▼B
Delsektoren arbejdsgivere (inkl. selvstændige uden ansatte) (S.141 + S.142)
2.79. Definition: Delsektoren arbejdsgivere (inkl. selvstændige uden ansatte)
består af den gruppe af husholdninger, hvor de (blandede)
indkomster (B.3), som tilflyder ejerne af personlige foretag-
ender tilhørende husholdningen fra deres aktiviteter som
producenter af markedsmæssige varer og tjenester med eller
uden brug af lønnet personale, udgør den største indtægts-
kilde for husholdningen som helhed, selv om den ikke altid
udgør mere end halvdelen af husholdningens samlede
indkomst.
Delsektoren lønmodtagere (S.143)
2.80. Definition: Delsektoren lønmodtagere består af den gruppe af hushold-
ninger, hvor indkomsten fra aflønning af ansatte (D1) udgør
den største indtægtskilde for husholdningen som helhed.
Delsektoren modtagere af formueindkomster (S.1441)
2.81. Definition: Delsektoren modtagere af formueindkomster består af den
gruppe af husholdninger, hvor formueindkomst (D.4) udgør
den største indtægtskilde for husholdningen som helhed.
Delsektoren pensionsmodtagere (S.1442)
2.82. Definition: Delsektoren pensionsmodtagere består af den gruppe af
husholdninger, hvor indkomsten fra pensioner udgør den
største indtægtskilde for husholdningen som helhed.
Delsektoren modtagere af andre overførselsindkomster (S.1443)
2.83. Definition: Delsektoren modtagere af andre overførselsindkomster
består af den gruppe af husholdninger, hvor indkomsten fra
løbende overførsler udgør den største indtægtskilde for
husholdningen som helhed.
Ved andre løbende overførsler forstås alle andre løbende overførsler end
formueindkomster, pensioner og indtægter, der tilfalder personer, som bor
permanent på institutioner.
Delsektoren andre husholdninger (S.145)
2.84. Definition: Delsektoren andre husholdninger består af personer, der bor
permanent på institutioner.
Personer, der bor permanent på institutioner, klassificeres separat, fordi
kriteriet om den største indtægtskilde ikke muliggør en meningsfuld
klassifikation af disse personer i en af ovenstående delsektorer.
2.85. Hvis oplysninger om den vigtigste indtægtskilde for husholdningen som
helhed ikke foreligger til brug ved opdelingen i sektorer, benyttes
referencepersonens indkomst som det næstbedste kriterium til klassificer-
ingsformål. Referencepersonen i en husholdning er normalt den person,
der har den største indkomst. Hvis sidstnævnte oplysning ikke er til
rådighed, kan fordelingen på delsektorer foretages på grundlag af
indkomsten for den person, der erklærer, at han/hun er referencepersonen.
2.86. Andre kriterier kan imidlertid også være relevante og nødvendige til
forskellige former for analyse eller som grundlag for politiske beslut-
ninger, f.eks. en aktivitetsbaseret opdeling af husholdningerne i deres
egenskab af erhvervsdrivende: landbrugshusholdninger, ikke-landbrugs-
husholdninger (industrien, servicefagene).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 52
▼B
NON-PROFIT INSTITUTIONER RETTET MOD HUSHOLDNINGER (S.15)
2.87. Definition: Sektoren non-profit institutioner rettet mod husholdninger
(NPIH'er) (eng.: NPISH — non-profit institutions serving
households) (S.15) består af non-profit institutioner, der er
selvstændige juridiske enheder, som leverer varer og
tjenester til husholdninger, og som er private andre ikke-
markedsproducenter (se punkt 3.32). Deres vigtigste
tilgange, bortset fra eventuelle salgsindtægter, stammer fra
frivillige bidrag i form af penge eller naturalier fra
husholdninger i deres egenskab af forbrugere, fra betalinger
fra den offentlige forvaltning og service(1)samt fra formue-
indkomster.
2.88 Når disse institutioner ikke er af særlig stor betydning, medtages de ikke i
denne sektor, og deres transaktioner behandles sammen med hushold-
ningernes (S.14).
NPIH-sektoren omfatter følgende hovedgrupper af NPIH'er, der leverer
ikke-markedsmæssige varer og tjenester til husholdningerne:
a) fagforeninger, faglige foreninger, forbrugersammenslutninger, poli-
tiske partier, kirker eller religiøse samfund (herunder også de, der
finansieres, men ikke kontrolleres af staten) samt sociale og kulturelleklubber, fritids- og sportsklubber
b) velgørende organisationer og nødhjælpsorganisationer, der finansieres
gennem frivillige overførsler i form af penge eller naturalier fra andre
institutionelle enheder.
Sektor S.15 omfatter velgørende organisationer og nødhjælpsorganisati-
oner, der virker til gavn for ikke-residente enheder, men omfatter ikke
enheder, hvor medlemskabet giver ret til et bestemt udbud af varer og
tjenester.
UDLANDET (S.2)
2.89. Definition: Udlandet (S.2) er en gruppering af enheder uden karakteri-
stiske funktioner og tilgange. Sektoren består af ikke-
residente enheder(
2), for så vidt disse foretager transaktioner
med residente institutionelle enheder eller har andre
økonomiske forbindelser med residente enheder. Kontiene
for denne sektor giver et overblik over de økonomiske
forbindelser, der knytter den nationale økonomi sammen
med udlandet.
2.90. Udlandet er ikke en sektor, for hvilken der skal føres et fuldstændigt
regnskab, selv om det ofte er hensigtsmæssigt at beskrive udlandet, som
om det var en sektor. Sektorer oprettes ved at opdele den samlede
økonomi med henblik på at nå frem til mere homogene grupper af
residente institutionelle enheder, der svarer til hinanden, for så vidt angår
økonomisk adfærd, mål og funktioner. Dette er ikke tilfældet for sektoren
udlandet: her registreres transaktioner og andre strømme, som foretages af
ikke-finansielle og finansielle selskaber, non-profit institutioner, hushold-
ninger og den offentlige forvaltning og service med ikke-residente
institutionelle enheder og andre økonomiske forbindelser mellem
residente og ikke-residente enheder, f.eks. residente enheders fordringer
på ikke-residente enheder.
2.91. Det skal bemærkes, at der findes følgende undtagelser fra reglen om, at
kontiene for udlandet kun omfatter transaktioner, som finder sted mellem
residente institutionelle enheder og ikke-residente enheder:
a) transporttjenester (til eksportlandets grænse), som leveres af residente
enheder i forbindelse med importerede varer, registreres på kontiene
for udlandet som import til fob-priser, selv om de produceres af
residente enheder (se punkt 3.114)
b) transaktioner i udenlandske aktiver mellem residente enheder, der
hører ind under forskellige sektorer, registreres i de detaljerede
finansielle konti for udlandet; selv om de ikke påvirker landets
finansielle stilling i forhold til udlandet, påvirkes de enkelte sektorers
finansielle stilling i forhold til udlandet
c) transaktioner i landets passiver mellem ikke-residente enheder, der
tilhører forskellige geografiske zoner, registreres i den geografiske1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 53
(1) NPI'er, som kontrolleres og hovedsagelig finansieres af det offentlige, klassificeres under
sektoren offentlig forvaltning og service (se punkt 2.69, litra b)).
(2) Herunder EU-institutionerne og internationale organisationer (se også punkt 2.06).
▼B
opdeling af kontiene for udlandet. Selv om disse transaktioner ikke
påvirker landets samlede passiver set i forhold til udlandet, påvirkes
passiverne set i forhold til forskellige dele af verden.
2.92. Sektoren udlandet (S.2) opdeles i:
a) Den Europæiske Union (S.21)
1) EU-medlemsstaterne (S.211)
2) EU-institutionerne (S.212)
b) tredjelande og internationale organisationer (S.22).
SEKTORMÆSSIG KLASSIFICERING AF PRODUCERENDE ENHEDER I
HENHOLD TIL JURIDISKE STANDARDTYPER
2.93. I følgende oversigt og i punkterne 2.94-2.101 gøres der rede for
principperne for klassificeringen af producerende enheder i sektorer i
henhold til den standardterminologi, der anvendes til beskrivelse af de
vigtigste typer institutioner.
2.94. Private og offentlige selskaber, som er markedsproducenter klassificeres
på følgende måde:
a) Hvis deres hovedfunktion er produktion af varer og ikke-finansielle
tjenester, klassificeres de i sektor S.11, ikke-finansielle selskaber (se
punkt 2.23, litra a)).
b) Hvis deres hovedfunktion er finansiel formidling og finansielle
hjælpetjenester, klassificeres de i sektor S.12, finansielle selskaber
(se punkt 2.40, litra a) og 2.40, litra f)).
2.95. Kooperativer og interessentskaber, som har status af juridiske enheder, og
som er markedsproducenter, klassificeres på følgende måde:
a) Hvis deres hovedfunktion er produktion af varer og ikke-finansielle
tjenester, klassificeres de i sektor S.11, ikke-finansielle selskaber (se
punkt 2.23, litra b)).
b) Hvis deres hovedfunktion er finansiel formidling og finansielle
hjælpetjenester, klassificeres de i sektor S.12, finansielle selskaber
(se punkt 2.40, litra b)).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 54
Tabel 2.3 — Sektormæssig klassificering af producerende enheder efter retlig form
Producenttype
Almindelig juridiskbetegnelseMarkedsproducenter hovedsagelig
beskæftiget med produktion af varer
og ikke-finansielle tjenesterMarkedsproducenter hovedsagelig
beskæftiget med finansiel formid-
lingAndre ikke-markedsproducenter
Offentlige producenter
(se punkt 3.28)Private producenter
(se punkt 3.29)
Private og offentlige selskaber S.11 ikke-finansielle selskaber
(se punkt 2.23, litra a)S.12 finansielle selskaber (se
punkt 2.40, litra a) og b))
Kooperativer og interessentskaber med status af juridiske enheder S.11 ikke-finansielle selskaber
(se punkt 2.23, litra b))S.12 finansielle selskaber (se
punkt 2.40, litra b))
Offentlige producenter, som i henhold til særlig lovgivning har
status af juridiske enhederS.11 ikke-finansielle selskaber
(se punkt 2.23, litra c))S.12 finansielle selskaber (se
punkt 2.40, litra c))
Offentlige producenter, der ikke
har status af juridiske enhedermed samme kendetegn som
kvasi-selskaberS.11 ikke-finansielle selskaber
(se punkt 2.23, litra f))S.12 finansielle selskaber (se
punkt 2.40, litra g))
øvrige S.13 offentlig forvaltning og
service (se punkt 2.69, litra a))
Non-profit institutioner med status af juridiske enheder S.11 ikke-finansielle selskaber
(se punkt 2.23, litra d))S.12 finansielle selskaber (se
punkt 2.40, litra d))S.13 offentlig forvaltning og
service (se punkt 2.69, litra
b))S.15 non-profit institutioner
rettet mod husholdninger (1) (se
punkt 2.87)
Interessentskaber, der ikke har
status af juridiske enheder
Enkeltmandsvirksomhedermed samme kendetegn som
kvasi-selskaberS.11 ikke-finansielle selskaber
(se punkt 2.23, litra f))S.12 finansielle selskaber (se
punkt 2.40, litra g))
øvrige S.14 husholdninger (se punkt
2.75)S.14 husholdninger (se punkt
2.75)
Holdingselskaber, hvor hoved-
aktiviteten i den af
holdingselskaberne kontrolle-
rede gruppe selskaber er
produktion afvarer og ikke-finansielle
tjenesterS.11 ikke-finansielle selskaber
(se punkt 2.23, litra e))
finansielle tjenester S.12 finansielle selskaber (se
punkt 2.40, litra e))
(1) Med undtagelse af non-profit institutioner af ringe betydning (se punkt 2.88).▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 55
▼B
2.96. Offentlige foretagender, der i henhold til særlig lovgivning har status af
juridiske enheder, klassificeres på følgende måde:
a) Hvis deres hovedfunktion er produktion af varer og ikke-finansielle
tjenester, klassificeres de i sektor S.11, ikke-finansielle selskaber (se
punkt 2.23, litra c)).
b) Hvis deres hovedfunktion er finansiel formidling og finansielle
hjælpetjenester, klassificeres de i sektor S.12, finansielle selskaber
(se punkt 2.40, litra c)).
2.97. Offentlige producenter, der ikke har status af juridiske enheder, og som er
markedsproducenter, klassificeres på følgende måde:
a) Hvis der er tale om kvasi-selskaber (se punkt 2.13, litra f)):
1) og hvis deres hovedfunktion er produktion af varer og ikke-
finansielle tjenester, klassificeres de i sektor S.11, ikke-finansielle
selskaber (se punkt 2.23, litra f))
2) og hvis deres hovedfunktion er finansiel formidling og finansielle
hjælpetjenester, klasificeres de i sektor S.12, finansielle selskaber
(se punkt 2.40, litra g)).
b) Hvis der ikke er tale om kvasi-selskaber, klassificeres de i sektor S.13,
offentlig forvaltning og service, idet de udgør en integrerende del af de
enheder, der kontrollerer dem (se punkt 2.69, litra a)).
2.98. Non-profit institutioner (foreninger, fonde, stiftelser) med status af
juridiske enheder klassificeres på følgende måde:
a) Hvis de er markedsproducenter, og deres hovedfunktion er produktion
af varer og ikke-finansielle tjenester, klassificeres de i sektor S.11,
ikke-finansielle selskaber (se punkt 2.23, litra d)).
b) Hvis deres hovedfunktion er finansiel formidling og finansielle
hjælpetjenester, klassificeres de i sektor S.12, finansielle selskaber
(se punkt 2.40, litra d)).
c) Hvis de er ikke-markedsproducenter, klassificeres de:
1) i sektor S.13, offentlig forvaltning og service, hvis de er offentlige
producenter, som kontrolleres og hovedsagelig finansieres af den
offentlige forvaltning og service (se punkt 2.69, litra b))
2) i sektor S.15, non-profit institutioner rettet mod husholdninger, hvis
de er private producenter (se punkt 2.87).
2.99. Enkeltmandsvirksomheder og interessentskaber, der ikke har status af
juridiske enheder, og som er markedsproducenter, klassificeres på
følgende måde:
a) Hvis der er tale om kvasi-selskaber (se punkt 2.13, litra f)):
1) og hvis deres hovedfunktion er produktion af varer og ikke-
finansielle tjenester, klassificeres de i sektor S.11, ikke-finansielle
selskaber (se punkt 2.23, litra f))
2) og hvis deres hovedfunktion er finansiel formidling og finansielle
hjælpetjenester, klassificeres de i sektor S.12, finansielle selskaber
(se punkt 2.40, litra g)).
b) Hvis der ikke er tale om kvasi-selskaber, klassificeres de i sektor S.14,
husholdninger (se punkt 2.75).
2.100. Holdingselskaber (dvs. selskaber, der kontrollerer en gruppe af selskaber)
klassificeres:
a) i sektor S.11, ikke-finansielle selskaber, hvis hovedaktiviteten i
gruppen af selskaber, som er markedsproducenter, som helhed er
produktion af varer og ikke-finansielle tjenester (se punkt 2.23, litra e))
b) i sektor S.12, finansielle selskaber, hvis hovedaktiviteten i gruppen af
selskaber som helhed er finansiel formidling (se punkt 2.40, litra e)).
2.101. I tabel 2.3 vises i skematisk form de forskellige tilfælde, der er nævnt
ovenfor.
LOKALE FAGLIGE ENHEDER OG ERHVERV
2.102. I virkeligheden udøver de fleste institutionelle enheder, der producerer
varer og tjenester, en kombination af aktiviteter på samme tid. Foruden
deres hovedaktivitet kan de udøve forskellige biaktiviteter og hjælpeak-
tiviteter (se punkt 3.10-3.13).
2.103. Der er tale om udøvelse af en aktivitet, når tilgange, såsom udstyr,
arbejdskraft, produktionsteknikker, informationsnetværk eller produkter,1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 56
▼B
bringes sammen, så der skabes bestemte varer eller tjenester. En aktivitet
kendetegnes ved et input af produkter (varer og tjenester), en produkti-
onsproces og et output af produkter.
Aktiviteter kan defineres med henvisning til et bestemt niveau i NACE
Rev. 1(1).
2.104. Hvis en enhed udøver mere end én aktivitet, rangeres alle aktiviteter, der
ikke er hjælpeaktiviteter, i overensstemmelse med bruttoværditilvæksten.
Det er således muligt at skelne mellem hovedaktivitet og biaktiviteter på
grundlag af bruttoværditilvæksten for de forskellige aktiviteter. Hjæl-
peaktiviteter udskilles ikke som selvstændige enheder, og de adskilles
heller ikke fra hovedaktiviteten eller de biaktiviteter i de enheder, de står
til disposition for.
2.105. For at kunne analysere de strømme, der optræder i produktionsprocessen
ogforbruget af varer og tjenester, er det nødvendigt at vælge enheder, som
gørdet muligt at belyse de teknisk-økonomiske sammenhænge. Dette krav
indebærer, at institutionelle enheder som regel skal opdeles i mindre og
mere homogene enheder efter arten af produktionen. Det er hensigten, at
de lokale faglige enheder skal opfylde dette krav som en foreløbig
praktisk løsning.
DEN LOKALE FAGLIGE ENHED
2.106. Definition: Den lokale faglige enhed er den del af en faglig enhed(2),
der svarer til en lokal enhed. Den faglige enhed omfatter alle
dele af en institutionel enhed i dens egenskab af producent,
der bidrager til udøvelsen af en aktivitet på undergruppeni-
veau (4 cifre) i henhold til NACE Rev. 1, og som svarer til
en eller flere funktionelle underopdelinger af den institu-
tionelle enhed. I forbindelse med institutionelle enheder skal
der for hver enkelt lokal faglig enhed mindst kunne angives
eller beregnes følgende: værdi af produktionen, forbrug i
produktionen, aflønning af ansatte, overskud af produktionen
samt faste bruttoinvesteringer.
Den lokale enhed er en institutionel enhed, der producerer varer og
tjenester eller en del heraf beliggende på en geografiskidentificeret
lokalitet.
En lokal faglig enhed kan svare til en institutionel enhed i dennes
egenskab af producent eller en del af en sådan; på den anden side kan den
aldrig tilhøre to forskellige institutionelle enheder.
2.107. Hvis en institutionel enhed, der producerer varer og tjenester, har en
hovedaktivitet samt en eller flere biaktiviteter, skal den opdeles i et dertil
svarende antal faglige enheder, og biaktiviteterne skal klassificeres i en
anden kategori end hovedaktiviteten. På den anden side adskilles
hjælpeaktiviteterne ikke fra hovedaktiviteten eller biaktiviteterne. Men
faglige enheder, der falder inden for en bestemt kategori i klassificerin-
gssystemet, kan fremstille produkter, der falder uden for den homogene
gruppe som et resultat af dermed sammenhængende biaktiviteter, som
ikke kan identificeres særskilt udfra de foreliggende regnskaber. En faglig
enhed kan således udøve en eller flere biaktiviteter.
ERHVERVET
2.108. Definition: Et erhverv består af en gruppe lokale faglige enheder, der
udøver samme eller næsten samme form for aktivitet. På det
mest detaljerede klassificeringsniveau består et erhverv af
alle de lokale faglige enheder, der hører under en enkelt
undergruppe (4 cifre) i NACE, og som derfor udøver samme
aktivitet som defineret i NACE Rev. 1.
Erhverv omfatter både lokale faglige enheder, der producerer markeds-
mæssige varer og tjenester, og lokale faglige enheder, der producerer
ikke-markedsmæssige varer ogtjenester. Et erhverv består pr.definition af
en gruppe af lokale faglige enheder, der udøver samme type produkti-
onsaktivitet, uanset om de institutionelle enheder, de tilhører, fremstiller
markedsmæssige eller ikke-markedsmæssige produkter.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 57
(1) NACE Rev. 1: Den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i De Europæiske
Fællesskaber (Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 af 9. 10. 1990).
(2) Den lokale faglige enhed hedder i SNA og ISIC Rev. 3 »establishment«.
▼B
2.109. Erhverv kan klassificeres i tre kategorier:
a) erhverv, der producerer markedsmæssige varer og tjenester (markeds-
mæssige erhverv) samt varer og tjenester til eget brug(1)
b) erhverv, der producerer ikke-markedsmæssige varer og tjenester under
den offentlige forvaltning og service (ikke-markedsmæssige erhverv
tilhørende den offentlige forvaltning og service)
c) erhverv, der producerer ikke-markedsmæssige varer og tjenester
vedrørende non-profit institutioner rettet mod husholdninger (NPIH'ers
ikke-markedsmæssige erhverv).
KLASSIFICERING AF ERHVERV
2.110. Til gruppering af lokale faglige enheder i erhverv anvendes NACERev. 1.
HOMOGENE PRODUKTIONSENHEDEROG HOMOGENE BRANCHER
2.111. Den lokale faglige enhed opfylder kun tilnærmelsesvis kravene til en
analyse af produktionsprocessen (se punkt 2.105 og 2.107). Den enhed,
som er mest velegnet til denne type analyse, dvs. input-output analyse, er
den homogene produktionsenhed.
DEN HOMOGENE PRODUKTIONSENHED
2.112. Definition: Det, der kendetegner en homogen produktionsenhed, er, at
den udøver en enkelt aktivitet, som identificeres ud fra sine
input, en bestemt produktionsproces og sine output. De
produkter, der udgør input og output, kendetegnes ikke blot
ved deres beskaffenhed og forarbejdningsgrad, men også ved
den anvendte produktionsteknik: de kan identificeres med
henvisning til en produktklassifikation (se punkt 2.118).
2.113. Hvis en institutionel enhed, der producerer varer og tjenester, udfører en
hovedaktivitet samt en eller flere biaktiviteter, vil den blive opdelt i et
dertil svarende antal homogene produktionsenheder. Hjælpeaktiviteterne
adskilles ikke fra hovedaktiviteten og biaktiviteterne. Ligesom en lokal
faglig enhed kan den homogene produktionsenhed svare til en institutionel
enhed eller en del af en sådan, men aldrig høre ind under to forskellige
institutionelle enheder.
DEN HOMOGENE BRANCHE
2.114. Definition: Den homogene branche består af en gruppe homogene
produktionsenheder. Den række aktiviteter, som en homogen
branche dækker, beskrives under henvisning til en produkt-
klassifikation. Den homogene branche producerer de varer
og tjenester, der specificeres i klassifikationen, og kun dem.
2.115. Homogene brancher er enheder, der er oprettet med henblikpå
økonomiske analyser. Homogene produktionsenheder kan normalt ikke
observeres direkte; data indsamlet fra de enheder, der anvendes i
statistiske undersøgelser, skal nyordnes, således at de udgør homogenebrancher.
2.116. Homogene brancher kan klassificeres i tre kategorier:
a) homogene brancher, der producerer markedsmæssige varer og tjenester
(markedsmæssige brancher) samt varer og tjenester til eget brug(
2)
b) homogene brancher, der producerer ikke-markedsmæssige varer og
tjenester under offentlig forvaltning og service: ikke-markedsmæssige
brancher tilhørende offentlig forvaltning og service
c) brancher, der producerer ikke-markedsmæssige varer og tjenester
vedrørende non-profit institutioner rettet mod husholdninger: non-
profit institutioners ikke-markedsmæssige brancher.
2.117. Homogene brancher, der producerer markedsmæssige varer og tjenester
samt varer og tjenester til eget brug, består af alle homogene
produktionsenheder uanset institutionel sektor, som udelukkende beskæf-
tiger sig med produktion af markedsmæssige varer og tjenester eller varer
og tjenester til eget brug. Produktion af markedsmæssige varer og
tjenester i sektorerne offentlig forvaltning og service eller non-profit1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 58
(1) Tjenester til eget brug omfatter kun boligtjenester i ejerboliger og tjenester i hjemmet,
som ydes af ansat medhjælp (se punkt 3.21).
(2) Tjenester til eget brug omfatter kun boligtjenester i ejerboliger og tjenester i hjemmet,
som ydes af ansat medhjælp (se punkt 3.21).
▼B
institutioner (herunder til eget brug) behandles som homogene produk-
tionsenheder og klassificeres i den pågældende markedsmæssige branche.
Ikke-markedsmæssige homogene brancher tilhørende offentlig forvaltning
og service, der producerer ikke-markedsmæssige varer og tjenester, består
af alle homogene produktionsenheder i sektoren offentlig forvaltning og
service, der producerer ikke-markedsmæssige varer og tjenester.
Ikke-markedsmæssige homogene brancher under non-profit institutioner
rettet mod husholdninger består af alle homogene produktionsenheder i
sektoren non-profit institutioner rettet mod husholdninger, som producerer
ikke-markedsmæssige varer og tjenester.
KLASSIFICERING AF HOMOGENE BRANCHER
2.118. Klassificeringen af homogene brancher, som anvendes i input-output
tabellerne, er baseret på den statistiske aktivitetstilknyttede produktklassi-
fikation (CPA)(1). CPA er en produktklassifikation, som er struktureret i
henhold til kriteriet om industriel oprindelse, som findes defineret i NACE
Rev. 1.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 59
(1) CPA: Den statistiske aktivitetstilknyttede produktklassifikation (Rådets forordning (EF)
nr. 3696/93 af 29. 10. 1993).
▼B
KAPITEL 3
PRODUKTTRANSAKTIONER
3.01. Definition: Produkter er alle varer og tjenester, der produceres i henhold
til produktionsafgrænsningen i punkt 3.07.
3.02. I ENS opereres der med følgende hovedkategorier inden for produkt-
transaktioner:
Kategori Kode
Produktion P 1
Forbrug i produktionen P 2
Udgifter til konsum P 3
Faktisk konsum P 4
Bruttoinvesteringer P 5
Eksport af varer og tjenester P 6
Import af varer og tjenester P 7
3.03 Produkttransaktioner posteres på følgende konti:
a) på kontoen for varer og tjenester posteres produktion og import som
tilgang, de øvrige produkttransaktioner som anvendelse
b) på produktionskontoen posteres produktion som tilgang, forbrug i
produktionen som anvendelse
c) på kontoen for anvendelse af disponibel indkomst posteres udgifter til
konsum som anvendelse
d) på kontoen for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst posteres
faktisk konsum som anvendelse
e) på kapitalkontoen posteres bruttoinvesteringer som anvendelse
(ændringer i aktiverne)
f) på udlandskontoen for varer og tjenester posteres import af varer og
tjenester som tilgang, eksport af varer og tjenester som anvendelse.
3.04. I tilgangstabellen registreres produktion og import som tilgang. I
anvendelsestabellen registreres forbrug i produktionen, bruttoinveste-
ringer, udgifter til konsum og eksport som anvendelse. I den symmetriske
input-output tabel registreres produktion, output og import som tilgang og
øvrige produkttransaktioner som anvendelse.
3.05. Tilgangen af produkter opgøres i basispriser (se punkt 3.48). Anvendelsen
af produkter opgøres i køberpriser (se punkt 3.06). For nogle former for
tilgang og anvendelse, f.eks. ved import og eksport af varer, benyttess
mere specifikke værdiansættelsesprincipper.
3.06. Definition: Køberprisen er den pris, som køberen faktisk betaler for
produkterne på købstidspunktet; inkl. alle skatter på
produkterne minus subsidier (men ekskl. fradragsberettigede
afgifter på produkterne som f.eks. moms); inkl. alle trans-
portomkostninger, der betales separat af køber for levering
på ønsket tid og sted; efter fradrag af alle mængde-,
sæsonrabatter osv. på standardpriser og -takster; ekskl. renter
og gebyrer, der betales i henhold til låne- og kreditordninger;
ekskl. ekstraomkostninger som følge af manglende over-
holdelse af den betalingsfrist, der blev aftalt på
købstidspunktet.
Dersom anvendelsestidspunktet ikke er sammenfaldende med købstid-
spunktet, bør der korrigeres for prisændringer i den mellemliggende
periode i overensstemmelse med prisændringerne for lagerbeholdnin-
gerne. Sådanne justeringer har særlig stor betydning, hvis priserne for de
pågældende produkter ændrer sig drastisk i løbet af regnskabsperioden.
PRODUKTIV AKTIVITET OG PRODUKTION
3.07. Definition: Produktiv aktivitet er en aktivitet, der udøves under kontrol
og ansvar af en institutionel enhed, som anvender arbejds-
kraft, kapital, varer og tjenester til at producere varer og
tjenester. Aktiviteten omfatter ikke naturlige processer, der
finder sted uden menneskets medvirken eller ledelse, som1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 60
▼B
f.eks. vækst i fiskeforekomsterne i internationalt farvand
(men fiskeavl er en produktiv aktivitet).
3.08. Den produktive aktivitet omfatter:
a) produktion af alle individuelle eller kollektive varer eller tjenester, der
leveres til andre enheder end dem, der har produceret dem (eller som er
bestemt for sådanne enheder)
b) produktion for egen regning af alle varer, som producenten beholder til
eget brug eller anvender til faste bruttoinvesteringer. Produktion for
egen regning med henblikpå faste bruttoinvesteringer omfatter
produktion af faste aktiver såsom byggeri, udvikling af software eller
mineralefterforskning med henblik på egne faste bruttoinvesteringer
(vedrørende begrebet faste bruttoinvesteringer se punkt 3.100-3.127).
Husholdningers produktion af varer for egen regning vedrører
almindeligvis:
1) opførelse af boliger for egen regning
2) produktion og oplagring af landbrugsprodukter3) forarbejdning af landbrugsprodukter som f.eks.formaling af korntil
mel, konservering af frugt ved tørring eller henkogning, produktion
af mejeriprodukter som smør og ost samt produktion af øl, vin og
spirituosa
4) produktion af andre ikke-forædlede produkter ved f.eks. salt-
udvinding, tørveskæring eller transport af vand
5) andre former for videreforarbejdning såsom vævning, keramik- og
møbelfremstilling.
En husholdnings produktion af en vare for egen regning registreres,
hvis produktionen er signifikant, dvs. dersom produktionen anses for at
have kvantitativ betydning i forhold til det samlede udbud af den
pågældende vare i et land.
Pr. konvention er kun opførelse af boliger for egen regning og
produktion, oplagring og forarbejdning af landbrugsprodukter signi-
fikante, mens alle andre former for produktion i husholdningerne anses
for ubetydelige i EU-sammenhæng
c) boligtjenester, som ejere af egen bolig producerer for egen regning
d) tjenester i hjemmet, som ydes af ansat medhjælp
e) frivillige aktiviteter, der resulterer i produktion af varer, f.eks.
opførelse af en bolig, en kirke eller anden form for bygning, registreres
som produktion. Frivillige, uproduktive aktiviteter som f.esks ulønnet
pasning og rengøring medtages ikke.
Alle disse aktiviteter er omfattet, også selv om de foregår ulovligt eller
uden registrering hos skattemyndigheder, sociale myndigheder, statistiske
og andre offentlige myndigheder.
3.09. Den produktive aktivitet omfatter ikke tjenester i hjemmet, når de
produceres og forbruges inden for samme husholdning (undtagen
tjenester, der ydes af ansat medhjælp og ejere af egne boliger). Typiske
eksempler:
a) rengøring, indretning og vedligeholdelse af boligen for så vidt som
disse aktiviteter også er almindelige for lejere
b) rengøring, vedligeholdelse og reparation af husholdningens varige
forbrugsgoder
c) tilberedning og servering af måltider
d) pasning, oplæring og undervisning af børn
e) pasning af syge, invalide og gamle
f) transport af husholdningens medlemmer eller deres ejendele.
HOVED-, BI- OG HJÆLPEAKTIVITET
3.10. Definition: En lokal faglig enheds hovedaktivitet er den aktivitet, der
giver større værditilvækst end alle andre aktiviteter i samme
enhed. Hovedaktiviteten klassificeres i henhold til NACE
rev. 1, først på nomenklaturens højeste niveau og derefter på
mere detaljerede niveauer.
3.11. Definition: En biaktivitet er en aktivitet, der udøves parallelt med
hovedaktiviteten i samme lokale faglige enhed. Resultatet af
biaktiviteten er et biprodukt.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 61
▼B
3.12. Definition: Resultatet af en hjælpeaktivitet er ikke beregnet for
anvendelse uden for foretagendet. En hjælpeaktivitet er en
støtteaktivitet inden for foretagendet med det formål at skabe
forudsætningerne for de lokale faglige enheders hoved- og
biaktiviteter. Hjælpeaktiviteter frembringer typisk produkter,
der almindeligvis anvendes som input i næsten alle former
for produktive aktiviteter, små som store.
Hjælpeaktiviteter er f.eks. indkøb, salg, markedsføring, bogføring, data-
behandling, transport, oplagring, vedligeholdelse, rengøring og sikkerhed.
Foretagenderne har ofte valget mellem selv at påtage sig hjælpeaktivite-
terne eller købe dem på markedet hos specialiserede producenter af disse
tjenesteydelser.
Produktion af kapitalgoder for egen regning betragtes ikke som en
hjælpeaktivitet.
3.13. Hjælpeaktiviteter behandles som integrerede dele af de hoved- og
biaktiviteter, de har tilknytning til. Heraf følger:
a) at en hjælpeaktivitets produktion ikke vises eksplicit og ikke opgøres
separat. Følgelig registreres anvendelsen af denne produktion heller
ikke.
b) at materialer, arbejdskraft, fast realkapital osv., der forbruges af
hjælpeaktiviteten betragtes som input i den hoved-eller biaktivitet, den
indgår i.
PRODUKTION (P.1)
3.14. Definition: Produktion omfatter de produkter, der frembringes i regn-
skabsperioden.
Specielle tilfælde, der medtages:
a) varer og tjenester, som en lokal faglig enhed leverer til en anden, når
de begge hører til samme institutionelle enhed
b) varer, som produceres af en lokal faglig enhed, og som stadig befinder
sig på dennes lager ved slutningen af den regnskabsperiode, hvor den
er produceret, uanset senere anvendelse.
Varer eller tjenester, der produceres og forbruges inden for samme
regnskabsperiode og i samme lokale faglige enhed udskilles imidlertid
ikke. De registreres derfor ikke som en del af produktionen eller forbrug i
produktionen i den pågældende lokale faglige enhed.
3.15. Når en institutionel enhed omfatter mere end én lokal faglig enhed, er den
institutionelle enheds produktion summen af de til den hørende lokale
faglige enheders produktion, samt summen af produktioner, der leveres
mellem de lokale faglige enheder.
3.16. Der opereres med tre former for produktion i ENS:
a) markedsmæssig produktion (P.11)
b) produktion til eget brug (P.12)
c) anden ikke-markedsmæssig produktion (P.13).
Sondringen anvendes også i forbindelse med lokale faglige enheder og
institutionelle enheder:
a) markedsproducenter
b) producenter af produkter til eget brug
c) andre ikke-markedsproducenter.
Sondringen mellem markedsmæssig, til eget brug og anden ikke-
markedsmæssig er af fundamental betydning, da den ligger til grund for
værdiansættelse af produktionen: markedsmæssig produktion, produktion
til eget brug og den samlede produktion, der produceres af markeds-
producenter og producenter af produkter til eget brug værdiansættes i
basispriser, mens andre ikke-markedsproducenters (lokale faglige enhe-
ders) produktion værdiansættes ud fra produktionsomkostningerne. En
institutionel enheds samlede produktion værdiansættes ud fra dens lokale
faglige enheders samlede produktion og bygger således også på
sondringen mellem markedsmæssig produktion, produktion til eget brug
og anden ikke-markedsmæssig produktion (se punkt 3.54-3.56). Desuden
anvendes sondringen til klassificering af institutionelle enheder efter
sektor (se punkt 3.27-3.37).
Sondringen foretages efter top-down princippet, dvs. der foretages først en
sondring for de institutionelle enheder, herefter for lokale faglige enheder1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 62
▼B
og endelig for deres produktion. Den nøjagtige sondring på produktniveau
(dvs. definitionen af begreberne markedsmæssig produktion, produktion
til eget brug og anden ikke-markedsmæssig produktion) forudsætter et
nærmere kendskab til karakteristika vedrørende den institutionelle enhed
og den lokale faglige enhed, som producerer disse produkter.
Efter de generelle definitioner af de tre former for produktion og de tre
former for producenter (se punkt 3.17-3.26) gøres der rede for markeds-
mæssig, til eget brug og anden ikke-markedsmæssig efter top-down
princippet.
3.17. Definition: Markedsmæssig produktion omfatter de produkter, der
afsættes på markedet (se punkt 3.18) eller som er beregnet
for afsætning på markedet.
3.18. Markedsmæssig produktion omfatter:
a) produkter, der afsættes til økonomisk signifikante priser
b) produkter, der indgår i en byttehandel
c) produkter, der anvendes som betaling (herunder aflønning af ansatte i
naturalier samt blandet indkomst i naturalier)
d) produkter, der leveres af en lokal faglig enhed til en anden inden for
samme institutionelle enhed som forbrug i produktionen eller som
endelig anvendelse
e) produkter, som tilføres lagre af færdigvarer eller produkter under
fremstilling bestemt for en af ovenstående anvendelser (inkl. naturlig
vækst hos dyr og planteafgrøder og ikke færdige bygge- og anlægs-
arbejder med endnu ukendt køber).
3.19. Definition: I ENS defineres en økonomisk signifikant pris på et produkt
delvis ud fra den institutionelle enhed og den lokale faglige
enhed, som har produceret produkterne (se punkt 3.27-3.40).
For eksempel gælder pr. konvention, at al produktion, som
personlige foretagender ejet af husholdninger sælger til
andre institutionelle enheder, sælges til økonomisk signi-
fikante priser, dvs. betragtes som markedsmæssig
produktion. For en række andre institutionelle enheders
produktion gælder, at produktionen kun sælges til økono-
misk signifikante priser, hvis prisen dækker mere end 50 %
af produktionsomkostningerne.
3.20. Definition: Produktion til eget brug omfatter varer eller tjenester, som
den samme institutionelle enhed beholder til konsum i den
samme institutionelle enhed eller til faste bruttoinveste-
ringer.
3.21. Produkter, der beholdes til eget brug, kan kun produceres i husholdnings-
sektoren. Typiske eksempler er følgende:
a) landbrugsprodukter, der beholdes af landmænd
b) boligtjenester, der produceres af ejere af egen bolig
c) tjenester i hjemmet, der produceres af ansat medhjælp.
3.22. Produkter, der anvendes til egne faste bruttoinvesteringer, kan produceres
af en hvilken som helst sektor. Her er nogle eksempler:
a) specialværktøjsmaskiner produceret af maskinfabrikker
b) boliger og tilbygninger, der produceres af husholdningerne
c) byggeaktiviteter for egen regning inkl. fælles projekter, der gennem-
føres af grupper af husholdninger.
3.23. Definition: Anden ikke-markedsmæssig produktion er produktion, der
stilles til rådighed for andre enheder, enten gratis eller til
priser, som ikke er økonomisk signifikante.
Anden ikke-markedsmæssig produktion (P.13) kan underopdeles i to
poster: betalinger for anden ikke-markedsmæssig produktion (P.131), som
består af diverse gebyrer og honorarer, og anden ikke-markedsmæssig
produktion i øvrigt (P.132), som dækker produktion, der leveres gratis.
3.24. Definition: Markedsproducenter er lokale faglige enheder eller institu-
tionelle enheder, hvis produktion hovedsagelig er
markedsmæssig.
Hvis en lokal faglig enhed eller institutionel enhed er markedsproducent,
er dens hovedproduktion pr. definition markedsmæssig, da begrebet1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 63
▼M2
▼B
▼B
markedsmæssig produktion defineres, efter at den lokale faglige enhed og
den institutionelle enhed, som har produceret produkterne, er blevet
klassificeret efter kriterierne markedsmæssig, til eget brug og anden ikke-
markedsmæssig.
3.25. Producenter af produkter til eget brug er lokale faglige enheder, eller
institutionelle enheder, hvis produktion hovedsagelig er til eget brug inden
for samme institutionelle enhed.
3.26. Definition: Andre ikke-markedsproducenter er lokale faglige enheder
eller institutionelle enheder, hvis produktion hovedsagelig
leveres gratis eller til priser, som ikke er økonomisk
signifikante.
Institutionelle enheder — sondring mellem markedsmæssig, til eget brug og
anden ikke-markedsmæssig
3.27. For de institutionelle enheder som producenter er sondringen mellem
markedsmæssig, til eget brug og anden ikke-markedsmæssig skitseret i
tabel 3.1 Klassificeringen efter sektorer fremgår også af nedenstående.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 64
Tabel 3.1 — Sondringen mellem markedsproducenter, producenter af produkter til eget brug og andre ikke-markedsproducenter i relation til institutionelle en heder
Institutionel enhed Klassifikation
Privat eller offentlig NPI eller ikkeOmsætningen
dækker mere end
50 % af produk-
tionsomkostnin-
gerneProducent Sektor
1. Private producenter 1.1. Personlige foretagender, der
ejes af husholdninger (ekskl.
kvasi-selskaber, der ejes af
husholdninger)1.1. = Markeds- eller af
produkter til eget brugHusholdninger
1.2. Andre private producenter
(inkl. kvasi-selskaber, der ejes
af husholdninger)1.2.1. Private NPI'er 1.2.1.1. Ja 1.2.1.1. = Markeds- Selskaber
1.2.1.2. Nej 1.2.1.2. = Anden ikke-markeds- NPIH'er
1.2.2. Andre private producenter,
undtagen NPI'er1.2.2. = Markeds- Selskaber
2. Offentlige producenter 2.1. Ja 2.1. = Markeds- Selskaber
2.2. Nej 2.2. = Anden ikke-markeds- Offentlig forvaltning og service▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 65
▼B
Det fremgår af tabellen, at man for at fastslå, om en institutionel enhed
klassificeres som en markedsproducent, producent af produkter til eget
brug eller anden ikke-markedsproducent skal foretage flere sondringer.
3.28. Den første sondring er mellem private og offentlige producenter. En
offentlig producent er en producent, der kontrolleres af det offentlige. Er
der tale om NPI'er betragtes producenten som offentlig, når denne
kontrolleres og hovedsagelig finansieres af det offentlige. Alle andre
producenter er private producenter. Kontrol defineres som beføjelser til at
bestemme en institutionel enheds generelle politikeller strategi ved om
nødvendigt at udpege bestyrelsesmedlemmer eller ledere. At være i
besiddelse af aktiemajoriteten i et selskab er en tilstrækkelig, men ikke
nødvendig betingelse for at udøve denne kontrol (se også punkt 2.26).
3.29. Som det fremgår af tabel 3.1 figurerer private producenter i alle sektorer
undtagen sektoren offentlig forvaltning og service. Derimod findes de
offentlige producenter kun i selskabssektoren (ikke-finansielle selskaber
og finansielle selskaber) og i sektoren for offentlig forvaltning og service.
3.30. En særlig kategori af private producenter er de personlige foretagender,
der ejes af husholdninger. Disse er altid markedsproducenter eller
producenter af produkter til eget brug. Det sidste er tilfældet, når der er
tale om boligtjenester i ejerboliger og produktion af varer for egen
regning. Alle personlige foretagender, der ejes af husholdninger, tilhører
sektoren husholdninger. Eneste undtagelse er kvasi-selskaber, der ejes af
husholdninger. Disse er markedsproducenter og tilhører sektorerne ikke-
finansielle selskaber og finansielle selskaber.
3.31. For andre private producenters vedkommende bør der sondres mellem
private non-profit institutioner og andre private producenter.
Definition: En NPI er en juridiskeller social enhed, der er oprettet med
henblikpå at producere varer og tjenester, men hvis status
indebærer, at den ikke må tilvejebringe indkomst, fortjeneste
eller anden økonomisk gevinst for de enheder, som har
oprettet, kontrollerer eller finansierer den. I praksis vil dens
produktive aktiviteter give enten overskud eller underskud,
men eventuelle overskud kan ikke overtages af andre
institutionelle enheder.
Alle andre private producenter, som ikke er NPI'er, er markedsprodu-
center. De tilhører sektorerne ikke-finansielle selskaber og finansielle
selskaber.
3.32. For at fastslå, hvilken type producent og sektor de private NPI'er skal
henføres til, anvendes 50 %-kriteriet:
a) hvis omsætningen dækker mere end 50 % af produktionsomkostnin-
gerne, er den institutionelle enhed markedsproducent og klassificeres i
sektorerne ikke-finansielle selskaber eller finansielle selskaber
b) hvis omsætningen dækker mindre end 50 % af produktionsomkost-
ningerne, er den institutionelle enhed en anden ikke-markedsproducent
og klassificeres i sektoren NPIH. Andre ikke-markedsmæssige NPI'er,
som kontrolleres og hovedsagelig finansieres af det offentlige,
klassificeres i sektoren offentlig forvaltning og service.
3.33. I sondringen mellem markeds- og andre ikke-markedsproducenter ud fra
50 %-kriteriet defineres omsætningen og produktionsomkostningerne på
følgende måde:
a) Omsætningen omfatter omsætningen ekskl. produktskatter, men inkl.
alle betalinger fra sektoren offentlig forvaltning og service eller Den
Europæiske Unionsinstitutioner til alle producenttyper inden for denne
aktivitet, dvs. alle betalinger, som har relation til produktionens
størrelse eller værdi medregnes, men betalinger til dækning af et
generelt underskud medregnes ikke.
Definitionen af omsætningen svarer til definitionen af produktionen i
basispriser bortset fra, at:
1) produktionen i basispriser defineres, efter at det er fastslået, om
produktionen er markedsmæssig eller anden ikke-markedsmæssig:
omsætningen anvendes kun ved værdiansættelse af den markeds-
mæssige produktion. Anden ikke-markedsmæssig produktion
værdiansættes ud fra produktionsomkostningerne
2) betalinger fra sektoren offentlig forvaltning og service til dækning
af offentlige selskabers og kvasi-selskabers generelle underskud
betragtes som andre produktsubsidier som defineret i punkt 4.35,
litra c). Som følge heraf omfatter markedsmæssig produktion i
basispriser også disse betalinger, som sektoren offentlig forvaltning
og service foretager til dækning af et generelt underskud.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 66
▼B
b) Produktionsomkostningerne er summen af forbruget i produktionen,
aflønning af ansatte, forbruget af fast realkapital og andre produkti-
onsskatter. I forbindelse med dette kriterium fratrækkes ikke andre
produktionssubsidier. For at sikre at begreberne omsætning og
produktionsomkostninger er konsistente, når 50 %-kriteriet anvendes,
bør produktionsomkostningerne ikke omfatte udgifter til investeringer
for egen regning.
50 %-kriteriet bør anvendes ved at betragte produktionen over en
årrække: kun hvis kriteriet er anvendeligt i flere år eller i indeværende
år og forventes at være det i nærmeste fremtid, bør det følges
konsekvent. Mindre udsving i omsætningen fra det ene år til det andet
kræver ikke omklassificering af de institutionelle enheder (og deres
lokale faglige enheder og deres produktion).
3.34. Omsætningen kan bestå af flere elementer. F.eks. i forbindelse med
hospitalsbehandling kan omsætningen omfatte:
a) arbejdsgivernes indkøb, der registreres som indkomst i naturalier,
udbetalt til de ansatte og som de ansattes udgifter til konsum
b) private forsikringsselskabers indkøb
c) sociale kasser og fondes og offentlig forvaltning og services indkøb,
der klassificeres som sociale ydelser i naturalier
d) husholdningernes ikke-refunderede køb (udgifter til konsum).
Kun andre produktionssubsidier og gaver (f.eks. fra velgørenhed)
betragtes ikke som omsætning.
På samme måde kan et foretagendes salg af transporttjenester betragtes
som producenters forbrug i produktionen, indkomst i naturalier udbetalt af
arbejdsgiveren, sociale ydelser i naturalier fra sektoren offentlig forvalt-
ning og service og husholdningernes ikke-refunderede indkøb.
3.35. Private non-profit institutioner rettet mod virksomhederne er et særligt
tilfælde. De finansieres normalt af de pågældende virksomheders bidrag
eller kontingenter. Kontingenterne betragtes ikke som overførsler, men
som betalinger for tjenesteydelser, dvs. som salg. Disse NPI'er er derfor
markedsproducenter og tilhører sektorerne ikke-finansielle selskaber og
finansielle selskaber.
3.36. Ved anvendelse af 50 %-kriteriet i forbindelse med private eller offentlige
NPI'ers omsætning og produktionsomkostninger kan det i visse tilfælde
være misvisende at inkludere alle betalinger, som har relation til
produktionens omfang, i omsætningen. Dette gælder f.eks. finansieringen
af private og offentlige skolers produktion. Betalinger fra den offentlige
forvaltning og service kan have relation til antallet af elever, men kan
være resultatet af forhandlinger med denne sektor. I dette tilfælde bør
disse betalinger ikke betragtes som omsætning, selv om de har en direkte
relation til produktionens omfang (antallet af elever). Dette indebærer, at
en skole, der hovedsagelig finansieres ved sådanne betalinger, er en ikke-
markedsproducent. Når skolen er en offentlig producent, dvs. når den
hovedsagelig finansieres og kontrolleres af den offentlige forvaltning og
service, tilhører den sektoren for offentlig forvaltning og service. Når
skolen er en privat anden ikke-markedsproducent, tilhører den NPIH-
sektoren.
3.37. Offentlige producenter kan være markedsproducenter eller andre ikke-
markedsproducenter. Hvis man på grundlag af 50 %-kriteriet kan fastslå,
at den institutionelle enhed bør betragtes som en markedsproducent,
tilhører den én af sektorerne ikke-finansielle selskaber og finansielle
selskaber. Man afgør også ved hjælp af 50 %-kriteriet, hvornår en
offentlig enhed betragtes som et offentligt ejet kvasi-selskab: kun når
50 %-kriteriet er opfyldt, er der tale om et kvasi-selskab. Hvis den
institutionelle enhed er en anden ikke-markedsproducent, tilhører den
sektoren for offentlig forvaltning og service. Sondringen mellem NPI'er
og andre producenter er derfor uden betydning ved klassificering af
offentlige producenter.
Lokale faglige enheder og deres produktion — sondring mellem markeds-
mæssig, til eget brug og anden ikke-markedsmæssig
3.38. Efter at de institutionelle enheder som producenter er blevet klassificeret
efter kriterierne markedsmæssig, til eget brug og anden ikke-markeds-
mæssig, kan lokale faglige enheder og deres produktion klassificeres efter
samme kriterier. Relationerne fremgår af tabel 3.2.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 67
Tabel 3.2 — Institutionelle enheder, lokale faglige enheder og produktion samt sondringen mellem markedsmæssig, til eget brug og anden ikke-markedsmæssig.
Institutionel enhed Primær lokal faglig enhed Sekundær lokal faglig enhedDen primære lokale faglige
enheds hovedproduktionDen primære lokale faglige
enheds sekundære produktionDen sekundære lokale faglige
enheds hovedproduktionDen sekundære lokale faglige
enheds sekundære produktion
Markedsproducent Markedsproducent Markedsmæssig produk-
tionMarkedsmæssig produk-
tion
Produktion til eget brug
Markedsproducent Markedsmæssig produk-
tionMarkedsmæssig produktion
Produktion til eget brug
Producent af produkter til
eget brugProduktion til eget brug Markedsmæssig produktion
Producent af produkter til eget
brugProducent af produkter til
eget brugProduktion til eget brug Markedsmæssig produktion
Anden ikke-markedsprodu-
centAnden ikke-markedspro-
ducentAnden ikke-markeds-
mæssig produktionMarkedsmæssig produk-
tion
Markedsproducent Produktion til eget brug Markedsmæssig produk-
tionMarkedsmæssig produktion
Anden ikke-markeds-
mæssig produktionProduktion til eget brug
Anden ikke-markedspro-
ducentAnden ikke-markeds-
mæssig produktionMarkedsmæssig produktion
Produktion til eget brug
Anden ikke-markeds-
mæssig produktion▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 68
▼B
3.39. For så vidt angår institutionelle enheder, der regnes som markedsprodu-
center, er den primære lokale faglige enhed naturligvis også
markedsproducent. Den sekundære lokale faglige enhed kan være
markedsproducent, men også producent af produkter til eget brug. Pr.
konvention kan den sekundære lokale faglige enhed imidlertid ikke være
en anden ikke-markedsproducent. Dermed er de (sekundære) lokale
faglige enheder inden for sektorerne ikke-finansielle selskaber og
finansielle selskaber alle markedsproducenter eller producenter af
produkter til eget brug.
3.40. For så vidt angår institutionelle enheder, som er andre ikke-markeds-
producenter, vil den primære lokale faglige enhed også være en anden
ikke-markedsproducent. De sekundære lokale faglige enheder kan være
markedsproducenter eller andre ikke-markedsproducenter. Dermed kan
sektorerne offentlig forvaltning og service og NPIH omfatte nogle
(sekundære) lokale faglige enheder, som er markedsproducenter (selv om
alle de institutionelle enheder i disse sektorer er andre ikke-markeds-
producenter). For at fastslå, om de sekundære faglige enheder er markeds-
eller andre ikke-markedsproducenter anvendes 50 %-kriteriet.
3.41. Efter at de institutionelle enheder og deres lokale faglige enheder er blevet
klassificeret efter kriterierne markedsmæssig, til eget brug, og anden ikke-
markedsmæssig, kan de lokale faglige enheders produktion klassificeres
efter samme kriterier. Relationerne fremgår af tabel 3.3.
Tabel 3.3 — Sondringen mellem markeds(mæssig), til eget brug og anden ikke-
markeds(mæssig) for lokale faglige enheder og deres produktion.
Markedsprodu-
centerProducenter af
produkter til eget
brugAndre ikke-
markedsprodu-
centerI alt
Markedsmæssig
produktionXxxMarkedsmæssig
produktion
Produktion til
eget brugxXxProduktion til
eget brug
Anden ikke-
markedsmæssig
produktion00XAnden ikke-
markedsmæssig
produktion
I altProduktion i
alt —
markedsprodu-
centerProduktion i
alt — produ-
center af
produkter til
eget brugProduktion i
alt — andre
ikke-markeds-
producenterProduktion i alt
X = stor produktion; x = lille produktion; 0 = ingen produktion (pr. konvention).
3.42. Pr. konvention kan lokale faglige enheder i egenskab af markedsprodu-
center og producenter af produkter til eget brug ikke have anden ikke-
markedsmæssig produktion. Deres produktion kan således kun registreres
som markedsmæssig produktion eller produktion til eget brug og
værdiansættes i overensstemmelse hermed (se punkt 3.46-3.52).
3.43. Lokale faglige enheder i egenskab af andre ikke-markedsproducenter kan
som sekundær produktion have markedsmæssig produktion og produktion
til eget brug. Produktion til eget brug består i investeringer for egen
regning. For at fastslå om der er tale om markedsmæssig produktion,anvendes principielt 50 %-kriteriet i forbindelse med de enkelte
produkter: Der er tale om markedsmæssig produktion, når indtægterne
herfra dækker mindst 50 % af produktionsomkostningerne. Dette kan
f.eks. være tilfældet, når offentlige hospitaler beregner økonomisk
signifikante priser for nogle af deres tjenesteydelser. Andre eksempler
herpå er offentlige museers salg af reproduktioner og meteorologiske
institutters salg af vejrudsigter.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 69
▼B
3.44. I praksis kan det være vanskeligt at foretage en klar sondring mellem de
forskellige produkter, som produceres af henholdsvis de offentlige
institutioners og NPIH'ernes lokale faglige enheder. Det gælder i endnu
højere grad produktionsomkostningerne for de forskellige produkter. En
enkel løsning i denne forbindelse er at behandle alle ikke-markeds-
producenters indtægter fra deres sekundære aktivitet(er) som indtægter fra
én type markedsmæssig produktion. Dette gælder f.eks. for et museums
indtægter ved salg af plakater og postkort(1).
3.45. Andre ikke-markedsproducenter kan også have indtægter fra salg af deres
anden ikke-markedsmæssige produktion til priser, som ikke er økonomisk
signifikante, f.eks. museets entreindtægter. Disse indtægter vedrører anden
ikke-markedsmæssig produktion. Hvis begge former for indtægter
(entreindtægter og indtægter fra salg af plakater og postkort) er vanskelig
at sondre imellem, kan de betragtes enten som indtægter fra markeds-
mæssig produktion eller indtægter fra anden ikke-markedsmæssig
produktion. Valget mellem disse to registreringsmuligheder afhænger af
den formodede relative betydning af de to former for indtægter (fra entre
over for indtægter fra salg af plakater og postkort).
PRODUKTIONENS REGISTRERINGSTIDSPUNKT OG VÆRDIANSÆT-
TELSE
3.46. Produktionen registreres og værdiansættes på det tidspunkt, hvor den
frembringes.
3.47. Al produktion værdiansættes i basispriser, men der gælder særlige regler
for:
a) værdiansættelse af anden ikke-markedsmæssig produktion
b) værdiansættelse af en anden ikke-markedsproducents (lokal faglig
enheds) samlede produktion
c) værdiansættelse af en institutionel enheds samlede produktion, og hvor
en lokal faglig enhed er en anden ikke-markedsproducent
(se punkt 3.53-3.56).
3.48. Definition: ►M4Basisprisen er den pris, producenterne kan opnå hos
køberne for en vare eller tjenesteenhed, de har produceret,
minus skatter (se 4.27) på produktionen eller salget (dvs.
produktskatter) heraf, plus subsidier til produktionen eller
salget (dvs. produktsubsidier) heraf. ◄Transportudgifter,
som producenten fakturerer separat, er ikke inkluderet.
Transportudgifter, som producenten opfører på fakturaen,
er inkluderet, også selv om de figurerer som en selvstændig
post på fakturaen.
3.49. Produktion til eget brug (P.12) opgøres i basispriser for tilsvarende
produkter på markedet. Derfor kan der forekomme et nettooverskud af
produktionen eller blandet indkomst fra en sådan produktion. Dette gælder
også i forbindelse med ejerboliger (se punkt 3.54). Det vil dog
sædvanligvis være nødvendigt at værdiansætte produktionen ved bygge-
oganlægsvirksomhed foregen regning ud fra produktionsomkostningerne.
3.50. Lagerforøgelser af produkter under fremstilling værdiansættes i forhold til
den skønnede, løbende basispris på det færdige produkt.
3.51. Dersom værdien af en produktion, der betragtes som produkter under
fremstilling, skal vurderes i forvejen, bør skønnet baseres på de faktisk
påløbne omkostninger med tillæg af et skønnet overskud af produktionen
eller en skønnet blandet indkomst. Det foreløbige skøn bør senere erstattes
af tal, der beregnes ved en fordeling af de færdige produkters faktiske
værdi (når den bliver bekendt). Denne værdi er summen af:
a) færdige produkter, der er solgt eller er indgået i byttehandel
b) tilgang af færdige produkter til lager minus afgang fra lager
c) færdige produkter til eget brug.
3.52. For bygninger og anlæg, som anskaffes inden færdiggørelse, fastsættes
værdien skønsmæssigt ud fra de påløbne omkostninger frem til
anskaffelsestidspunktet med tillæg af et overskud af produktionen eller
blandet indkomst (dette tillæg beregnes ud fra værdien, som skønnes på
basis af priser på tilsvarende bygninger og anlæg). Summen af
delbetalinger kan tages som udgangspunkt for en omtrentlig værdiansæt-1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 70
(1) Selv om disse indtægter måske ikke er tilstrækkelige til at dække 50 % af alle
museumskioskens omkostninger, f.eks. fordi de også omfatter aflønning af ansatte i
museumskiosken.
▼B
telse af køberens faste bruttoinvesteringer efter hver etape (under
forudsætning af, at køberen ikke er i restance eller betaler forud).
Hvis bygge- og anlægsarbejder, der udføres for egen regning, ikke
færdiggøres inden for en enkelt regnskabsperiode, skønnes værdien af
produktionen og de tilsvarende faste bruttoinvesteringer ved at sætte de
samlede produktionsomkostninger i den pågældende periode i relation til
den anslåede løbende basispris. Hvis det ikke er muligt at anslå
basisprisen for det færdige bygge- eller anlægsarbejde, anslås værdien
ud fra de samlede produktionsomkostninger. Hvis arbejdet eller en del
heraf udføres vederlagsfrit, (f.eks. hvis husholdninger i fællesskab udfører
byggearbejder), skal der i skønnet over de samlede produktionsomkost-
ninger indgå et skøn over værdien af dette arbejde beregnet ud fra det
pågældende områdes lønninger for tilsvarende arbejde.
3.53. En anden ikke-markedsproducents (en lokal faglig enheds) samlede
produktion værdiansættes som de samlede produktionsomkostninger, dvs.
summen af:
a) forbrug i produktionen (P.2)
b) aflønning af ansatte (D.1)
c) forbrug af fast realkapital (K.1)
d) andre produktionsskatter (D.29) minus andre produktionssubsidier
(D.39).
Andre produktionssubsidier fratrækkes. I praksis vil andre produktions-
subsidier til andre ikke-markedsproducenter imidlertid ofte ikke
forekomme, eller der vil kun være tale om meget små beløb (se punkt
4.36).
Pr. konvention er rentebetalinger ikke inkluderet i omkostningerne ved
anden ikke-markedsmæssig produktion (selv om de i visse tilfælde kunne
betragtes som væsentlige produktionsomkostninger, f.eks. for boligsel-
skabers vedkommende). Omkostningerne ved anden ikke-markedsmæssig
produktion omfatter heller ikke en imputeret lejeværdi af egne erhvervs-
bygninger, der anvendes i anden ikke-markedsmæssig produktion.
3.54. En institutionel enheds samlede produktion er summen af tilhørende
lokale faglige enheders produktion. Dette gælder også for institutionelle
enheder, som er andre ikke-markedsproducenter.
3.55. Hvis andre ikke-markedsproducenter (lokale faglige enheder) ikke har
nogen sekundær markedsmæssig produktion, værdiansættes anden ikke-
markedsmæssig produktion efter produktionsomkostningerne. Hvis andre
ikke-markedsproducenter har en sekundær markedsmæssig produktion,
værdiansættes anden ikke-markedsmæssig produktion som en residual-
post,dvs.som forskellen mellem de samlede produktionsomkostninger, de
har i deres egenskab af andre ikke-markedsproducenter, og indtjeningen
fra den markedsmæssige produktion.
3.56. Principielt værdiansættes andre ikke-markedsproducenters markedsmæs-
sige produktion i basispriser. Imidlertid gælder, at selv om en anden ikke-
markedsmæssig lokal faglig enhed kan have salgsindtægter, værdiansættes
den samlede produktion, der omfatter både markedsmæssig og anden
ikke-markedsmæssig produktion (og evt. også produktion til eget brug)
stadig efter produktionsomkostningerne. Den markedsmæssige produktion
værdiansættes efter salgsindtægterne fra de markedsmæssige produkter,
idet værdien af anden ikke-markedsmæssig produktion beregnes residualt
somforskellen mellem på den ene side værdien af den samlede produktion
og på den anden side den markedsmæssige produktion og produktionen til
eget brug. Salgsindtægterne fra andre ikke-markedsmæssige varer eller
tjenester til priser, som ikke er økonomisk signifikante, indgår som en del
af værdien af dens anden ikke-markedsmæssige produktion.
3.57. For visse typer af produktion gælder med hensyn til registreringstidspunkt
og værdiansættelse følgende undtagelser og præciseringer, anført i
rækkefølge efter CPA-hovedafdelinger.
3.58. A. Produkter fra landbrug, jagt og skovbrug
B.Fisk
Produktionen af landbrugsprodukter registreres som en kontinuerlig
produktion over hele produktionsperioden (og ikke blot når afgrøderne
høstes eller dyrene slagtes).
Afgrøder og tømmer på roden samt bestande af fiskeller dyr, der
opdrættes med henblikpå produk tion af fødevarer, registreres under
processen som beholdninger af produkter under fremstilling, og når
processen er slut, som lagre af færdige produkter.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 71
▼B
3.59. D. Færdigvarer;
E.Bygge- og anlægsarbejder
Nar der er indgået kontrakt om opførelse af en bygning eller et
anlægsarbejde, og arbejdet strækker sig over flere regnskabsperioder,
betragtes den produktion, der produceres i de enkelte perioder, som solgt
til køberen ved udgangen af perioden, dvs. registrering som faste
bruttoinvesteringer hos bygherren og ikke som produkter under frem-
stilling i bygge- og anlægsvirksomhed. Produktionen betragtes nemlig
somsolgt til bygherren i etaper, efterhånden somhan juridiskset tager den
i besiddelse. Når kontrakten indeholder bestemmelse om delbetalinger,
kan værdien af produktionen ofte fastsættes tilnærmelsesvis efter værdien
af betalinger, der falder ved udgangen af de enkelte perioder. Foreligger
der ingen kontrakt, registreres den uafsluttede produktion for de enkelte
perioder imidlertid som produkter under fremstilling.
3.60. G. Engros- og detailhandel; reparation af motorkøretøjer, motorcykler og
varer til personlig brug eller til husholdninger
Engros- og detailhandelens produktion opgøres som den avance, der
indtjenes på varer, der indkøbes med videresalg for øje.
Definition: En avance er forskellen mellem den faktiske eller impute-
rede pris, der opnås for en vare, der er indkøbt med henblik
på videresalg, og den pris en handlende skulle have betalt for
at erstatte varen på det tidspunkt, hvor den sælges eller på
anden måde videregives.
Pr. konvention er kapitalgevinster og -tab ikke inkluderet i avancen. I
praksis vil det dog ikke altid være muligt at udskille alle kapitalgevinster
og -tab i datakilderne.
3.61. H. Hotel- og restaurationsvirksomhed
Værdien af hotellers, restauranters og cafeers produktion inkluderer
værdien af den mad og de drikkevarer osv., der konsumeres.
3.62. I. Transport-, oplagringsvirkomhed og kommunikation
Produktionen af transporttjenester opgøres efter værdien af de beløb, der
opkræves for at transportere gods eller personer. Transport til eget brug
inden for en lokal faglig enhed betragtes som en hjælpeaktivitet; den
hverken identificeres eller registreres separat.
Produktionen af oplagringstjenester opgøres som en tilvækst i værdien af
produkter under fremstilling, enten som supplerende produktion i form af
»transport over tiden« (f.eks. oplagring af varer for andre lokale faglige
enheder) eller som fysiskændring (f.ek s. modning af vin).
Produktionen af rejsebureautjenester opgøres som værdien af gebyrer til
bureauer (honorarer og provisioner) og ikke bureauernes samlede udgifter
for de rejsende. Disse udgifter kan f.eks. også inkludere udgifter til
transport med tredjemand.
Produktionen af turoperatørtjenester opgøres ud fra turoperatørens
samlede udgifter for de rejsende.
Forskellen mellem rejsebureauers og turoperatørers virksomhed består i,
at rejsebureauerne kun optræder som formidlere for de rejsende, mens
turoperatørerne skaber et nyt produkt, dvs. der arrangeres en rejse.
Priserne for rejsens forskellige bestanddele (f.eks. rejse, hotel og
underholdning) er normalt ikke specificeret over for den rejsende.
3.63. J. Pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed (herunder
pensionskassers tjenester)
Produktionen af finansielle formidlingstjenester, for hvilke der ikke
direkte opkræves gebyrer, opgøres pr. konvention som den samlede
formueindkomst, der modtages af de enheder, som yder tjenesten, minus
deres samlede renteudgift, dog ekskl. indkomst fra investering af deres
egne midler (idet denne indkomst ikke stammer fra den finansielle
formidling) og ekskl. indkomst fra investering af forsikringstekniske
reserver, hvor en finansiel formidler som biaktivitet udøver forsikrings-
virksomhed. Kapitalgevinster og -tab udelades ved opgørelsen af denne
produktion, fordi kapitalgevinster og -tab over alt i ENS ikke opføres på
produktionskontoen, men på en separat konto (konto for andre ændringer i
status). Dette gælder også professionelle valutahandleres kapitalgevinster
på udenlandske valutaer og papirer, (selv om deres gevinster normalt er
positive, og af valutahandlerne selv kan betragtes som en del af den
almindelige indkomst). Imidlertid skal handelsavancer på udenlandsk1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 72
▼B
valuta og papirer (dvs. almindelige differencer mellem køberprisen for
valutahandleren og køberprisen for køberen) medregnes i produktionen,
ligesom for engros- og detailhandlere. Analogt kan der også her være
dataproblemer, når avancer skal skelnes fra kapitalgevinster. Disse
problemer bør løses bedst muligt.
Centralbankernes produktion af finansielle formidlingstjenester skal
opgøres på samme måde som for andre finansielle formidlere.
Pengeudlåneres aktivitet regnes ikke for produktion af tjenester, når der
kun udlånes egne midler.
Finansielle formidlere kan endvidere levere forskellige finansielle
tjenester og forretningstjenester, for hvilke der kræves særskilte gebyrer
eller provisioner. Det gælder især sådanne ydelser som valutaveksling,
investeringsrådgivning, køb af fast ejendom eller skatterådgivning.
Produktion af sådanne tjenester vurderes på grundlag af de forlangte
gebyrer eller provisioner.
Produktion fra forsikringstjenester (gebyr) opgøres som:
samlede, faktisk indtjente præmier
plus samlede tillægspræmier (lig indkomst fra investering af
forsikringstekniske reserver)
minus samlede, forfaldne erstatninger
minus bevægelser i de aktuarmæssige reserver og bonusreserver.
Der ses bort fra kapitalgevinster og -tab ved opgørelse af produktion af
forsikringstjenester. De betragtes ikke som indkomst af investering af de
forsikringstekniske reserver, ej heller som forøgelser i de aktuarmæssige
reserver og bonusreserver.
Det bemærkes, at forsikringstekniske reserver kan investeres i forsikrings-
selskabets biaktiviteter, f.eks. udlejning af ejendomme til beboelse eller
kontorer. I dette tilfælde er nettooverskuddet af produktionen af disse
biaktiviteter indkomst af forsikringstekniske reserver.
Pensionskassers produktion af tjenester opgøres tilsvarende, dvs. som:
samlede, faktiske pensionsbidrag
plus samlede tillægspræmier (lig indkomst af investering af
pensionskassernes tekniske reserver)
minus forfaldne udbetalinger
minus ændringer i de aktuarmæssige reserver.
3.64. K. Fast ejendom, leje samt køb og salg
Produktion af boligtjenester, der produceres af ejere af egen bolig
værdiansættes som den anslåede værdi af den leje, en lejer ville betale for
samme bolig, idet der tages hensyn til faktorer som beliggenhed,
faciliteter i nabolaget osv. samt selve boligens størrelse og kvalitet. For
fritliggende garager, der anvendes af ejeren til eget brug i forbindelse med
benyttelse af boligen, foretages der en lignende beregning. Der foretages
ingen beregning for garager, der benyttes af deres private ejer for at kunne
parkere i nærheden af arbejdspladsen. Lejeværdien af ejerboliger i
udlandet som f.eks. ferieboliger registreres ikke som en del af den
indenlandske produktion, men som import af tjenester og som primær
indkomst fra udlandet. For ejerboliger, der ejes af udlændinge, foretages
der tilsvarende registreringer. Ved timeshare lejligheder skal en del af
servicegebyret registreres på denne måde.
Produktion af ejendomstjenester vedrørende erhvervsbygninger opgøres
som værdien af forfalden leje.
Produktion af operationel leasing (udlejning af maskiner og udstyr mv.)
opgøres som den leasingafgift, leasingtageren betaler leasinggiveren.
Denne form for leasing adskiller sig klart fra finansiel leasing, som er enmetode til finansiering af anskaffelsen af faste aktiver, og hvor
leasinggiveren yder et lån til leasingtageren. Når der er tale om finansiel
leasing, består leasingafgiften (hovedsagelig) i renter og afdrag, og
værdien af tjenesterne er meget lav i forhold til de samlede indbetalte
leasingafgifter (se bilaget om leasing).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 73
▼B
Hvis det er muligt, udskilles en separat lokal faglig enhed for forsknings-
og udviklingsaktiviteter (F&U). Er dette ikke muligt, registreres al F&U
af signifikant omfang (i forhold til hovedaktiviteten) som den lokale
faglige enheds biaktivitet.
Produktionen af F&U-tjenester opgøres på følgende måde:
a) F&U leveret af specialiserede erhvervsmæssige forskningslaboratorier
eller -institutter værdiansættes som indtægter fra salg, kontrakter,
provisioner, gebyrer osv. på sædvanlig måde.
b) Produktion af F&U, som anvendes inden for samme foretagende,
værdiansættes normalt på basis af de anslåede basispriser, der ville
blive betalt for forskningen, dersom den blev udført på kontraktbasis. I
praksis må den imidlertid ofte værdiansættes på grundlag af de
samlede produktionsomkostninger.
c) F&U leveret af offentlige enheder, universiteter, ikke-erhvervsmæssige
forskningsinstitutter osv. er sædvanligvis anden ikke-markedsmæssig
produktion og værdiansættes derfor på grundlag af produktionsom-
kostningerne. Indtægter af salg af F&U-tjenester, ydet af andre ikke-
markedsmæssige producenter af F&U registreres som indtægter af
sekundær markedsmæssig produktion.
Der bør skelnes mellem udgifter til F&U og udgifter til undervisning og
uddannelse. Udgifter til F&U inkluderer ikke omkostninger til udvikling
af software som hoved- eller biaktivitet. Dog behandles de i kontosy-
stemet næsten ens; den eneste forskel er, at software betragtes som et
produceret immaterielt aktiv og ikke er patenteret.
3.65. L. Offentlig administration og forsvar, lovpligtig social sikring
Offentlig administration, forsvarstjenester og lovpligtig social sikring ydes
altid som andre ikke-markedsmæssige tjenester og skal værdiansættes
derefter.
3.66. M. Undervisning
N.Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger
I forbindelse med undervisning, sundhedsvæsen og sociale foranstalt-
ninger kan det ofte være påkrævet at drage nøjagtige grænser mellem
markedsmæssige og ikke-markedsmæssige producenter og mellem deres
markedsmæssige og ikke-markedsmæssige produktion. For eksempel kan
offentlige institutioner (eller andre institutioner, som modtager specifikke
subsidier) opkræve mindre gebyrer for nogle typer uddannelse og
lægebehandling, medens de for andre uddannelser og speciallægebehand-
linger kan opkræve kommercielle takster. Et andet typisk eksempel er, at
den samme type tjeneste (f.eks. højere uddannelse) leveres både af
offentlig forvaltning og service (eller ved offentlig mellemkomst) og af
kommercielle institutioner. Der er derfor ofte store forskelle mellem de
krævede priser og tjenesternes kvalitet.
Undervisning og sundhedsvæsen samt sociale foranstaltninger omfatter
ikke F&U-aktiviteter; sundhedsvæsen omfatter ikke uddannelse i sund-
hedspleje f.eks. på universitetshospitaler.
3.67. O. Andre kollektive, sociale og personlige tjenesteydelser
Produktion af bøger, indspilninger, film, software, bånd, plader osv. er en
proces i to etaper og opgøres som sådan:
1) Produktion af originalværker — et immaterielt fast aktiv — opgøres
målt ud fra den pris, der betales for et tilsvarende originalværk, hvis
det sælges, eller ud fra produktionsomkostningerne eller den
tilbagediskonterede værdi af den forventede indkomst ved anvendelse
heraf i produktionen.
2) Ejeren af dette aktiv kan anvende det direkte eller producere kopier i
efterfølgende perioder. Hvis ejeren har givet andre producenter licens
til at anvende originalen i produktionen, udgør de gebyrer, provisioner,
royalties osv., han modtager for licenserne, hans produktion af
tjenester. Salg af det immaterielle aktiv er en negativ, fast investering.
3.68. P. Private husholdninger med ansat medhjælp
Produktionen af tjenester i hjemmet udført af lønnet personale opgøres pr.
konvention som efter personalets aflønning; den inkluderer også al
aflønning i naturalier, som f.eks. kost og logi.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 74
▼B
FORBRUG I PRODUKTIONEN (P.2)
3.69. Definition: Forbrug i produktionen er værdien af varer og tjenester, der
forbruges som input i en produktionsproces, bortset fra faste
aktiver (forbruget heraf registreres som forbrug af fast
realkapital). Disse varer og tjenester kan enten forædles eller
forbruges i produktionsprocessen.
3.70. Forbrug i produktionen omfatter følgende grænsetilfælde:
a) værdien af alle varer og tjenester, der anvendes som input i
hjælpeaktiviteter. Typiske eksempler er indkøb, salg, markedsføring,
regnskab, databehandling, transport, lager, vedligeholdelse, sikkerhed
osv. Der skelnes ikke mellem disse varer og tjenester og dem, der
forbruges i en lokal faglig enheds hovedaktivitet (eller biaktivitet)
b) værdien af varer og tjenester, der modtages fra en anden lokal faglig
enhed inden for den samme institutionelle enhed (kun hvis de falder
inden for definitionen i punkt 3.69)
c) udgifter til anvendelse af lejede faste aktiver, f.eks. ved operationel
leasing af maskiner eller biler
d) abonnementer, bidrag eller kontingenter til ikke-udbyttegivende
erhvervssammenslutninger
e) poster, der ikke behandles som bruttoinvesteringer som f.eks.:
1) værktøj, der ikke er særlig kostbart, og som anvendes til relativt
simple operationer, f.eks. save, hamre, skruetrækkere og andet
håndværktøj; småapparater som lommeregnere. Alle udgifter til
sådanne varige goder på indtil 500 ECU (i 1995-priser) pr. stk.
(eller — hvis de købes i større mængder — for den totalt
anskaffede mængde) skal pr. konvention registreres i ENS som
forbrug i produktionen
2) almindelig, regelmæssig vedligeholdelse og reparation af faste
aktiver anvendt i produktionen
3) militære ødelæggelsesvåben og det udstyr, der skal til for at affyre
dem (men ikke politiets eller sikkerhedsstyrkernes lette våben eller
pansrede køretøjer, der betragtes som bruttoinvesteringer)
4) forsknings- og udviklingstjenester, personaleuddannelse, markeds-
undersøgelser og lignende aktiviteter, der købes udefra eller leveres
af en separat, lokal faglig enhed inden for den samme institutionelle
enhed
f) betalinger for anvendelse af immaterielle ikke-producerede aktiver
som patenterede aktiver, varemærker osv. (ekskl. betalinger for køb af
sådanne ejendomsrettigheder: de skal nemlig behandles som anskaf-
felse af et immaterielt ikke-produceret aktiv)
g) ansattes udgifter, der refunderes af arbejdsgiveren, til anskaffelser, der
er nødvendige i produktionen, som f.eks. værktøj eller sikkerheds-
beklædning, som den ansatte i henhold til ansættelseskontrakten selv er
forpligtet til at indkøbe
h) udgifter, som er afholdt af arbejdsgiveren til egen eller de ansattes
fordel, og som er nødvendige til afvikling af produktionen. Typiske
eksempler er følgende:
1) refusion af ansattes udgifter til rejser, dobbelt husførelse, flytning
og repræsentation i forbindelse med jobbet
2) etablering af faciliteter på arbejdspladsen
En mere udtømmende liste findes i afsnittet om aflønning af ansatte
(D.1)
i) forsikringstjenester betalt af lokale faglige enheder i forbindelse med
tegning af skadesforsikringer (se også bilag 3 om forsikring): for kun
at registrere udgiften til forsikringstjenester som forbrug i produk-
tionen, skal skadesforsikringspræmierne reduceres med f.eks. udbetalte
skadeserstatninger og nettoændringer i de aktuarmæssige reserver.
Sidstnævnte kan tilskrives lokale faglige enheder i forhold til de
indbetalte forsikringspræmier
j) kun for den samlede økonomi: alle indirekte målte finansielle
formidlingstjenester (FISIM) leveret af residente producenter.
3.71. Forbrug i produktionen omfatter ikke:
a) elementer, der behandles som bruttoinvesteringer såsom:
1) værdigenstande
2) mineralefterforskning1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 75
▼B
3) større forbedringer, der er betydeligt mere omfattende, end hvadder
kræves til blot at holde de faste aktiver i god og funktionsdygtig
stand, f.eks. renovering, genopbygning, udvidelse
4) software indkøbt eller udviklet for egen regning
b) udgifter afholdt af arbejdsgivere til aflønning af ansatte i naturalier (se
punkt 4.05)
c) offentlige enheders kollektive tjenester som anvendes af markeds-
mæssige producenter eller producenter af produkter til eget brug (og
som af den offentlige forvaltning og service behandles som udgifter til
kollektivt konsum)
d) varer og tjenester produceret og forbrugt i samme regnskabsperiode
inden for samme lokale faglige enhed (de registreres heller ikke som
produktion)
e) betalinger for tilladelser fra myndighederne og gebyrer, der skal
behandles som produktionsskatter (se punkt 4.79 og 4.80).
REGISTRERINGSTIDSPUNKT FOR OG VÆRDIANSÆTTELSE AF
FORBRUG I PRODUKTIONEN
3.72. Produkter, der forbruges i produktionen skal registreres og værdiansættes
på det tidspunkt, hvor de indgår i produktionsprocessen. De skal
værdiansættes til køberpris for tilsvarende varer på samme tidspunkt.
3.73. I praksis registrerer producentenheder normalt ikke faktisk anvendelse af
varer i produktionen direkte. De registrerer indkøb med henblik på
anvendelse som input og ændringer i mængden af sådanne varer på lager.
Forbrugi produktionen skal derfor anslås ved at trække lagerændringer fra
købet (se punkt 3.120-3.124 for korrekt værdiansættelse af disse
bevægelser).
KONSUM (P.3, P.4)
3.74. Der anvendes to begreber inden for konsum:
a) udgifter til konsum (P.3)
b) faktisk konsum (P.4).
Udgifter til konsum er et begreb, der refererer til en sektors udgifter til
forbrugsvarer og -tjenester. Til forskel herfra refererer faktisk konsum til
anskaffelse af forbrugsvarer og -tjenester. Forskellen mellem disse to
begreber ligger i behandlingen af visse varer og tjenester, der er betalt af
offentlig forvaltning og service eller NPIH'er, men leveret til hushold-
ningerne som sociale overførsler i naturalier.
UDGIFTER TIL KONSUM (P.3)
3.75. Definition: Udgifter til konsum består af udgifter, som residente
institutionelle enheder har til varer eller tjenester, der
anvendes til direkte dækning af individuelle eller kollektive
behov for samfundets medlemmer. Udgifter til konsum kan
optræde både på det nationale territorium og i udlandet.
3.76. Husholdningers udgifter til konsum omfatter følgende grænsetilfælde:
a) boligtjenester i ejerboliger
b) indkomst i naturalier såsom:
1) varer og tjenester som ansatte modtager som indkomst i naturalier
2) varer og tjenester, der er produceret af personlige foretagender ejet
af husholdninger, og som husholdningernes medlemmer beholder
til eget brug. Typiske eksempler er madvarer og andre landbrugs-
produkter, boligtjenester produceret af ejere af egen bolig og
tjenester i hjemmet produceret af ansat medhjælp (tjenere, kokke,
gartnere, chauffører osv.)
c) poster, der ikke behandles som forbrug i produktionen, såsom:
1) materialer til småreparationer i boligen og indretning af en art, der
almindeligvis udføres af lejere såvel som ejere
2) materialer til reparationer og vedligeholdelse af varige forbrugs-
goder inkl. køretøjer
d) poster, der ikke behandles som investering, herunder navnlig varige
forbrugsgoder, der fortsætter med at fungere over flere regnskabs-
perioder; hertil medregnes overdragelse af ejendomsretten til visse
varige goder fra et foretagende til en husholdning (se transaktioner
med eksisterende varer, punkt 3.148)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 76
▼B
e) finansielle tjenester, for hvilke der opkræves betaling straks
f) forsikringstjenester på grundlag af den implicitte betaling for
tjenesterne (se punkt 3.63)
g) pensionskassers tjenester på grundlag af den implicitte betaling for
tjenesterne (se punkt 3.63)
h) husholdningernes betalinger for licenser, tilladelser osv., som betragtes
som køb af tjenester (se punkt 4.79 og 4.80)
i) køb af produktion til priser, som ikke er økonomisk signifikante, f.eks.
entré til museer (se punkt 3.45).
3.77. Husholdningers udgifter til konsum omfatter ikke:
a) sociale overførsler i naturalier såsom udgifter, som i første omgang
afholdes af husholdningerne, men som senere refunderes af social-
sikringen, f.eks. udgifter til lægebehandling
b) poster, der behandles som forbrug i produktionen eller bruttoinveste-
ringer, såsom:
1) udgifter afholdt i erhvervsøjemed af husholdninger, der ejer
personlige foretagender — f.eks. til varige varer som køretøjer,
møbler, el-udstyr (faste bruttoinvesteringer), eller forbrugsvarer
som brændsel (forbrug i produktionen)
2) udgifter, som ejere af egen bolig afholder til indretning, vedlige-
holdelse og reparation af boligen, og som ikke normalt udføres af
lejere (forbrug i produktionen af boligtjenester)
3) køb af boliger (faste bruttoinvesteringer)4) udgifter til værdigenstande (bruttoinvesteringer)
c) poster, der betragtes som anskaffelse af et ikke-produceret aktiv,
herunder navnlig køb af jord
d) alle husholdningernes betalinger, som skal betragtes som skatter som
f.eks. tilladelser til at have køretøjer, både eller fly, jagt- og fisketegn
samt skydetilladelser (se punkt 4.79-4.80)
e) husholdningernes abonnementer og kontingenter til NPIH'er, som
f.eks. fagforeninger, faglige foreninger, forbrugersammenslutninger,
kirker, selskabelige og kulturelle foreninger, fritidsklubber og idræts-
klubber
f) husholdningernes frivillige bidrag i form af penge eller naturalier til
velgørende formål og til hjælpeorganisationer.
3.78. NIPH'ers udgifter til konsum omfatter to forskellige kategorier:
a) værdien af varer og tjenester produceret af NPIH'er undtagen
investeringer produceret for egen regning og eksklusive udgifter
afholdt af husholdninger og andre enheder
b) NPIH'ers udgifter til varer og tjenester produceret af markedsmæssige
producenter og uden omdannelse leveret til forbrug i husholdningerne
som sociale overførsler i naturalier.
3.79. Offentlig forvaltning og services udgifter til konsum (P.3) omfatter to
kategorier af udgifter, svarende til NPIH'ers udgifter til konsum:
a) værdien af varer og tjenester produceret af offentlig forvaltning og
service selv (P.1) undtagen investeringer for egen regning (svarende til
P.12) og salg — markedsmæssig produktion (P.11) og betalinger for
anden ikke-markedsmæssige produktion (P.131)
b) offentlig forvaltning og services køb af varer og tjenester, som
produceres af markedsmæssige producenter og uden omdannelse
leveres til husholdningerne som sociale overførsler i naturalier
(D.6311+D.63121+D.63131). Dette indebærer, at offentlig forvaltning
og service blot betaler for varer og tjenester, som sælgerne leverer til
husholdningerne.
3.80. Selskaber har ingen udgifter til konsum. Deres køb af samme varer og
tjenester, som husholdningerne bruger til konsum, anvendes enten som
forbrug i produktionen eller gives til de ansatte som aflønning af ansatte i
naturalier, dvs. imputeret udgifter til konsum for husholdningerne. Selv
når der, som f.eks. i forbindelse med reklame, er tale om betaling af
individuelt konsum, behandles disse udgifter som forbrug i produktionen.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 77
▼M2
▼B
▼B
FAKTISK KONSUM (P.4)
3.81. Definition: Faktisk konsum består af de varer og tjenester, der erhverves
af residente institutionelle enheder til direkte opfyldelse af
menneskelige behov, såvel individuelle som kollektive.
3.82. Definition: Varer og tjenester til individuelt konsum (»individuelle varer
og tjenester«) erhverves af en husholdning og anvendes til
opfyldelse af husholdningens behov og ønsker. Individuelle
varer og tjenester karakteriseres således:
a) Det skal være muligt at observere og registrere en
individuel husholdnings eller et husholdningsmedlems
anskaffelse af varen eller tjenesten samt tidspunktet for
anskaffelsen.
b) Husholdningen skal være indforstået med ydelsen af den
pågældende vare eller tjeneste og tage de nødvendige
skridt for at modtage den, f.eks. ved at gå i skole eller
tage på hospitalet.
c) Varen eller tjenesten skal opfylde den betingelse, at når
den er erhvervet af en husholdning eller person, eller
eventuelt af en lille, begrænset gruppe mennesker, kan
den ikke erhverves af andre husholdninger eller personer.
3.83. Definition: Tjenester til kollektivt konsum (»kollektive tjenester«)
leveres samtidig til alle medlemmer i fællesskabet eller
særlige dele af fællesskabet såsom husholdninger, der bor i
et bestemt område. Kollektive tjenester karakteriseres
således:
a) De kan leveres samtidig til hvert medlem i fællesskabet
eller i bestemte dele af fællesskabet som f.eks. et bestemt
geografiskområde.
b) Anvendelsen af sådanne tjenester er normalt passiv og
kræver ikke alle berørte individers udtrykkelige samtykke
eller aktive deltagelse.
c) Ydelse af en kollektiv tjeneste til et individ reducerer
ikke den mængde, der er til rådighed for andre i samme
fællesskab eller del af fællesskabet. Der er ikke
konkurrence om at erhverve tjenesterne.
3.84. Alle udgifter til konsum i en husholdning er individuelle. Alle varer og
tjenester, der leveres af NPIH'er, betragtes pr. konvention som
individuelle udgifter.
3.85. Grænsen mellem individuelle og kollektive varer og tjenester, der leveres
af offentlig forvaltning og service, er fastlagt på basis af formå-
lsklassifikationen for offentlig administration (COFOG).
Alle offentlige udgifter til konsum inden for hvert af følgende områder
behandles pr. konvention som udgifter til individuelt konsum:
a) 7.1. Medicinske produkter, apparater og udstyr
7.2. Ambulant behandling
7.3. Hospitalstjenester
7.4. Offentligt sundhedsvæsen
b) 8.1. Fritids- og sportstjenester
8.2. Kulturtjenester
c) 9.1. Førskoleundervisning og primær undervisning
9.2. Sekundær undervisning
9.3. Undervisning på niveauet mellem sekundær undervisning og
tertiær undervisning
9.4. Tertiær undervisning
9.5. Undervisning uden for niveauplacering
9.6. Hjælpetjenester i forbindelse med undervisning
d) 10.1. Sygdom og invaliditet
10.2. Alderdom
10.3. Efterlevende
10.4. Familie og børn
10.5. Arbejdsløshed1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 78
▼M6
▼M6
10.6. Bolig
10.7. Sociale ydelser i.a.n.
En anden mulighed er at henregne offentlig forvaltning og services
udgifter til individuelt konsumtil hovedgruppe 14 i COICOP,der omfatter
følgende grupper:
14.1. Bolig (svarer til gruppe 10.6 i COFOG)
14.2. Sundhedsvæsen (svarer til gruppe 7.1-7.4 i COFOG)
14.3. Frihed og kultur (svarer til gruppe 8.1 og 8.2 i COFOG)
14.4. Undervisning (svarer til gruppe 9.1-9.6 i COFOG)
14.5. Social beskyttelse (svarer til gruppe 10.1-10.5 og 10.7 i COFOG)
Kollektive udgifter til konsum er den resterende del af offentlig
forvaltning og services udgifter til konsum.
I henhold til COFOG omfatter de især:
a) Generelle offentlige tjenester (hovedgruppe 01)
b) Forsvar (hovedgruppe 02)
c) Offentlig orden og sikkerhed (hovedgruppe 03)
d) Økonomiske anliggender (hovedgruppe 04)
e) Miljøbeskyttelse (hovedgruppe 05)
f) Boliger og offentlige faciliteter (hovedgruppe 06)
g) Offentlig forvaltning, fastsættelse af bestemmelser, formidling af
almindelige oplysninger og statistik(alle hovedgrupper)
h) Forskning og udvikling (alle hovedgrupper).
3.86. Det indbyrdes forhold mellem de forskellige begreber kan vises i et
skema:
Sektor som afholder udgifter for
Offentlig forvalt-
ning og serviceNPIH Husholdninger Anskaffelser i alt
Individuelt
konsumX
(= sociale
overførsler i
naturalier)X
(= sociale
overførsler i
naturalier)X Husholdningers
faktiske indivi-
duelle konsum
Kollektivt
konsumX 0 0 Offentlig forvalt-
ning og services
faktiske kollek-
tive konsum
I alt Offentlig
forvaltning og
services
udgifter til
konsumNPIH'ers
udgifter til
konsumHusholdnin-
gers udgifter til
konsumFaktisk
konsum=samlede
udgifter til
konsum
3.87. NIPH'ers udgifter til konsum er pr. konvention alle individuelle. Derfor er
det samlede, faktiske konsum lig med summen af husholdningernes og
offentlig forvaltning og services faktiske konsum.
3.88. Sociale overførsler i naturalier til den øvrige verden eksisterer pr.
konvention ikke (mens der til denne sektor foretages pengeoverførsler).
Følgelig er det samlede, faktiske konsum lig med de samlede udgifter til
konsum.
REGISTRERINGSTIDSPUNKT FOR OG VÆRDIANSÆTTELSE AF
UDGIFTER TIL KONSUM
3.89. Som beskrevet i kapitel 1 registreres varer og tjenester almindeligvis, når
fordringerne stiftes, dvs. når køberen indgår en forpligtelse over for
sælgeren. Følgelig skal udgiften til en vare registreres på tidspunktet for
ejendomsrettens overgang. Udgiften til en tjeneste registreres, når
leveringen af den er tilendebragt.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 79
▼B
▼B
3.90. Udgift til en vare, der anskaffes ved køb på afbetaling eller lignende
kreditaftale (også finansiel leasing) registreres på varens leveringstids-
punkt, selv om der ikke på dette stadium er tale om overgang af
ejendomsretten i juridiskforstand.
3.91. Forbrug af egne produkter registreres, når produktion til eget forbrug er
produceret.
3.92. Husholdningers udgifter til konsum registreres til køberpriser. Det er den
pris, som køberen faktisk betaler for produkterne på købstidspunktet. En
mere detaljeret definition findes i punkt 3.06.
3.93. Varer og tjenester leveret som aflønning af ansatte i naturalier
værdiansættes til basispriser, når de produceres af arbejdsgiveren og til
køberpriser, dersom de købes af arbejdsgiveren.
3.94. Varer og tjenester, der beholdes til eget forbrug værdiansættes til
basispriser.
3.95. Offentlig forvaltning og services eller NIPH'ers udgifter til konsum af de
produkter, de selv har produceret, registreres på produktionstidspunktet,
somogsåer tidspunktet for offentlig forvaltning ogservices eller NPIH'ers
levering af sådanne tjenester. Udgifter til konsum af varer og tjenester, der
leveres af markedsmæssige producenter, registreres på leveringstids-
punktet.
3.96. Offentlig forvaltning og services eller NPIH'ers udgifter til konsum (P.3)
er lig med summen af deres produktion (P.1) plus udgifter til produkter,
der leveres til husholdninger gennem markedsmæssige producenter — en
del af sociale overførsler i naturalier (D.6311+D.63121+D.63131) —
minus betaling fra andre enheder — markedsmæssig produktion (P.11) og
betalinger for anden ikke-markedsmæssig produktion (P.131) — minus
produktion af kapitalgoder for egen regning (svarende til P.12).
REGISTRERINGSTIDSPUNKT FOR OG VÆRDIANSÆTTELSE AF
FAKTISK KONSUM
3.97. Varer og tjenester erhverves af institutionelle enheder, når disse får
ejendomsretten over varerne, eller når leveringen af varer eller tjenester til
dem er tilendebragt.
3.98. Anskaffelser — faktisk konsum — værdiansættes til køberpris for de
enheder, der afholder udgifterne.
Bortset fra sociale overførsler i naturalier fra sektoren offentlig forvaltning
og service eller en NIPH, behandles overførsler i naturalier, som om de
var pengeoverførsler. Således registreres værdien af varer og tjenester som
udgifter for de institutionelle enheder eller sektorer, der anskaffer dem.
3.99. De to aggregater, udgifter til konsum og faktisk konsum, har samme
værdi. Varer og tjenester erhvervet af residente husholdninger gennem
sociale overførsler i naturalier værdiansættes til samme priser, som de
værdiansættes til i udgiftsaggregaterne.
BRUTTOINVESTERINGER (P.5)
3.100. Bruttoinvesteringer omfatter:
a) faste bruttoinvesteringer (P.51)
b) lagerændringer (P.52)
c) anskaffelser minus afhændelse af værdigenstande (P.53).
3.101. Bruttoinvesteringer omfatter forbrug af fast realkapital. Nettoinvesteringer
fås ved at trække forbrug af fast realkapital fra bruttoinvesteringerne.
FASTE BRUTTOINVESTERINGER (P.51)
3.102. Definition: Faste bruttoinvesteringer (P.51) er residente producenters
anskaffelser minus afhændelser af faste aktiver i en given
periode, plus visse tillæg til værdien af ikke-producerede
aktiver, tilvejebragt gennem en producents eller institutio-
nelle enheders produktive aktivitet. Faste aktiver er
materielle eller immaterielle aktiver, der er resultatet af
produktionsprocesser og anvendes flere gange eller perma-
nent i andre produktionsprocesser i over ét år.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 80
▼M2
▼B
▼B
3.103. Faste bruttoinvesteringer omfatter både positive og negative værdier:
a) positive værdier:
1) køb af nye eller eksisterende faste aktiver
2) aktiver, der produceres og beholdes til producentens eget brug
(inkl. produktion for egen regning af faste aktiver, der endnu ikke
er færdige eller klar til brug)
3) nye eller eksisterende aktiver, der erhverves gennem en byttehandel4) nye eller eksisterende aktiver modtaget som kapitaloverførsel i
naturalier
5) nye eller eksisterende aktiver erhvervet af brugeren ved finansiel
leasing
6) større forbedringer på faste aktiver og eksisterende historiske
monumenter
7) naturlig vækst hos sådanne naturlige aktiver, der frembringer en
løbende produktion
b) negative værdier (f.eks. afhændelse af faste aktiver, der registreres som
negative anskaffelser):
1) salg af eksisterende faste aktiver
2) eksisterende faste aktiver, der afhændes i en byttehandel3) eksisterende faste aktiver, der afhændes som kapitaloverførsel i
naturalier.
3.104. Afhændelse af faste aktiver omfatter ikke:
a) forbrug af fast realkapital (som inkluderer forventet normal skade som
følge af uheld)
b) ekstraordinære tab, som f.eks. skyldes tørke eller andre naturkata-
strofer (registreres som andre mængdemæssige ændringer i status).
3.105. Der skelnes mellem følgende former for faste bruttoinvesteringer:
a) anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiver:
1) boliger
2) andre bygninger og anlæg3) maskiner og inventar4) avlede/dyrkede aktiver (træer og husdyr)
b) anskaffelser minus afhændelser af immaterielle faste aktiver:
1) mineralefterforskning
2) computersoftware3) originalværker inden for underholdning, litteratur og kunst4) andre immaterielle faste aktiver
c) større forbedringer af materielle, ikke-producerede aktiver, især i
forbindelse med jord (dog er anskaffelse af ikke-producerede aktiver
ikke inkluderet)
d) omkostninger i forbindelse med overførsel af ejendomsretten til ikke-
producerede aktiver, som f.eks. jord og patenterede aktiver (dog er
anskaffelse af disse aktiver ikke inkluderet).
3.106. Større forbedringer i forbindelse med jord omfatter:
a) indvinding af jord fra havet ved bygning af diger, bølgebrydere og
dæmninger specielt til dette formål
b) rydning af skov, klippeblokke osv. for at inddrage ny jord i
produktionen
c) dræning af marskeller overrisling af ørk en ved bygning af diger,
grøfter og vandingskanaler
d) forebyggelse af oversvømmelse eller erosion fra hav og floder ved
bygning af bølgebrydere, læmoler og stormflodsdæmninger.
Disse aktiviteter kan resultere i opførelse af store anlæg som f.eks.
bølgebrydere, stormflodsdæmninger og dæmninger, som dog ikke selv
indgår direkte i produktionen af andre varer og tjenester som de fleste
andre anlæg. De opføres for at opnå mere eller bedre jord, og det er
jorden, der som ikke-produceret aktiv er behov for i produktionen. For
eksempel har en dæmning, der bygges for at producere elektricitet, et helt1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 81
▼B
andet formål end en dæmning, der bygges som værn mod havet. Kun
opførelse af sidstnævnte dæmning klassificeres som forbedring af jord.
3.107. Faste bruttoinvesteringer omfatter følgende grænsetilfælde:
a) erhvervelse af husbåde, pramme, husvogne og campingvogne, der
anvendes som bolig for husholdninger, samt alle andre tilhørende
bygninger og anlæg som f.eks. garager
b) bygninger, anlæg og udstyr til militært brug af samme slags som det,
der anvendes af civile producenter, f.eks. flyvepladser, havneanlæg,
veje og hospitaler
c) lette våben og pansrede køretøjer, der anvendes af ikke-militære
enheder
d) forskydninger i husdyrbesætninger, der indgår i produktionen år efter
år, som f.eks. avlskvæg, malkekvæg, uldfår og trækdyr
e) ændringer i beplantninger og plantager, der dyrkes år efter år, f.eks.
frugttræer, vinstokke, gummitræer, palmer osv.
f) forbedringer af eksisterende faste aktiver, som er betydelig mere
omfattende end almindelig vedligeholdelse og reparation
g) anskaffelse af faste aktiver ved finansiel leasing.
3.108. Faste bruttoinvesteringer omfatter ikke:
a) transaktioner, som indgår i forbrug i produktionen:
1) køb af håndværktøj til produktionsformål (se punkt 3.70, litra e))
2) almindelig vedligeholdelse og reparation3) køb af militære våben inkl. støttesystemer4) køb af faste aktiver med henblik på anvendelse i henhold til en
kontrakt om operationel leasing (se også bilaget om leasing og køb
på afbetaling af varige goder)
b) transaktioner, der registreres som lagerændringer:
1) slagtedyr inklusive fjerkræ
2) træer til produktion af tømmer (produkter under fremstilling)
c) husholdningers anskaffelser af maskiner og udstyr til konsum (udgifter
til konsum)
d) kapitalgevinster og -tab på faste aktiver (andre ændringer i status)
e) tab på faste aktiver som følge af katastrofer (andre ændringer i status),
som f.eks. destruktion af dyrkede aktiver og husdyrbesætninger efter
sygdomme (som normalt ikke dækkes af nogen forsikring) eller skader
efter oversvømmelser, stormskader eller skovbrande af ekstraordinært
omfang (se kapitel 6).
3.109. Faste bruttoinvesteringer i form af forbedringer på eksisterende faste
aktiver registreres under anskaffelse af nye faste aktiver af samme art.
3.110. Immaterielle faste aktiver er typisk ny information, specialviden osv. og
omfatter:
a) mineralefterforskning inkl. omkostninger ved udførte prøveboringer,
overflyvninger og lignende undersøgelser, transportomkostninger mv.
b) computersoftware og store databaser, der skal anvendes i produktionen
i mere end ét år
c) originaler til litterære og kunstneriske manuskripter, oversættelser,
modeller, film, lydoptagelser osv.
3.111. For både faste aktiver og ikke-producerede ikke-finansielle aktiver består
omkostninger ved ejerskifte, der påhviler den ny ejer, i følgende:
a) omkostninger i forbindelse med levering af aktivet (nyt eller
eksisterende) på ønsket sted og tid som f.eks. udgifter til transport,
opstilling, montage osv.
b) honorarer og provisioner til f.eks. landmålere, ingeniører, sagførere,
vurderingsmænd osv. samt ejendomsmægler- og auktionsholdersalær
mv.
c) afgifter, der skal betales af den nye ejer, når aktivet skifter ejer.
Alle disse omkostninger registreres som faste bruttoinvesteringer hos den
nye ejer. Det bemærkes, at skatterne betragtes som skatter på de tjenester,
formidlerne har ydet, og ikke som skatter på de købte aktiver.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 82
▼B
REGISTRERINGSTIDSPUNKT FOR OG VÆRDIANSÆTTELSE AF FASTE
BRUTTOINVESTERINGER
3.112. Bruttoinvestering registreres, når ejendomsretten til det faste aktiv
overføres til den institutionelle enhed, der har til hensigt at anvende det
i produktionen.
Afvigelser fra denne hovedregel er nødvendig i følgende tilfælde:
a) finansiel leasing (her imputeres et ejerskifte)
b) faste investeringer for egen regning.
Aktiver, der erhverves ved finansiel leasing, registreres, som om brugeren
bliver ejer, når han overtager varerne. Investeringer, der produceres for
egen regning, registreres, når de produceres.
3.113. Faste bruttoinvesteringer værdiansættes til køberpris inkl. installations- og
andre omkostninger ved ejerskifte. Produktion for egen regning
værdiansættes til basispriser for tilsvarende faste aktiver (som inkluderer
et tillæg for et nettooverskud af produktionen eller blandet indkomst) eller
til produktionsomkostningerne (inkl. et tillæg), dersom sådanne basis-
priser ikke kan oplyses.
3.114. Anskaffelse af immaterielle faste aktiver værdiansættes på forskellig
måde:
a) mineralefterforskning: som omkostningerne ved udførelse af prøvebo-
ringer samt de omkostninger, der medgår for at gøre det muligt at
foretage disse (som overflyvning og andre undersøgelser)
b) computersoftware: som køberprisen, når softwaren indkøbes på
markedet, og til en anslået basispris (eller produktionsomkostningerne,
hvis basisprisen ikke kan oplyses), når softwaren udvikles inden for
huset
c) originalværker inden for underholdning, litteratur og kunst: værdian-
sættes som den pris, der betales af køberen, dersom de sælges, eller
hvis de ikke sælges, som basisprisen for tilsvarende originalværker,
produktionsomkostningerne eller den anslåede værdi af den forventede
indkomst ved anvendelse i produktionen.
3.115. Afhændelse af eksisterende faste aktiver ved salg værdiansættes til
(basis)priser efter fradrag af eventuelle omkostninger for sælgeren ved
ejerskiftet.
3.116. Omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten vedrører både produ-
cerede aktiver, herunder faste aktiver og ikke-producerede aktiver som
jord.
Disse omkostninger indgår i køberprisen, når det drejer sig om faste
aktiver. Drejer det sig om jord og andre ikke-producerede aktiver, skal de
adskilles fra selve købet og salget og registreres som en selvstændig
kategori ved klassificeringen af bruttoinvesteringer.
LAGERÆNDRINGER (P.52)
3.117. Definition: Lagerændringer opgøres som værdien af tilgange til lagrene
minus værdien af afgange fra lagrene samt eventuelt svind.
3.118. Der kan opstå tab pga. fysisk forringelse, skader som skyldes uheld eller
tyveri i forbindelse med alle slags lagerførte varer:
a) materialer
b) produkter under fremstilling
c) færdigvarer
d) handelsvarer (f.eks. butikstyveri).
3.119. Lagerbeholdninger omfatter følgende kategorier:
a) materialer:
omfatter alle varer, der opbevares på lager med henblikpå, at de senere
skal indgå som forbrug i produktionen, herunder også varer på
offentlige lagre. Guld, diamanter osv. henregnes til materialer, dersom
de er bestemt for industri- eller anden produktion
b) produkter under fremstilling:
omfatter den uafsluttede produktion og registreres i producentens
lagerbeholdninger. Produkter under fremstilling kan antage mange
forskellige former, som f.eks.
1) afgrøder på roden1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 83
▼B
2) træer og husdyr under opvækst
3) ikke færdiggjorte bygge- og anlægsarbejder (bortset fra dem, der
produceres i henhold til en forlods indgået kontrakt eller for egen
regning; de behandles som faste bruttoinvesteringer)
4) ikke færdiggjorte andre faste aktiver f.eks. skibe og olieplatforme
5) delvis færdiggjorte undersøgelser i forbindelse med juridiskeller
anden rådgivning
6) delvis færdiggjorte filmproduktioner7) delvis færdiggjorte computerprogrammer.Produkter under fremstilling registreres for hver produktionsproces,
der ikke er afsluttet ved udgangen af perioden. Dette har særlig
betydning for kvartalsregnskaber, f.eks. for landbrugsafgrøder, der
ikke kan modnes på et kvartal.
Reduktion i produkter under fremstilling finder sted, når produktions-
processen er tilendebragt. På dette tidspunkt omdannes produkter
under fremstilling til færdige produkter.
c) færdigvarer:
der indgår i lagerbeholdningerne består af produktion, som produ-
centen ikke agter at forarbejde yderligere inden levering (også selv om
den senere skal indgå i en anden produktionsproces)
d) handelsvarer:
varer, der anskaffes med henblik på videresalg i samme tilstand.
REGISTRERINGSTIDSPUNKT FOR OG VÆRDIANSÆTTELSE AF LAGER-
ÆNDRINGER
3.120. Registreringstidspunkt og værdiansættelse af lagerændringer skal være
konsistent med de øvrige produkttransaktioner. Det gælder især forbrug i
produktionen (f.eks. for materialer), produktion (f.eks. produkter under
fremstilling og produktion i forbindelse med oplagring af landbrugs-
produkter) og faste bruttoinvesteringer (f.eks. produkter under
fremstilling). Konsistens kræves ligeledes for strømme af lønarbejde.
Forarbejdes varer f.eks. udenlands og undergår de væsentlige fysiske
ændringer, skal de indgå i eksporten og senere i importen (se punkt
3.135). Denne eksport registreres som en nedskrivning af lagerbehold-
ningerne, og den senere import som en forøgelse af lagerbeholdningerne
(medmindre varerne straks anvendes eller sælges).
3.121. Lagerændringer værdiansættes på tidspunktet for lagertilgang (tilgang af
varer) og lagerafgang (afgang af varer).
3.122. De anvendte priser skal være konsistente med priserne i andre strømme,
hvilket mere specifikt betyder, at:
a) produktionen af færdigvarer, der overføres til producentens lagerbe-
holdninger, skal værdiansættes, som blev de solgt på det tidspunkt og
til løbende basispriser
b) forøgelser i produkter under fremstilling værdiansættes i forhold til den
skønnede løbende basispris for det færdige produkt
c) reduktioner i produkter under fremstilling (som lagerafgang, når
produktionen er afsluttet) værdiansættes i løbende basispriser for de
ikke færdigfremstillede produkter
d) varer, der udtages af lagrene med salg for øje, værdiansættes til
basispriser
e) handelsvarer, der tilføres engros- og detailhandleres lagre, værdian-
sættes til deres faktiske eller skønnede køberpriser
f) handelsvarer, der udtages af lagre til den køberpris, hvortil de kan
genanskaffes på det tidspunkt, hvor de udtages af lagrene (ikke på
anskaffelsestidspunktet).
3.123. Tab som følge af fysisk forringelse, forsikringsskade eller tyveri
registreres og værdiansættes som følger:
a) materialer: registreres som om de faktisk var udtaget af lageret til brug
i produktionen (forbrug i produktionen)
b) produkter under fremstilling: registreres som fradrag i forøgelser som
hidrører fra produktionen i samme periode
c) færdigvarer og handelsvarer: behandles som om de var udtaget af
lageret til løbende priser for ikke-beskadigede varer.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 84
▼B
3.124. De foregående afsnit beskriver den teoretisk korrekte værdiansættelse af
de enkelte lagertil- og -afgange, således at der er konsistens med
værdiansættelsen af produktionen, forbrug i produktionen og endelige
anvendelser. I praksis vil denne værdiansættelse dog ofte vise sig for
vanskelig at anvende, hvorfor approksimationsmetoder må benyttes:
a) Når mængdeændringerne i lagrene er nogenlunde regelmæssige, er en
praktisk metode, der ligger tæt på det teoretiske værdiansættelses-
princip, at gange ændringen i lagermængden med den pågældende
periodes gennemsnitspriser (køberpriser for lagre hos brugere eller
engros- og detailhandlere, basispriser for lagre hos producenterne).
b) Når priserne på de pågældende varer ligger nogenlunde fast, kan man
ved selv store mængdeændringer i lagrene nøjes med en enkel
approksimationsmetode, nemlig mængdeændringen multipliceret med
gennemsnitsprisen.
c) Når både mængde og priser svinger meget inden for regnskabs-
perioden, kræves mere komplicerede beregningsmetoder. For
eksempel en kvartalsvis værdiansættelse af lagerbevægelserne eller
anvendelse af forhåndsinformationer om fordelingen af svingningerne
på regnskabsperioden (svingningerne kan f.eks. være størst i slutningen
af kalenderåret, i høsttiden osv.).
d) Når værdierne kun kan oplyses for begyndelsen og slutningen af
perioden (f.eks. inden for engros- og detailhandel, hvor lagrene ofte
består af mange forskellige produkter), bør også mængdeændringen
mellem begyndelsen og afslutningen af perioden skønnes. Dette
problem kan løses ved at skønne (antage) omsætningshastigheder pr.
produkttype.
Bemærkat prisændringerne til dels k an være et udtrykfor en
kvalitetsændring, f.eks. udsalgspriser eller priser uden for sæsonen for
frugt og grøntsager. Disse ændringer i kvaliteten bør betragtes som
mængdeændringer.
ANSKAFFELSER MINUS AFHÆNDELSER AF VÆRDIGENSTANDE (P.53)
3.125. Definition: Værdigenstande er ikke-finansielle varer, der ikke primært
anvendes til produktion eller konsum. Under normale
forhold forringes de ikke (fysisk) med tiden, og de anskaffes
og beholdes primært som værdianbringelser.
3.126. Værdigenstande er følgende typer varer:
a) ædelstene og -metaller som f.eks. diamanter, ikke-monetært guld,
platin, sølv osv.
b) antikviteter og andre kunstgenstande som f.eks. malerier, skulpturer
osv.
c) andre værdigenstande som f.eks. smykker tilvirket af ædelstene og
ædle metaller samt samlerobjekter.
Disse typer varer registreres som anskaffelser eller afhændelser af
værdigenstande, dersom:
a) centralbanker og andre kreditformidlere afskaffer eller afhænder ikke-
monetært guld, sølv osv.
b) foretagender, hvis hoved- eller biaktivitet ikke indebærer fremstilling
af eller handel med sådanne varer, anskaffer og afhænder sådanne
varer; følgelig indgår anskaffelsen eller afhændelsen heraf ikke i disse
foretagenders forbrug i produktionen eller faste bruttoinvesteringer
c) husholdningerne anskaffer og afhænder sådanne varer, og derfor
indgår disse anskaffelser ikke i husholdningernes udgifter til konsum.
I ENS registreres pr. konvention også følgende tilfælde som anskaffelse
eller afhændelse af værdigenstande:
a) juvelereres og kunsthandleres anskaffelse eller afhændelse af disse
varer (ifølge den generelle definition af værdigenstande skal
juvelereres og kunsthandleres anskaffelse eller afhændelse registreres
som lagerændringer)
b) museers anskaffelse eller afhændelse af disse varer (ifølge den
generelle definition af værdigenstande skal museers anskaffelse af
disse varer registreres som faste bruttoinvesteringer).
Denne konvention forhindrer hyppige omklassificeringer inden for de tre
hovedformer for bruttoinvesteringer, dvs. anskaffelse minus afhændelse af
værdigenstande, faste bruttoinvesteringer og lagerændringer (f.eks. ved
transaktioner med sådanne varer mellem husholdninger og kunsthandlere).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 85
▼B
3.127. Produktion af værdigenstande værdiansættes til basispriser (se også punkt
3.67 om produktion af originalværker). Alle andre anskaffelser af
værdigenstande værdiansættes til den køberpris, der betales for dem,
inkl. eventuelle gebyrer og provisioner til agenter. Inkluderet er endvidere
avancer, når der købes fra handlere. Afhændelse af værdigenstande
værdiansættes til de priser, der opnås af sælgerne, efter fradrag af
eventuelle gebyrer og provisioner til agenter eller andre formidlere. Ser
man bort fra produktionen af værdigenstandene, sker der samlet en
udligning mellem anskaffelser og afhændelser residente sektorer imellem,
og kun agenters eller handleres avancer bliver tilbage.
IMPORT OG EKSPORT AF VARER OG TJENESTER (P.6 og P.7)
3.128. Definition: Eksport af varer og tjenester omfatter vare- og tjeneste-
transaktioner (salg, byttehandel, gaver eller bistandsydelser)
fra residente til ikke-residente enheder.
3.129. Definition: Import af varer og tjenester omfatter vare- og tjeneste-
transaktioner (salg, byttehandel, gaver eller bistandsydelser)
fra ikke-residente til residente enheder.
3.130. Import og eksport af varer og tjenester omfatter ikke:
a) establishment trade, dvs.:
1) levering af varer og tjenester til ikke-residente enheder fra ikke-
residente afdelinger af residente foretagender, f.eks. salg til
udlandet fra udenlandske afdelinger af et multinationalt foreta-
gende, der ejes eller kontrolleres af residente enheder
2) levering af varer og tjenester til residente fra residente afdelinger af
ikke-residente foretagender, f.eks. salg fra indenlandske afdelinger
af et udenlandskmultinationalt foretagende
b) strømme af primær indkomst til og fra udlandet såsom aflønning af
ansatte, renter og indtægter fra direkte investeringer. Indtægter fra
direkte investeringer kan indeholde en uidentificerbar andel, der er
betaling for forskellige tjenester som f.eks. uddannelse af medar-
bejdere, virksomhedsledelse og anvendelse af patenter og varemærker
c) køb og salg af finansielle aktiver eller ikke-producerede aktiver som
jord og patenter.
3.131. Vedrørende import og eksport af varer og tjenester skelnes mellem:
a) levering af varer og tjenester inden for EU
b) import og eksport fra og til tredjelande.
For nemheds skyld bliver begge tilfælde her omtalt som import og
eksport.
IMPORT OG EKSPORT AF VARER (P.61 og P.71)
3.132. Import og eksport af varer finder sted, når ejendomsretten til varer
overdrages mellem residente og ikke-residente enheder (uanset om
varerne rent fysiskpasserer landegrænser).
3.133. Dog gælder i nedenstående fire tilfælde en modifikation af princippet om
overdragelse af ejendomsretten ved registreringen af import og eksport af
varer:
a) finansiel leasing: overdragelse af ejendomsretten fra leasinggiver til
leasingtager skal imputeres for varer omfattet af finansiel leasing; den
registreres, når leasingtageren overtager varerne (se bilaget om leasing
og køb på afbetaling af varige goder)
b) leverancer mellem affilierede selskaber (filialer, datterselskaber eller
udenlandske afdelinger): overdragelse af ejendomsretten skal impu-
teres, når varer leveres mellem affilierede selskaber
c) væsentlig forarbejdning af varer, der udføres som lønarbejde eller
reparation, registreres både i import og eksport, selv om der ikke sker
overdragelse af ejendomsretten
d) mellemhandleres aktiviteter: der registreres ikke import eller eksport,
når mellemhandlere køber fra ikke-residente enheder og sælger videre
til andre ikke-residente enheder inden for regnskabsperioden. En
lignende fremgangsmåde anvendes, når mellemhandleren er en ikke-
resident enhed.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 86
▼B
3.134. I følgende eksempler sker eksport, uden at varerne på noget tidspunkt
passerer en landegrænse:
a) varer som produceres af residente enheder, der opererer i internationalt
farvand, og som sælges direkte til ikke-residente i udlandet (olie,naturgas, fiskeriprodukter, bjærgninger på havet osv.)
b) transportudstyr eller andet mobilt udstyr, som ikke er fast tilknyttet et
bestemt sted, behøver ikke at passere eksportlandets grænse, fordi det
er blevet solgt af en resident til en ikke-resident enhed
c) varer, der efter overdragelse af ejendomsretten bortkommer eller
ødelægges, før de når at passere eksportlandets grænse.
Lignende eksempler kan gives for import af varer.
3.135. Import og eksport af varer omfatter transaktioner mellem residente og
ikke-residente enheder med:
a) ikke-monetært guld, dvs. guld som ikke tjener pengepolitiske formål
b) ikke-monetært sølv, diamanter og andre ædle metaller og ædelstene
c) pengesedler og mønter ikke i omløb og ikke-udstedte papirer
(værdiansat som varer, ikke til pålydende værdi)
d) elektricitet, gas og vand
e) husdyr, der drives over landegrænser
f) postpakker
g) eksporterede varer fra sektoren offentlig forvaltning og service inkl.
varer finansieret gennem støtte og lån
h) varer, der overgår til eller fra en stødpudelagerorganisation
i) varer, som et resident foretagende har leveret til sine ikke-residente
affilierede selskaber
j) varer, som et resident foretagende har modtaget fra sine ikke-residente
udenlandske affilierede selskaber
k) smuglergods
l) andre ikke-registrerede forsendelser f.eks. gaver eller varer under en
bestemt minimumsværdi
m) varer, der forarbejdes i udlandet, når varerne derved undergår
væsentlige fysiske ændringer, og lignende varer, der forarbejdes på
det nationale territorium på vegne af ikke-residente enheder
n) investeringsgoder, der repareres i udlandet, når dette medfører
væsentlig ombygning eller fremstillingsvirksomhed, og lignende
varer, der repareres på det nationale territorium på vegne af ikke-
residente enheder.
3.136. Import og eksport af varer omfatter ikke følgende varer, som ikke desto
mindre kan passere landegrænser:
a) varer i transit gennem et land
b) varer sendt til eller fra et lands egne ambassader, militærbaser eller
andre »enklaver« inden for et andet lands nationale grænser
c) transportmidler og andet mobilt udstyr, som forlader landet midlerti-
digt, uden overdragelse af ejendomsretten (f.eks. udstyr til opstilling
eller bygge- og anlægsvirksomhed i udlandet)
d) udstyr og andet gods, der sendes udenlands til forarbejdning i mindre
omfang, vedligeholdelse, service eller reparation
e) andre varer, der forlader et land midlertidigt, og som normalt vender
tilbage inden for et år i samme stand og uden overdragelse af
ejendomsretten (f.eks. varer, der sendes til udlandet til udstilling eller
underholdning, varer som indgår i operationel leasing, herunder
leasingaftaler for flere år, samt varer, der returneres, fordi forventet
salg ikke har fundet sted)
f) varer i konsignation, som er gået tabt efter grænsepassagen, men før
overgangen af ejendomsretten har fundet sted.
3.137. Principielt registreres import og eksport af varer, når overdragelse af
ejendomsretten finder sted. I praksis anses overdragelse af ejendomsretten
for at ske på det tidspunkt, hvor transaktionens parter registrerer dette i
deres bøger eller regnskaber, hvilket ikke nødvendigvis falder sammen
med de forskellige stadier af kontraktens indgåelse, såsom:
a) forpligtelsen indgås (kontraktdato)
b) varer og tjenester leveres, modtagelse af betalingskrav (leveringsdato)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 87
▼B
c) kravet om betaling indfries (betalingsdato).
3.138. Importerede og eksporterede varer værdiansættes »frit om bord« ved
eksportlandets grænse (fob). Denne værdi omfatter:
a) varernes værdi til basispris
b) plus transport og distribution frem til det pågældende sted ved grænsen
inkl. prisen for (eventuel) omladning til en transportør for den videre
befordring (se tabel 3.4, anden søjle i tabellens anden del)
c) plus eventuelle skatter minus subsidier på eksporterede varer; for
leverancer inden for EU omfatter dette moms og andre afgifter på
varer, der er betalt i eksportlandet.
I tilgangs- og anvendelsestabellerne og de symmetriske input-output
tabeller er det nødvendigt at benytte en anden værdiansættelse for import
af varer opdelt på produktgrupper, nemlig cif-prisen ved importlandets
grænse.
Definition: Cif-prisen er prisen for en vare leveret til importlandets
grænse eller prisen for en tjenesteydelse leveret til en
resident før betaling af told eller andre importskatter eller
handels- og transportavancer i det pågældende land(1).
3.139. Under visse omstændigheder kan det være nødvendigt at erstatte fob-
værdien med tilnærmede eller alternative værdier. Det gælder f.eks.:
a) byttehandel: her værdiansættes varerne til de basispriser, man ville
have opnået ved betaling i rede penge
b) transaktioner mellem affilierede selskaber: her anvendes som hoved-
regel de faktiske overførselsværdier. Er disse meget forskellige fra
markedpriserne, kan de dog erstattes af en skønnet pris, der svarer til
markedsprisen, eller i det mindste angives særskilt til analytiske formål
c) varer overført i forbindelse med finansiel leasing: her ansættes
varernes værdi på basis af køberprisen betalt af leasinggiveren (ikke
den samlede værdi af lejebetalingerne)
d) import af varer, der skal værdiansættes på grundlag af toldoplysninger
(ved handel med tredjelande) eller Intrastat-oplysninger (ved handel
inden for EU). Ingen af disse to kilder anvender fob-værdien, men cif-
værdien ved hhv. EU-grænsen eller den nationale grænse. Da fob-
værdierne kun anvendes på det mest aggregerede niveau og cif-
værdierne på produktgruppeniveau, skal disse ændringer også først
foretages på det mest aggregerede niveau, dvs. ved cif/fob-korrek-
tionen
e) import- og eksport af varer, der skønsmæssigt værdiansættes på basis
af undersøgelsesdata eller forskellige typer ad hoc-oplysninger. I disse
tilfælde kan sædvanligvis kun den samlede værdi af salgene opdelt pr.
produkt oplyses. Derfor vil skønnet være baseret på køberpriser og
ikke på fob-værdier.
IMPORT OG EKSPORT AF TJENESTER (P.62 og P.72)
3.140. Definition: Eksport af tjenester omfatter alle tjenester, der ydes af
residente til ikke-residente enheder.
3.141. Definition: Import af tjenester omfatter alle tjenester, der ydes af ikke-
residente til residente enheder.
3.142. Eksport af tjenester omfatter også følgende grænsetilfælde:
a) transport af eksporterede varer fra eksportlandets grænse, når trans-
porten varetages af en resident transportør (eksempel 2 og 3 i tabel
3.4)
b) transport af importerede varer, når en resident transportør varetager
transporten
1) frem til eksportlandets grænser, når varerne er opgjort fob for at
udligne værdien af transporttjenesterne, som er inkluderet i fob-
værdien (eksempel 3 i tabel 3.5)
2) frem til importlandets grænse, når varerne er opgjort cif for at
udligne værdien af transporttjenesterne, som er inkluderet i cif-
værdien (eksempel 3 og 2 cif i tabel 3.5)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 88
(1) Angående priser inkl. handels- og transportavancer henvises til tabel 3.5, tredje søjle i
tabellens anden del.
▼B
c) transport af varer, der varetages af residente for ikke-residente
enheder, og som ikke indebærer import eller eksport af varerne (f.eks.
transport af varer, der ikke forlader landet som eksport, eller transport
af varer uden for det nationale territorium)
d) international eller national transport af passagerer, som varetages af
hjemmehørende transportører for ikke-residente enheders regning
e) mindre forarbejdnings- og reparationsaktiviteter for ikke-residente
enheders regning
f) bygge- og anlægsaktiviteter, når byggeforetagendets kontor i udlandet
ikke behandles som kvasi-selskab. Dette gælder for bygge- og
anlægsprojekter, der varer under et år, og hvis produktion ikke er
en fast bruttoinvestering (se punkt 2.09 og navnlig fodnote 4)
g) opstilling af udstyr i udlandet, når der er tale om et projekt, der ifølge
sagens natur er af begrænset varighed
h) finansielle tjenester opgjort som provisioner og gebyrer
i) forsikringstjenester opgjort som værdien af forsikringsydelserne
j) udenlandske turisters og forretningsfolks udgifter (klassificeres pr.
konvention som tjenester; dog kan en global opdeling efter produkt
blive nødvendig til brug for tilgangs- og anvendelsestabeller og de
symmetriske input-output tabeller)
k) ikke-residenters udgifter til sundheds- og undervisningstjenester
leveret af residente enheder, uanset om disse tjenester ydes på det
nationale territorium eller i udlandet
l) tjenester i forbindelse med feriehuse, der benyttes af ikke-residente
ejere (se punkt 3.54)
m) royalties og licenser som modydelse for tilladelse til at anvende
immaterielle, ikke-producerede, ikke-finansielle aktiver og rettig-
heder, som f.eks. patenter, copyrights, varemærker, industriprocesser,
franchisesosv., samt i forbindelse med anvendelse i henhold til
licensaftaler af fremstillede originalværker eller prototyper, såsom
manuskripter, malerier osv.
3.143. For import af tjenester er de fleste grænsetilfælde et spejlbillede af eksport
af tjenester. Derfor anføres kun nogle få forklaringer til import af
tjenester.
3.144. Import af transporttjenester omfatter følgende grænsetilfælde:
a) transport af eksporterede varer frem til eksportlandets grænse, når
transporten varetages af en ikke-resident transportør for at udligne
værdien af transporttjenesterne, som er inkluderet i fob-værdien af de
eksporterede varer (eksempel 4 i tabel 3.4)
b) transport af importerede varer, når en ikke-resident transportør
varetager transporten
1) frem til eksportlandets grænse som en særskilt transporttjeneste, når
importerede varer er opgjort fob (eksempel 4 og 5 fob i tabel 3.5)
2) fra importlandets grænse som en særskilt transporttjeneste, når
importerede varer er opgjort cif (i dette tilfælde er værdien af
transporttjenesten mellem eksportlandets og importlandets grænser
allerede inkluderet i varernes cif-værdi; eksempel 4 i tabel 3.5)
c) transport af varer, der varetages af ikke-residente enheder for residente
enheder, og som ikke indebærer import eller eksport af varer (men
f.eks. transport af varer i transit eller transport uden for det nationale
territorium)
d) international eller national transport af passagerer, som varetages af
ikke-residente transportører for residente enheders regning.
Import af transporttjenester omfatter ikke transport af eksporterede varer,
efter at de har passeret eksportlandets grænse, når transporten varetages af
en ikke-resident transportør (eksempel 5 og 6 i tabel 3.4). Eksport af varer
opgøres fob, og alle sådanne transporttjenester betragtes som transaktioner
mellem ikke-residente enheder, dvs. mellem en ikke-resident transportør
og en ikke-resident importør. Dette gælder også, når disse transporttjene-
ster betales af eksportøren i henhold til eksport-cif kontrakter.
3.145. Import i betydningen residente enheders direkte køb i udlandet dækker
alle køb af varer og tjenester, der foretages af residenter på rejse i
udlandet, både private rejser og forretningsrejser. To kategorier bør dog
udskilles, da de registreres på anden måde:
a) forretningsfolks udgifter er forbrug i produktionen
b) private personers udgifter er husholdningens udgifter til konsum.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 89
▼B
3.146. Import og eksport af tjenester registreres på det tidspunkt, hvor de ydes,
hvad der sædvanligvis er sammenfaldende med produktionstidspunktet.
Importerede tjenester værdiansættes til køberpris, eksporterede tjenester til
basispris.
Tabel 3.4 — Registrering af transport af eksporterede varer
Forklaring til tabellen: første del af tabellen viser, at der er seks
forskellige muligheder for transport af eksporterede varer afhængig af, om
transportøren er resident eller ikke, og afhængig af hvor transporten finder
sted: fra et sted inden for det nationale territorium til den nationale
grænse, fra den nationale grænse til importlandets grænse eller fra
importlandets grænse til et sted i importlandet. I tabellens anden del er det
for hver af de seks muligheder angivet, om de registreres som eksport af
varer, eksport af tjenester, import af varer eller import af tjenester.
Nationalt territorium Transit Importlandets territorium
1. resident transportør ⇒ 2. resident transportør ⇒3. resident transportør ⇒
4. ikke-resident transportør
⇒5. ikke-resident transportør
⇒6. ikke-resident transportør
⇒
Eksport af varer
(fob)Eksport af tjenesterImport af varer
(cif/fob)Import af tjenester
1. X — — —
2. — X — —
3. — X — —
4. X — — X
5 . ————
6 . ————
Tabel 3.5 — Registrering af transport af importerede varer
Forklaring til tabellen: første del af tabellen viser, at der er seks
forskellige muligheder for transport af importerede varer afhængig af, om
transportøren er resident eller ikke, og afhængig af, hvor transporten
finder sted: et sted i eksportlandet til eksportlandets grænse, fra
eksportlandets grænse til importlandets grænse og fra importlandets
grænse til et sted i importlandet. I tabellens anden del er det for hver af
seks muligheder angivet, om de registreres som import af varer, import af
tjenester, eksport af varer eller eksport af tjenester. I nogle tilfælde
(eksempel 2 og 5) afhænger denne registrering af principperne for
værdiansættelse af de importerede varer.
Nationalt territorium Transit Importlandets territorium
1. resident transportør ⇐ 2. resident transportør ⇐3. resident transportør ⇐
4. ikke-resident transportør
⇐5. ikke-resident transportør
⇐6. ikke-resident transportør
⇐
Værdiansættelse
af importerede
varerImport af varerImport af tjene-
sterEksport af varer
(fob)Eksport af tjene-
ster
1. cif/fob — — — —
2. fob — — — —
cif X — — X
3. cif/fob X — — X
4. cif/fob — X — —
5. fob — X — —1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 90
▼B
Værdiansættelse
af importerede
varerImport af varerImport af tjene-
sterEksport af varer
(fob)Eksport af tjene-
ster
cif X — — —
6. cif/fob X — — —
Bemærkat overgangen fra importerede varer opgjort cif til fob består i:
a) tilpasning af cif/fob, dvs. fra 2 cif til 2 fob (reducerer den samlede
import og eksport)
b) omklassificering af cif/fob, dvs. fra 5 cif til 5 fob (samlet import og
eksport forbliver uændret).
TRANSAKTIONER MED EKSISTERENDE VARER
3.147. Definition: Eksisterende varer er varer, der allerede har haft en bruger
(dog ikke et lager).
3.148. Eksisterende varer omfatter:
a) bygninger og anden fast realkapital, der sælges af producentenheder til
andre enheder:
1) til genbrug i samme tilstand
2) til nedrivning eller skrotning; de derved fremkomne produkter er
sædvanligvis råvarer (f.eks. jernskrot), der anvendes til fremstilling
af nye varer (f.eks. stål)
b) værdigenstande, der sælges fra en enhed til en anden
c) varige forbrugsgoder, der sælges af husholdninger eller militæret til
andre enheder:
1) til genbrug i samme tilstand
2) til skrotning og omdannelse til genbrugsmaterialer
d) ikke-varige goder (f.eks. papiraffald, klude, brugt tøj, flasker osv.), der
sælges af en hvilken som helst enhed, enten til genbrug eller som
råmaterialer til fremstilling af nye varer (genbrugsvarer).
3.149. Overdragelse af eksisterende varer registreres som en negativ udgift
(anskaffelse) for sælgeren og som en positiv udgift (anskaffelse) for
køberen.
3.150. Dette har følgende konsekvenser:
a) Når salget af et eksisterende fast aktiv eller en eksisterende
værdigenstand finder sted mellem to residente producenter, udlignes
de positive og negative værdier, registreret som faste bruttoinveste-
ringer, i økonomien som helhed, bortset fra omkostningerne ved
ejerskiftet.
b) Når et eksisterende, ikke-mobilt fast aktiv (f.eks. en bygning) sælges til
en ikke-resident enhed, bliver denne pr. konvention registreret som
køber af et finansielt aktiv, dvs. som egenkapitalen i en fiktiv, resident
enhed. Denne fiktive residente enhed betragtes derefter som køber af
aktivet. Således finder køb og salg af det faste aktiv sted mellem
residente enheder.
c) Når et eksisterende, mobilt fast aktiv (f.eks. skib eller fly) eksporteres,
posteres ingen fast bruttoinvestering andetsteds i økonomien til
udligning af sælgerens negative bruttoinvestering.
d) Visse varige goder, som f.eks. køretøjer, kan klassificeres som faste
aktiver eller som varige forbrugsgoder, alt efter ejer og hvad de bruges
til. Hvis ejendomsretten til en sådan vare overdrages fra et foretagende
til en husholdning, hvor det skal anvendes til konsum, registreres en
negativ bruttoinvestering i foretagendet og en positiv udgift til konsum
i husholdningen. I det sjældnere tilfælde, hvor ejendomsretten til en
sådan vare overdrages fra en husholdning til et foretagende, registreres
i husholdningen en negativ udgift til konsum og i foretagendet en
positiv, fast bruttoinvestering.
e) Transaktioner i eksisterende værdigenstande registreres af køberen
som anskaffelse af en værdigenstand (positiv bruttoinvestering) og af
sælgeren som afhændelse af en værdigenstand (negativ bruttoinveste-
ring). I tilfælde af transaktioner med udlandet skal import eller eksport
af en vare registreres (se punkt 3.135). En husholdnings salg af en
værdigenstand skal ikke registreres som negativ udgift til konsum.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 91
▼B
f) Når offentlig forvaltning og service sælger eksisterende varigt militært
udstyr til udlandet, registreres dette som eksport af varer og endvidere
som negativt forbrug i produktionen og negativt konsum i offentlig
forvaltning og service.
3.151. For salgsomkostninger, der påløber hos den tidligere ejer (omkostninger
ved ejerskifte) registreres et tab. En lignende postering foretages for den
del af den oprindelige anskaffelsespris, der ikke er nedskrevet som forbrug
af fast realkapital.
3.152. Transaktioner med eksisterende varer registreres på det tidspunkt, hvor
ejendomsretten overdrages. Værdiansættelsen foretages efter de prin-
cipper, som anvendes for de pågældende typer af produkttransaktioner.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 92
▼B
KAPITEL 4
FORDELINGSTRANSAKTIONER
4.01. Definition: Fordelingstransaktioner er transaktioner til fordeling af
værditilvæksten i produktionsleddet på arbejdskraft, kapital
og myndigheder samt til omfordeling af indkomst og
formue.
Systemet skelner mellem løbende overførsler og kapitaloverførsler, hvoraf
sidstnævnte især betragtes som en omfordeling af opsparing eller formue
(og i mindre grad af indkomst).
AFLØNNING AF ANSATTE (D.1)
4.02. Definition: Aflønning af ansatte (D.1) omfatter de samlede ydelser i
kontanter og naturalier, som arbejdsgiverne betaler de
ansatte for det arbejde, de har leveret i regnskabsperioden.
Aflønning af ansatte opdeles i:
a) lønninger (D.11): lønninger i kontanter og lønninger i naturalier
b) arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.12): faktiske arbejdsgiver-
bidrag (D.121); imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger
(D.122).
LØN (D.11)
Løn i kontanter:
4.03. Løn i kontanter omfatter alle bidrag til sociale ordninger, indkomstskat
mv., som påhviler de ansatte, også selv om de faktisk tilbageholdes af
arbejdsgiverne for direkte indbetaling til sociale forsikringsordninger,
skattemyndigheder mv. på de ansattes vegne:
Løn i kontanter omfatter følgende ydelser:
a) direkte løn, der udbetales regelmæssigt
b) tillæg for overtid, nat- og weekendarbejde samt for særlige ulemper
eller farligt arbejde
c) dyrtidstillæg samt sted- og udlandstillæg
d) bonusordninger baseret på produktivitet eller driftsresultat, jule- og
nytårsgratialer ekskl. sociale ydelser til den ansatte (se punkt 4.07, litra
c)); »13.-14. månedsløn« (ekstra månedsløn)
e) godtgørelse for transport til og fra arbejdsplads ekskl. tillæg eller
godtgørelser af ansattes udlæg til rejseaktivitet, udstationering, flytning
eller repræsentation i forbindelse med udøvelsen af deres funktioner
(se punkt 4.07, litra a))
f) søgnehelligdagsbetaling og feriepenge
g) provisioner, drikkepenge, møde- ogbestyrelseshonorarer udbetalt til de
ansatte
h) ekstraordinære bonuser eller beløb, der udbetales under en præmie-
ringsordning i forhold til foretagendets driftsresultat
i) arbejdsgiverbidrag til opsparingsordninger for ansatte
j) særlig fratrædelsesgodtgørelse til ansatte, når udbetalingen ikke sker i
henhold til en kollektiv overenskomst
k) kontant boligtilskud fra arbejdsgivere til ansatte.
Lønninger i naturalier
4.04. Definition: Lønninger i naturalier består af varer, tjenester eller andre
ydelser, som leveres gratis eller til nedsat pris af arbejds-
giverne, og som kan anvendes af de ansatte i fritiden og i
ubegrænset omfang til opfyldelse af egne og husholdningens
behov eller ønsker. Nævnte varer, tjenester eller andre
ydelser erikke nødvendige i arbejdsgivernes produktions-
proces. For de ansatte er lønninger i form af naturalydelser
en ekstraindkomst, idet de skulle have betalt markedsprisen,
hvis de selv havde skullet købe samme varer og tjenester.
4.05. De mest almindelige eksempler er følgende:
a) forplejning inkl. måltider og drikkevarer indtaget på forretningsrejser
(og som skulle have været indtaget alligevel), men ekskl. særlige
måltider og drikkevarer, der skyldes ekstraordinære arbejdsbetingelser.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 93
▼B
Besparelser ved gratis eller subventionerede kantiner eller ved
spisebilletter henregnes ligeledes til lønninger i naturalier
b) egne eller købte boligtjenester eller logi af en art, som kan bruges af
alle i den ansattes husholdning
c) uniformer og anden form for specialbeklædning, som de ansatte
anvender hyppigt både på og uden for arbejdspladsen
d) anvendelse af køretøjer og andre varige forbrugsgoder, der stilles til
rådighed for de ansatte til privat brug
e) varer og tjenester fra arbejdsgiverens egen produktion som f.eks. gratis
rejser for ansatte ved jernbaner og luftfartsselskaber, gratis kul til
minearbejdere eller gratis fødevarer til ansatte i landbruget
f) sports-, fritids- eller feriefaciliteter for ansatte og deres familier
g) gratis transport til og fra arbejdet (bortset fra transport i arbejdstiden),
fri parkering
h) vuggestuer og børnehaver for ansattes børn
i) arbejdsgivernes betalinger til bedriftsråd og lignende organerj) friaktier, der udloddes til de ansatte
k) vederlag i naturalier kan endvidere omfatte rentebegunstigede eller
endog rentefri lån, som arbejdsgiverne yder de ansatte. Værdien heraf
beregnes som forskellen mellem det beløb, de ansatte ellers skulle have
betalt i rente på realkreditlånet (ved huskøb) eller forbrugerlånet (ved
køb af varer og tjenester) og den rente, der reelt betales. En imputeret
rente fra den ansatte modposteres på arbejdsgiverens primærindkomst-
fordelingskonto.
4.06. Varer, tjenester og andre ydelser værdiansættes til basisprisen, når de
produceres af arbejdsgiveren, og til købsprisen, når de købes af
arbejdsgiveren (dvs. den pris, som han reelt betaler ved købet).
Når de leveres gratis, beregnes den fulde værdi af lønninger i naturalier ud
fra basisprisen (eller til arbejdsgiverens køberpris, hvis de er købt af ham)
på de pågældende varer, tjenester eller andre ydelser.
Når de leveres til nedsat pris, findes værdien som differencen mellem
ovenstående beregning og de beløb, der betales af den ansatte.
4.07. Lønninger omfatter ikke:
a) arbejdsgivernes udgifter, som kommer både dem selv og de ansatte til
gode, når de er nødvendige i arbejdsgivernes produktion:
1) tillæg eller godtgørelse til de ansatte for udgifter i forbindelse med
rejser, udstationering, flytning og repræsentation i forbindelse med
udøvelse af deres funktioner
2) udgifter til etablering af faciliteter på arbejdspladsen, arbejdshygi-
ejniske lægeundersøgelser, arbejdsbeklædning, der kun eller næsten
kun anvendes i arbejdstiden
3) indlogeringsfaciliteter på arbejdspladsen af en sådan karakter, at de
ikke kan anvendes af de ansattes husholdninger, som f.eks.skurvogne, sovesale, hytter mv.
4) særlige måltider eller drikkevarer som følge af ekstraordinære
arbejdsbetingelser
5) godtgørelse til de ansatte for indkøb af værktøj, udstyr og
specialbeklædning, som udelukkende eller hovedsagelig anvendes
i deres arbejde eller den del af deres lønninger, som de ansatte selv
i henhold til ansættelsesvilkårene skal bidrage med til sådanne
indkøb.
Disse udgifter til varer og tjenester, som arbejdsgiverne er forpligtet til
at stille til rådighed for de ansatte, således at de kan udføre deres
arbejde, behandles af arbejdsgiverne som forbrug i produktionen.
b) lønninger, som arbejdsgiverne midlertidig fortsætter med at udbetale
til de ansatte i tilfælde af sygdom, barsel, arbejdsskade, invaliditet,
afskedigelse mv. Disse beløb behandles som ikke-fondsbaserede
sociale ydelser til ansatte (D.623), hvor samme beløb figurerer som
imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.122)
c) andre ikke-fondsbaserede sociale ydelser i form af f.eks. børnetilskud,
husstandstillæg, familietillæg, uddannelsestillæg og andre ydelser til
forsørgelsesberettigede, samt i form af fri lægehjælp (ud over
lægehjælp i relation til arbejdet) til ansatte eller deres familie1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 94
▼B
d) alle skatter, som pålægges arbejdsgiveren af den udbetalte lønsum,
som f.eks. skat på antallet af ansatte. Sådanne skatter behandles som
andre produktionsskatter.
ARBEJDSGIVERBIDRAG TIL SOCIALE ORDNINGER (D.12)
4.08. Et beløb svarende til de bidrag til sociale ordninger, der påhviler
arbejdsgiverne til sikring af de ansattes ret til sociale ydelser, der henhører
under aflønning af ansatte. Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger kan
være faktiske eller imputerede.
Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.121)
4.09. Definition: Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.121)
omfatter arbejdsgivernes betalinger til fordel for de ansatte
til sikringsinstitutionerne (sociale fonde og kasser og private
fondsbaserede sikringsordninger). Disse betalinger dækker
lovbefalede, overenskomstmæssige, kontraktmæssige og
frivillige bidrag til sikring mod sociale risici og til opfyldelse
af sociale behov (se punkt 4.92, litra a)).
Selv om arbejdsgiverne betaler disse bidrag direkte til sikringsinstitu-
tionerne, betragtes de alligevel som en del af aflønningen af ansatte, idet
sidstnævnte anses for selv at viderebetale dem til sikringsinstitutionerne.
Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.122)
4.10. Definition: Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.122)
er modstykket til ikke-fondsbaserede sociale ydelser (minus
eventuelle lønmodtagerbidrag til sociale ordninger), som
betales direkte af arbejdsgiverne til deres ansatte eller
tidligere ansatte samt andre ydelsesberettigede(1)uden om
forsikringsselskaber eller selvstændige pensionskasser og
uden at oprette særlige fonde eller separat reserve til
formålet.
At visse sociale overførsler betales direkte af arbejdsgiverne og ikke
gennem sociale fonde eller kasser eller andre sikringsinstitutioner ændrer
intet ved deres karakter af sociale ydelser. Da de samlede udgifter til disse
ydelser imidlertid indgår i arbejdsgivernes lønomkostninger, henhører
disse ydelser også under aflønning af ansatte.
4.11. På sektorkontiene figurerer udgifter til direkte sociale ydelser først som
anvendelse på indkomstdannelseskontoen som en del af aflønningen af
ansatte, dernæst som anvendelse på sekundærindkomstfordelingskontoen
som sociale ydelser. For at få denne konto til at balancere går man ud fra,
at de ansattes husholdninger tilbagebetalerarbejdsgivernes imputerede
bidrag til sociale ordninger, der (sammen med eventuelle lønmodtager-
bidrag til sociale ordninger) finansierer de direkte, sociale ydelser, som de
samme arbejdsgivere yder til de ansatte. Dette fiktive kredsløb kan
sidestilles med kredsløbet for de faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger, der passerer gennem husholdningernes konti, og som formodes
at blive betalt af husholdningerne til sikringsinstitutionerne.
Med hensyn til værdiansættelsen af imputerede arbejdsgiverbidrag til
sociale ordninger, hvis størrelse ikke nødvendigvis stemmer overens med
størrelsen af de direkte sociale ydelser, henvises til D.612.
4.12. Registreringstidspunkt for aflønning af ansatte:
a) lønninger (D.11) registreres i den periode, hvor arbejdet udføres. Dog
registreres ekstraordinære bonuser og beløb, 13. månedsløn mv., når de
forfalder til betaling
b) faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.121) registreres i
den periode, hvor arbejdet udføres
c) imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.122):
1) Når de er modpostering til obligatoriske, direkte sociale ydelser,
registreres de i den periode, hvor arbejdet udføres.
2) Når de er modpostering til frivillige, direkte sociale ydelser,
registreres de, når de præsteres.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 95
(1) Under imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger hører tillige modværdien af
den løn, som arbejdsgiverne midlertidigt fortsætter med at betale i tilfælde af sygdom,
barsel, arbejdsskade, invaliditet, afskedigelse osv., forudsat at beløbet kan skilles ud.
▼B
4.13. Aflønning af ansatte kan omfatte:
a) residente arbejdsgiveres aflønning af residente ansatte
b) ikke-residente arbejdsgiveres aflønning af residente ansatte
c) residente arbejdsgiveres aflønning af ikke-residente ansatte.
Disse forskellige elementer registreres i ENS på følgende måde:
1) Residente arbejdsgiveres aflønning af residente og ikke-residente
ansatte samles under litra a) og c) og figurerer under anvendelse på
indkomstdannelseskontoen for de sektorer og erhverv, hvortil arbejds-
giverne hører.
2) Residente og ikke-residente arbejdsgiveres aflønning af residente
ansatte samles under litra a) og b) og figurerer som tilgang på
husholdningernes konto for allokering af primær indkomst.
3) Litra b), ikke-residente arbejdsgiveres aflønning af residente ansatte,
figurerer som anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster
og løbende overførsler.
4) Litra c), residente arbejdsgiveres aflønning af ikke-residente ansatte,
figurerer som tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler.
PRODUKTIONS- OG IMPORTSKATTER (D.2)
4.14. Definition: Produktions- og importskatter (D.2) er obligatoriske, ensi-
dige betalinger i kontanter eller naturalier, som opkræves af
sektoren offentlig forvaltning og service eller Den Europæ-
iske Unions institutioner på produktion og import af varer og
tjenester, beskæftigelse af arbejdskraft samt ejendomsret
eller brugsret til jord, bygninger eller andre aktiver, der
anvendes i produktionen. Disse skatter skal betales, uanset
om der opnås fortjeneste eller ej.
4.15. Produktions- og importskatter opdeles på følgende måder:
a) produktskatter (D.21)
1) merværdiafgifter (moms) (D.211)
2) importskatter og told ekskl. moms (D.212)
— told mv. (D.2121)
— importskatter ekskl. moms og told (D.2122)
3) produktskatter undtagen moms og importskatter (D.214)
b) andre produktionsskatter (D.29).
PRODUKTSKATTER (D.21)
4.16. Definition: Produktskatter (D.21) betales pr. enhed af en bestemt vare
eller tjeneste, som indgår i en transaktion. Skatterne
beregnes som et bestemt pengebeløb pr. mængdeenhed af
varen eller tjenesten eller som en bestemt procentdel af
varers og tjenesters enhedspris eller værdi. Som hoved-
princip gælder, at uanset hvilken institutionel enhed, der skal
betale, henhører skatter, der pålægges et produkt, under
produktskatterne, medmindre de specifikt henføres til en
anden kategori.
Merværdiafgift (moms) (D.211)
4.17. Definition: En merværdiafgift (moms) er en afgift på varer eller
tjenester, der opkræves successivt af foretagenderne, og
som til sidst opkræves samlet hos de endelige købere.
Nærværende afsnit omfatter den merværdiafgift, der opkræves af den
offentlige forvaltning og service, og som lægges på nationale og
importerede produkter, samt eventuelt andre fradragsberettigede afgifter,
der anvendes efter regler, der kan sidestilles med reglerne for moms —
herefter for nemheds skyld benævnt moms.
Producenter er kun forpligtet til at betale differencen mellem moms på
salg og moms på indkøb til eget forbrug i produktionen eller faste
bruttoinvesteringer.
Moms registreres netto i den forstand, at:
a) produktion af varer og tjenester samt import værdiansættes ekskl.
faktureret moms1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 96
▼B
b) køb af varer og tjenester registreres inkl. ikke-fradragsberettiget moms.
Momsen registreres ikke som afholdt af sælgerne, men af køberne, og
kun af købere, der ikke kan fratrække momsen. Hovedparten af al
moms er derfor registreret i ENS som betalt på endelig anvendelse,
navnlig som husholdningernes forbrug. En del af momsen kan dog
betales af foretagender, især foretagender, der er fritaget for moms.
I den samlede økonomi er momsen lig med forskellen mellem al
faktureret moms og al fradragsberettiget moms (se 4.27).
Importskatter og told ekskl. moms (D.212)
4.18. Definition: Importskatter og told ekskl. moms (D.212) er obligatoriske
betalinger, der opkræves af den offentlige forvaltning og
service eller Den Europæiske Unions institutioner på
importerede varer ekskl. moms, inden dissefrit kan omsættes
på det økonomiske område, samt på tjenesteydelser, der
leveres til residente enheder af ikke-residente enheder.
Disse betalinger omfatter:
a) told mv. (D.2121):
består af told eller andre importskatter, der skal betales i henhold til
toldtariffer på særlige typer varer, når de indføres til anvendelse på
brugerlandets økonomiske område.
b) Importskatter ekskl. moms og told mv. (D.2122):
Denne kategori omfatter:
1) afgifter på importerede landbrugsprodukter
2) monetære udligningsbeløb på import3) forbrugsskatter og særlige afgifter på visse importerede produkter,
såfremt samme skatter og afgifter på lignende produkter af
indenlandskoprindelse betales af den producerende branche selv
4) almindelige omsætningsafgifter på import af varer og tjenester5) skatter på specifikke tjenester ydet af ikke-residente foretagender til
residente enheder inden for det økonomiske område
6) udbytter, som offentlige foretagender har opnået ved udøvelse af et
monopol på import af en bestemt vare eller tjeneste, og som
overføres til staten.
Nettoskatter og -told på import ekskl. moms beregnes ved at trække
importsubsidier (D.311) fra importskatter og told ekskl. moms (D.212).
Produktskatter undtagen moms og importskatter (D.214)
4.19. Definition: Produktskatter undtagen moms og importskatter (D.214)
omfatter skatter, der skal betales i forbindelse med produk-
tion, eksport, salg, overdragelse, leasing eller levering af
varer og tjenester, eller i forbindelse med disses anvendelse
til eget forbrug eller egne investeringer.
4.20. Denne kategori omfatter især:
a) forbrugsskatter og andre afgifter bortset fra dem, der hører ind under
importafgifter og told
b) punktafgifter på salg af særlige produkter som f.eks. alkoholiske drikke
og tobak, samt stempelafgifter på juridiske dokumenter eller checks
c) skatter på finans- og kapitaltransaktioner, der betales ved køb eller salg
af ikke-finansielle og finansielle aktiver inkl. fremmed valuta. De
opkræves ved ejerskifte i forbindelse med jord eller andre aktiver
undtagen i kapitaloverførsler (hovedsagelig arv og gaver), hvor de
behandles som skatter på formidlernes tjenester
d) registreringsafgifter for biler
e) forlystelsesskatter
f) skatter på lotteri og spil, undtagen skatter på gevinster
g) skatter på forsikringspræmierh) andre skatter på bestemte tjenester som hoteller eller andre overnat-
ningsfaciliteter, boligtjenester, restauranter, transport, kommunikation,
reklame1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 97
▼M4
▼B
▼B
i) generelle skatter på salg (undtagen moms), som omfatter skatter på
fabrikanters engros- og detailsalg og omsætningsskatter
j) fiskale monopolers udbytte, som overføres til staten, dog med
undtagelse af monopoler på import af visse varer eller tjenester
(inkluderet i D.2122).
Fiskale monopoler er offentlige foretagender, som ifølge loven har fået
monopol på produktion eller distribution af en særlig vare eller tjeneste
med henblik på at skaffe offentlige midler og ikke for at fremme den
økonomiske politik eller socialpolitikken. Når et offentligt foretagende
får tildelt monopolrettigheder i henhold til en vedtagen økonomisk
politikeller socialpolitikog på grund af varens eller tjenestens egenart
eller produktionsteknologi — f.eks. offentlige værker, postvæsen,
telekommunikation, jernbaner mv. — betragtes det ikke som et fiskalt
monopol. Hovedreglen er, at fiskale monopoler typisk beskæftiger sig
med produktion af varer og tjenester, der kan være hårdt beskattet i
andre lande. De er ofte begræset til produktion af brændstoffer og
bestemte forbrugsvarer (f.eks. alkohol, tobak, tændstikker mv.)
k) eksportskatter og monetære udligningsbeløb opkrævet på eksport.
4.21. Nettoproduktskatter beregnes ved at trække produktsubsidier (D.31) fra
produktskatter (D.21).
ANDRE PRODUKTIONSSKATTER (D.29)
4.22. Definition: Andre produktionsskatter (D.29) er alle skatter, som
foretagenderne skal betale i forbindelse med deres produk-
tionsaktiviteter, uanset værdien og mængden af de
producerede eller solgte varer og tjenester.
Skatterne kan opkræves på jord, faste aktiver eller arbejdskraft i
produktionen og på visse aktiviteter eller transaktioner.
4.23. Andre produktionsskatter (D.29) omfatter især:
a) skatter på jord, bygninger og anlæg (eller brugsretten hertil), som
foretagender anvender i produktionen (inkl. ejere af egne boliger)
b) skatter på brugen af faste aktiver (køretøjer, maskiner og udstyr) til
produktion, uanset om de ejes eller lejes
c) skatter på udbetalt lønsum og antal ansatte
d) skatter på internationale transaktioner (udenlandsrejser, betalinger til
udlandet eller lignende transaktioner med ikke-residente enheder) i
produktionssammenhæng
e) skatter, som foretagender betaler for at opnå erhvervsmæssige
tilladelser, dersom disse udstedes automatiskmod betaling af det
krævede gebyr. Hvis derimod den offentlige forvaltning og service
foretager kontrol af erhvervslokalernes egnethed eller sikkerhed, det
anvendte udstyrs pålidelighed eller sikkerhed, det ansatte personales
faglige kompetence eller de producerede varers og tjenesters kvalitet
eller standarder og stiller disse parametre som betingelse for udstedelse
af tilladelsen, betragtes beløbene som udgifter til ydede tjenester,
medmindre disse beløb er helt ude af proportioner med omkostning-
erne ved den offentlige kontrol
f) miljøafgifter på produktionsaktiviteter opkrævet i forbindelse med
udslip eller udledning af skadelige luftarter, væsker eller andre
skadelige stoffer. De omfatter ikke betaling for den offentlige
forvaltning og services indsamling og bortskaffelse af affald eller
skadelige stoffer, idet disse beløb indgår i foretagendernes forbrug i
produktionen
g) for lav momsgodtgørelse som følge af de standardsatser, der ofte
anvendes i landbruget.
4.24. Denne kategori omfatter ikke skat på husholdningernes egen anvendelse
af køretøjer mv., som registreres under løbende indkomst- og formue-
skatter mv.
PRODUKTIONS- OG IMPORTAFGIFTER TIL DEN EUROPÆISKE UNIONS
INSTITUTIONER
4.25. Produktions- og importskatter til Den Europæiske Unions institutioner
omfatter bl.a.:
a) skatter, som hjemmehørende producentenheder betaler direkte til Den
Europæiske Unions institutioner (EKSF-afgiften på kul- og stålforetag-
ender)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 98
▼B
b) skatter, der opkræves af de nationale myndigheder på vegne af Den
Europæiske Unions institutioner, dvs.:
1) fra den fælles landbrugspolitik: afgifter på importerede landbrugs-
produkter, monetære udligningsbeløb på eksport og import,
sukkerafgifter og afgift på isoglukose, medansvarsafgifter på
mælkog k orn
2) fra handelen med tredjelande: told opkrævet efter Den Europæiske
Unions integrerede toldtarif (Taric)
3) samt indtægter fra den moms, der opkræves i de enkelte
medlemsstater.
4.26. Registering af produktions- og importskatter: produktions- og import-
skatter registreres, når de skattepligtige aktiviteter, transaktioner eller
andre begivenheder finder sted.
4.27. Nogle økonomiske aktiviteter, transaktioner eller begivenheder vil dog,
selv om de i henhold til skattelovgivningen medfører skattepligt for de
pågældende enheder, til stadighed blive unddraget beskatning, og det ville
være urealistisk at tro, at disse forhold skulle skabe finansielle aktiver og
passiver i form af fordringer eller gæld. Derfor registreres i ENS
udelukkende beløb, der skal betales i henhold til myndighedernes
skattepåligning, selvangivelser eller andet, der klart definerer skatte-
yderens pligt til at betale. ENS imputerer ikke skatter, hvor der ikke ligger
en officiel skattepåligning til grund.
De skatter, der registreres i regnskaberne, kan udledes af to kilder, nemlig
beløb, som fremgår af en ansættelse eller en angivelse, eller indbetalinger.
a) Anvendes ansættelse eller en angivelse som kilde, justeres beløbene
ved hjælp af en koefficient, der gør det muligt at tage hensyn til ansatte
eller angivne, men aldrig indgåede beløb. Som en alternativ
behandling vil der kunne registreres en kapitaloverførsel til de
relevante sektorer svarende til den samme justering. For at afspejle
de ansatte eller angivne, men aldrig indgåede beløb beregnes
koefficienterne på grundlag af tidligere erfaringer og nuværende
forventninger. Koefficienterne er specifikke for de forskellige typer
skatter.
b) Anvendes indbetalinger som kilde, periodeafgrænses disse, således at
de pågældende beløb henføres til det tidsrum, hvor den virksomhed,
der har givet anledning til indbetalingspligten, har fundet sted.
Afgrænsningen kan baseres på det gennemsnitlige tidsinterval mellem
den pågældende virksomhed og indbetalingen.
4.28. Værdien af de samlede skatter, som skal registreres, inkluderer eventuelle
renter af skatterestancer og eventuelle bøder pålagt af skattemyndighe-
derne, dersom det ikke er muligt at registrere disse beløb separat. De
samlede skatter omfatter endvidere eventuelle gebyrer, som pålægges i
forbindelse med opkrævning eller inddrivning af skatter, som ikke er
betalt. Tilsvarende nedsættes den samlede skatteværdi, hvis den offentlige
forvaltning og service har foretaget skattenedsættelser som led i den
økonomiske politik, eller hvis for meget indbetalt skal tilbagebetales.
4.29. I ENS optræder produktions- og importskatter (D.2):
a) som anvendelse på den samlede økonomis indkomstdannelseskonto
b) som tilgang på sektoren den offentlige forvaltning og services konto
for allokering af primær indkomst og på udlandskontoen for primære
indkomster og løbende overførsler.
Produktskatter registreres som tilgang på den samlede økonomis konto for
varer og tjenester. Herved kan der opnås balance mellem tilgangen af
varer og tjenester — værdiansat ekskl. produktskatter — og anvendelsen,
der værdiansættes inkl. disse skatter.
Andre produktionsskatter (D.29) optræder som anvendelse på indkomst-
dannelseskontoen for de erhverv eller sektorer, der betaler disse skatter.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 99
▼M4
▼B
▼B
SUBSIDIER (D.3)
4.30. Definition: Subsidier (D.3) er løbende, ensidige overførsler, som det
offentlige eller Den Europæiske Unions institutioner betaler
til residente(1) producenter med henblikpå at påvirk e
produktionsmængden og priserne eller aflønningen af
produktionsfaktorerne.
Andre ikke-markedsproducenter kan kun modtage andre
produktionssubsidier, hvis disse udbetales i henhold til
generelle ordninger, som også er gældende for markeds-
og ikke-markedsproducenter. Pr. konvention registreres
produktsubsidier ikke for anden ikke-markedsmæssig
produktion (P.13).
4.31. Subsidier fra Den Europæiske Unions institutioner omfatter kun de
løbende overførsler, der sker direkte til residente produktionsenheder.
4.32. Subsidier kan opdeles på følgende måde:
a) produktsubsidier (D.31)
1) importsubsidier (D.311)
2) andre produktsubsidier (D.319)
b) andre produktionssubsidier (D.39).
PRODUKTSUBSIDIER (D.31)
4.33. Definition: Produktsubsidier (D.31) er subsidier, der betales pr. enhed af
producerede eller importerede varer eller tjenester. Subsidiet
kan være et bestemt beløb pr. mængdeenhed af varer eller
tjenester, eller det kan beregnes efter værdien som en
bestemt procent af enhedsprisen. Subsidiet kan endvidere
beregnes som forskellen mellem en indikativpris og den pris,
som køberen faktisk betaler på markedet. Et produktsubsidie
udbetales normalt, når varen produceres, sælges eller
importeres. Pr. konvention kan produktionssubsidier kun
tildeles markedsmæssig produktion (P.11) eller produktion
til egen endelig anvendelse (P.12).
Importsubsidier (D.311)
4.34. Definition: Importsubsidier (D.311) er subsidier til varer og tjenester,
der udbetales, når varerne passerer grænsen til anvendelse på
det økonomiske område, eller når tjenesterne leveres til
residente institutionelle enheder. De omfatter tab, som
opstår, når offentlige handelsorganisationer i overensstem-
melse med den vedtagne politik køber produkter fra ikke-
residente og sælger dem til lavere priser til residente
enheder.
Andre produktsubsidier (D.319)
4.35. Andre produktsubsidier (D.319) omfatter:
a) subsidier til produkter, der anvendes inden for Fællesskabet, dvs.
subsidier, der betales til residente producenter for deres produktion, når
den anvendes eller forbruges inden for det økonomiske område.
b) tab som opstår, når offentlige handelsorganisationer i overensstem-
melse med den vedtagne økonomiske og sociale politik køber
produkter fra residente producenter og derefter sælger dem til lavere
priser til residente enheder eller ikke-residente enheder
c) subsidier til offentlige selskaber eller kvasi-selskaber til dækning af
vedvarende tab på produktionsaktiviteterne, fordi der beregnes priser,
som er lavere end de gennemsnitlige produktionsomkostninger i
overensstemmelse med den i hjemlandet eller EU vedtagne økono-
miske politik og socialpolitik
d) direkte eksportsubsidier udbetalt direkte til residente producenter, når
varerne forlader det økonomiske område eller tjenesterne leveres til
ikke-residente enheder, dog med undtagelse af tilbagebetaling ved
toldgrænsen af tidligere betalte produktskatter eller fritagelse for de
skatter, der ville forfalde, hvis varerne skulle sælges eller anvendes på
det økonomiske område.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 100
(1) Subsidier fra Den Europæiske Unions institutioner betales til residente enheder overalt i
Fællesskabet.
▼B
ANDRE PRODUKTIONSSUBSIDIER (D.39)
4.36. Definition: Andre produktionssubsidier (D.39) består af subsidier
undtagen produktsubsidier, som residente produktionsen-
heder kan få tildelt, når de påbegynder en produktion.
Andre ikke-markedsproducenter kan kun modtage andre
produktionssubsidier til deres ikke-markedsmæssige produk-
tion, hvis disse betalinger fra den offentlige forvaltning og
service foretages som led i generelle ordninger, som også
gælder for markedsproducenter og ikke-markedsproducenter.
4.37. Denne kategori omfatter bl.a.:
a) subsidier til lønninger eller arbejdskraft: disse tilskud betales i relation
til de samlede lønudgifter eller den samlede arbejdskraft, eller
beskæftigelse af særlige kategorier af mennesker som f.eks. fysisk
handicappede eller langtidsledige, eller i relation til omkostninger ved
uddannelsesordninger, som etableres eller finansieres af foretagen-
derne
b) subsidier til forureningsbekæmpelse: disse tilskud er løbende subsidier
til hel eller delvis dækning af omkostningerne ved ekstra foranstalt-
ninger for at mindske eller undgå udledning af forurenende stoffer i
miljøet
c) rentestøtte til residente produktionsenheder, også selv om formålet er
at fremme investeringer(1). Sådanne bevillinger er løbende overførsler
som skal reducere producenternes omkostninger. De betragtes som
subsidier til de begunstigede producenter, også når renteforskellen rent
faktisk betales direkte af den offentlige forvaltning og service til det
pågældende kreditinstitut
d) for høj momsgodtgørelse som følge af de standardsatser, der ofte
anvendes i landbruget.
4.38. Nedenstående betragtes ikke som subsidier:
a) løbende overførsler fra offentlig forvaltning og service til hushold-
ningerne i deres egenskab af forbrugere. Disse overførsler registreres
enten som sociale ydelser eller som diverse løbende overførsler (D.75)
b) løbende overførsler inden for den offentlige forvaltning og service i
dens egenskab af producenter af ikke-markedsmæssige varer og
tjenester, undtagen andre produktionssubsidier (D.39). De løbende
overførsler registreres som løbende overførsler inden for offentlig
forvaltning og service (D.73)
c) investeringstilskud (D.92)
d) ekstraordinære betalinger til sociale forsikringsfonde, hvis formålet
med disse betalinger er at øge fondenes aktuarmæssige reserver. Disse
beløb registreres som andre kapitaloverførsler (D.99)
e) offentlig forvaltning og services overførsler til ikke-finansielle
selskaber og selskabslignende foretagender til dækning af tab
akkumuleret over flere regnskabsår, eller ekstraordinære tab af årsager,
der ligger uden for foretagendets kontrol. Disse overførsler klassifi-
ceres under andre kapitaloverførsler (D.99)
f) eftergivelse af producentenheders gæld til sektoren offentlig forvalt-
ning og service (f.eks. offentlige lån til et ikke-finansielt foretagende,
som har akkumuleret driftstab over flere regnskabsår). Almindeligvis
registreres disse transaktioner som andre kapitaloverførsler (D.99) (se
punkt 4.165, litra f))
g) skadeserstatninger fra den offentlige forvaltning og service eller
udlandet for skade eller tab på kapitalgoder som følge af krigs-
handlinger, andre politiske begivenheder eller nationale katastrofer.
Disse beløb registreres som andre kapitaloverførsler (D.99)
h) aktier og andre ejerandele, som den offentlige forvaltning og service
har opkøbt i selskaber. Disse beløb registreres som aktier og andre
ejerandelsbeviser (AF.5).
i) betalinger fra den offentlige forvaltning og service, når den har
overtaget ansvaret for ekstraordinært høje pensionsudgifter, der
påhviler et offentligt foretagende. Disse betalinger registreres under
diverse løbende overførsler (D.75)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 101
(1) Et tilskud, der har til formål både at finansiere nedskrivningen af en gæld og betalingen
af renterne, og hvor en fordeling på de to komponenter er umulig, behandles samlet somet investeringstilskud, og når det ikke er muligt at opdele tilskuddet i disse to elementer,
registreres hele beløbet som investeringstilskud.
▼B
j) betalinger fra den offentlige forvaltning og service til markedsprodu-
center til hel eller delvis betaling af varer og tjenesteydelser, som de
pågældende markedsproducenter leverer direkte og individuelt til
husholdningerne til dækning af udgifter forbundet med sociale risici
eller behov (se punkt 4.84), og som husholdningerne ifølge loven har
ret til. Disse betalinger registreres som den offentlige forvaltning og
services udgifter til individuelt konsum (P.31) og herefter som sociale
ydelser i naturalier (D.631) og husholdningernes faktiske individuelle
konsum (P.41).
4.39. Registreringstidspunkt: Subsidier registreres, når den pågældende trans-
aktion eller begivenhed (produktion, salg, import mv.) finder sted.
Særlige tilfælde:
a) subsidier i form af differencen mellem køberprisen og den salgspris, et
offentligt handelsforetagende forlanger, registreres på det tidspunkt,
hvor varerne købes af det offentlige, dersom salgsprisen kendes på det
tidspunkt
b) subsidier til dækning af en producents tab registreres på det tidspunkt,
hvor det offentlige beslutter at dække tabet.
4.40. I ENS optræder subsidier:
a) som negativ anvendelse på den samlede økonomis indkomstdannelses-
konto
b) som negativ tilgang på sektoren offentlig forvaltning og services konto
for allokering af primær indkomst og på udlandskontoen for primære
indkomster og løbende overførsler.
Produktsubsidierregistreres somnegativ tilgang på den samlede økonomis
konto for varer og tjenester. Derved kan opnås balance mellem tilgang og
anvendelse af varer og tjenester.
Andre produktionssubsidier (D.39) behandles som negative anvendelser
på indkomstdannelseskontoen for de erhverv eller sektorer, der modtager
dem.
Et system med valutadifferentiering har følgende indvirkning på
produktions- og importskatter og subsidier (multiple valutakurser
anvendes ikke i øjeblikket blandt EU-medlemsstaterne):
a) implicitte importskatter registreres som importskatter ekskl. moms og
told (D.2122)
b) implicitte eksportskatter registreres som produktskatter undtagen
moms og importskatter (D.214)
c) implicitte subsidier til import registreres som importsubsidier (D.311)
d) implicitte subsidier til eksport registreres som andre produktsubisidier
(D.319).
FORMUEINDKOMST (D.4)
4.41. Definition: Formueindkomst (D.4) er den indkomst, som ejeren af et
finansielt aktiv eller et materielt, ikke-produceret aktiv
modtager for at stille finansielle midler eller et materielt
ikke-produceret aktiv til rådighed for en anden institutionel
enhed.
I ENS klassificeres formueindkomster på følgende måde:
a) renter (D.41)
b) udloddet selskabsudbytte (D.42)
1) udbytte (D.421)
2) udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber (D.422)
c) reinvesteret indtjening på direkte udenlandske investeringer (D.43)
d) formueindkomst henført til forsikringstagere (D.44)
e) jordrente o.l. (D.45).
RENTER (D.41)
4.42. Definition: En rente (D.41) er det beløb, som debitor på betingelser, der
fremgår af det finansielle instrument, han og kreditor har
indgået, er pligtig at betale kreditor over en bestemt periode,
uden at hovedstolen derved nedbringes.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 102
▼B
4.43. Når kreditorer låner midler til debitorer, oprettes et af nedenstående
finansielle instrumenter.
Denne form for formueindkomst tilfalder ejere af bestemte typer
finansielle aktiver:
a) indskud (AF.2)
b) værdipapirer undtagen aktier (AF.3)
c) lån (AF.4)
d) andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF.7).
Renter på indlån, udlån og forfaldne mellemværender
4.44. Forfaldne renter af disse finansielle aktiver og passiver bestemmes ved at
anvende den relevante rentesats af den til enhver tid resterende hovedstol i
regnskabsperioden.
Renter på værdipapirerRenter på veksler og lignende kortfristede instrumenter
4.45. Forskellen mellem den pålydende værdi og prisen ved udstedelsen (dvs.
diskonteringen), er målet for den rente, der skal betales i vekslens levetid.
Stigningen i vekslens værdi, der skyldes påløbne renter, er ikke nogen
kapitalgevinst, idet den skyldes en forhøjelse af lånebeløbet og ikke en
ændring i aktivets pris. Andre ændringer i værdien af vekslen registreres
som kapitalgevinster eller -tab.
Renter på obligationer:
4.46. Obligationer er langfristede værdipapirer, der giver inhændehaveren
ubetinget ret til et fast eller et kontraktmæssigt fastsat variabelt afkast i
form af kuponudbetalinger, eller et nærmere angivet, fast beløb udbetalt
på en eller flere forud fastsatte datoer, når værdipapiret indløses, eller en
kombination af begge systemer.
a) Kuponløse obligationer. Her finder ingen kuponudbetalinger sted.
Renten baseres på differencen mellem indløsningskursen og udsted-
elseskursen og fordeles over hele obligationens løbetid. Den årlige
rente reinvesteres i obligationen, af ihændehaveren, således at der på
den finansielle konto må foretages modposteringer svarende til
værdien af de akkumulerede renter, der registreres som ihændehavers
erhvervelse af yderligere obligationer og som udsteders eller debitors
udstedelse af yderligere obligationer (dvs. en stigning i den oprindelige
obligationsmasse).
b) Andre obligationer, herunder obligationer udstedt til under pari. Her
har renten to komponenter:
1) summen af kuponudbetalinger i hver periode
2) summen af påløbne renter i hver periode baseret på differencen
mellem indløsningskursen og udstedelseskursen og beregnet på
samme måde som for de kuponløse obligationer.
c) Indekspapirer. Her er beløbene for kuponudbetalinger og/eller
restlånebeløb indeksregulerede. En ændring i restlånebeløbet mellem
begyndelsen og slutningen af en bestemt regnskabsperiode, der skyldes
bevægelser i det pågældende indeks, registreres som påløbne renter i
perioden og lægges til de andre af periodens forfaldne renter. Renter,
der påløber som følge af indeksreguleringen, reinvesteres reelt i
værdipapiret og skal dermed registreres på både ihændehavers og
udsteders finansielle konto.
Rente-swaps og terminsaftaler
4.47. Betalinger som led i swap-forretninger vil i intet tilfælde blive betragtet
som renter og bogføres derfor ikke som formueindkomst (jf. punkt 5.67,
litra d) og punkt 5.139, litra c) om finansielle derivater).
Tilsvarende skal transaktioner som led i fremtidige rentesikringsaftaler ej
heller bogføres som formueindkomst. (jf. punkt 5.67, litra e)).
Renter på finansiel leasing
4.48. Finansiel leasing er et alternativ til almindelig låntagning, når det gælder
finansiering af køb af maskiner og udstyr. Det er en aftale, der kanaliserer1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 103
▼M5
▼B
▼B
midler fra en långiver til en låntager. Leasinggiveren indkøber udstyret og
leasingtageren forpligter sig til at betale leje, således at leasinggiveren får
dækket alle eller næsten alle sine omkostninger inkl. renter i kontraktens
løbetid.
Leasinggiveren betragtes som långiver i forhold til leasingtageren for et
beløb svarende til køberprisen for aktivitet, således at lånet gradvis
tilbagebetales i løbet af leasingperioden. Den leje, som leasingtageren
betaler i hver periode, betragtes derfor som bestående af to komponenter,
nemlig afdrag og renter. Rentesatsen på det imputerede lån bestemmes
implicit ud fra forholdet mellem den samlede leje for hele leasingperioden
og aktivets køberpris. Rentens andel af lejen bliver gradvis mindre,
efterhånden som lånet afdrages. Leasingtagerens oprindelige lån regi-
streres sammen med de efterfølgende afdrag på lånet på leasingtagers og
leasinggivers finansielle konto. Rentebetalingerne registreres under renter
på deres primærindkomstfordelingskonto.
Andre renter
4.49. Følgende behandles også som renter:
a) overtræksrenter, ekstrarenter på indlån, der henstår længere end aftalt,
samt udtrukne præmier fra præmieobligationer
b) renter, som investeringsforeninger (punkt 2.51, litra b)) modtager som
afkast af deres investeringer, og som henføres til aktionærerne, også
selv om beløbene kapitaliseres. Inkluderet er dog ikke kapitalgevinster
og -tab på finansielle instrumenter, der tilhører investeringsselskaber;
disse beløb registreres ikke som formueindkomst.
Registreringstidspunkt
4.50. Renter registreres ud fra det tidspunkt, hvor forpligtelsen til at betale
indtræder, dvs. at renter af det skyldige lånebeløb tilskrives kreditor
løbende. Den rente, der påløber i hver regnskabsperiode, registreres,
uanset om den rent faktisk udbetales eller lægges til det skyldige
lånebeløb. Udbetales den ikke rent faktisk, registreres forhøjelsen af det
skyldige beløb endvidere på kreditors finansielle konto som en ekstra
erhvervelse af denne form for finansielt aktiv og hos debitor som en lige
så stor erhvervelse af passiver.
4.51. Renter registreres inden fradrag af nogen form for skatter. Renteindtægter
og renteudgifter registreres altid inkl. rentestøtte, også selv om den betales
direkte til de finansielle institutioner og ikke til modtageren (se under
subsidier).
Da værdien af de finansielle formidleres tjenester ikke fordeles blandt de
forskellige kunder, foretages der ikke nogen korrektion for faktiske
rentebetalinger til eller fra de finansielle formidlere for at eliminere de
marginer, der svarer til de finansielle formidleres implicitte gebyrer. Det
er derfor nødvendigt at indføje en korrektionspost på kontoen for
allokering af primær indkomst både for finansielle formidlere og et
fiktivt erhverv, hvortil de finansielle formidleres produktion pr. konven-
tion henføres som forbrug i produktionen.
4.52. I ENS opføres renter under:
a) tilgang og anvendelse på sektorernes konto for allokering af primær
indkomst(1)
b) tilgang og anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler.
UDLODDET SELSKABSUDBYTTE (D.42)
Udbytte (D.421)
4.53. Definition: Udbytte (D.421) er en form for formueindkomst, som
aktieejere (AF.5) har ret til, når de stiller kapital til rådighed
for selskaber. Udvidelse af selskabskapital kan ske ved at
udstede aktier som et alternativ til almindelig låntagning. Til
forskel fra lånt kapital skaber aktiekapital ikke nogen
gældsforpligtelse af en bestemt størrelse, ej heller giver
den aktionærerne i et selskab ret til et fast eller forudbestemt
afkast.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 104
(1) Den praksis er forskellig fra den mest anvendte bogføringspraksis i erhvervslivet, hvor
renteudgifter normalt opføres som faste omkostninger i lighed med andre produktions-
omkostninger på driftskontoen.
▼B
4.54. Udbytte omfatter endvidere:
a) aktier udstedt til aktionærer som udbyttebetaling for regnskabsåret.
Dog er fondsaktier, som er en kapitalisering af egne midler i form af
reserver og ikke-udloddet udbytte, og som giver anledning til
udstedelse af nye aktier til aktionærerne i forhold til deres aktieandele
ikke inkluderet
b) udbytte, som investeringsforeninger (se punkt 2.51, litra b)) modtager
af deres investeringer, og som henføres til aktionærerne, også selv om
beløbene kapitaliseres. Inkluderet er dog ikke kapitalgevinster og -tab
på finansielle instrumenter, der tilhører investeringsselskaber. Disse
beløb registreres ikke som formueindkomst
c) indkomst betalt til offentlig forvaltning og service af offentlige
foretagender, som anerkendes som uafhængige, juridiske enheder, som
ikke formelt er oprettet som egentlige selskaber.
4.55. Registreringstidspunkt: Udbytte registreres på det tidspunkt, hvor de
forfalder til betaling i henhold til selskabets bestemmelser.
I ENS opføres udbytte under:
a) anvendelse på kontoen for allokering af primær indkomst for de
sektorer, hvori selskaberne er klassificeret
b) tilgang på kontoen for allokering af primær indkomst for de sektorer,
hvori aktionærerne er klassificeret
c) anvendelse og tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler.
Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber (D.422)
4.56. Definition: Ejeres udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber (D.422) er de
beløb, som ejerne rent faktisk trækker ud til egen anvendelse
af overskuddet fra de kvasi-selskaber, de ejer.
4.57. Disse beløb skal registreres før fradrag af løbende indkomst- og
formueskatter, som anses for altid at skulle betales af ejerne.
4.58. Når et kvasi-selskab har et driftsoverskud, kan ejerne vælge at lade en del
af eller hele overskuddet blive i selskabet, især til investeringer. Den
indkomst, som bliver stående i kvasi-selskaberne fremstår som disses
egenopsparing; kun de beløb, der rent faktisk hæves af ejerne registreres
som udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber.
4.59. Når residente foretagenders udenlandske filialer, agenturer mv. har
driftsoverskud, registreres tilbageholdt overskud — forudsat at disse
filialer og agenturer anses for ikke-residente enheder — som reinvesteretindtjening på direkte udenlandske investeringer (D.43). Kun indkomst, der
rent faktisk overføres til moderselskabet registreres som udtræk af
indkomst fra kvasi-selskaber fra udlandet. Samme princip anvendes for de
udenlandskejede filialer, agenturer mv., som opererer inden for det
økonomiske område og det ikke-residente moderselskab, de er knyttet til.
4.60. Kategorien omfatter endvidere den nettoleje, som residenter modtager
som ejere af jord eller bygninger i udlandet, eller som ikke-residenter
modtager som ejere af jord og bygninger inden for det økonomiske
område. I forbindelse med alle transaktioner med jord og bygninger, som
ikke-residente enheder foretager på et lands økonomiske område,
betragtes disse residente enheder som fiktive residente enheder, hvor de
ikke-residente enheder står som ejere af kapitalen.
Lejeværdien af ejerboliger i udlandet registreres som import af tjenester
og som primær indkomst fra udlandet. Lejeværdien af ejerboliger, som
tilhører ikke-residenter registreres som eksport af tjenester som primær
indkomst betalt til udlandet.
4.61. Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber omfatter ikke de beløb, somejerne
modtager fra:
a) salg af eksisterende realkapitalgoder
b) salg af jord og immaterielle aktiver
c) udtræk af kapital (f.eks. hel eller delvis afvikling af deres ejerandel i
kvasi-selskabet).
Disse beløb registreres som udtrækfra egenk apital på den finansielle
konto. Omvendt registreres alle midler, som ejeren eller ejerne af kvasi-
selskabet indskyder med henblik på anskaffelse af aktiver eller
nedbringelse af passiverne, som forøgelse af egenkapital. Dersom kvasi-
selskabet ejes af sektoren offentlig forvaltning og service, og det drives
med løbende driftstab som led i den vedtagne økonomiske politik eller1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 105
▼B
socialpolitik, skal alle normale overførsler fra offentlig forvaltning og
service til foretagendet til dækning af tabene registreres som subsidier.
4.62. Registreringstidspunkt: Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber registreres
på det tidspunkt, hvor ejerne trækker beløbet ud.
4.63. I ENS opføres udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber under:
a) anvendelse på kontoen for allokering af primær indkomst for de
sektorer, hvori kvasi-selskabet er klassificeret
b) tilgang på ejersektorernes konto for allokering af primær indkomst
c) anvendelse og tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler.
REINVESTERET INDTJENING PÅ DIREKTE UDENLANDSKE INVESTE-
RINGER (D.43)
4.64. Definition: Reinvesteret indtjening på direkte udenlandske investeringer
(D.43) er lig med:
overskud af produktion i det foretagende, som er genstand for
udenlandske direkte investeringer
pluseventuelle modtagne formueindkomster eller løbende
overførsler
minuseventuelle betalte formueindkomster eller løbende
overførsler inkl. faktiske overførsler til udenlandske,
direkte investorer og det pågældende foretagendes
eventuelle løbende indkomst- og formueskatter mv.
4.65. Et foretagende, som er genstand for udenlandske direkte investeringer er
et foretagende oprettet i selskabsform eller et personligt foretagende, i
hvilken en ikke-resident investor ejer mindst 10 % af stamaktierne eller af
stemmeretten (for selskaber) eller tilsvarende (for personlige foretag-
ender). Sådanne foretagender omfatter datterselskaber (investor ejer mere
end 50 %), associerede selskaber (investor ejer under 50 %) og filialer
(helt eller delvis ejede personlige foretagender), der ejes direkte eller
indirekte af investor. Begrebet »foretagender, som er genstand for
udenlandske direkte investeringer« er således bredere end »udenlandsk
kontrollerede selskaber«.
4.66. Egentlig fordeling af indkomst fra foretagender, som er genstand for
udenlandske direkte investeringer, kan ske i form af udbytte eller udtræk
af indkomst fra kvasi-selskaber.
Desuden registreres tilbageholdt overskud, som om det var udloddet og
sendt til udenlandske direkte investorer i forhold til deres ejerandel af
kapitalen i foretagendet og derpå reinvesteret af dem.
Reinvesteret indtjening på udenlandske direkte investeringer kan være
enten positiv eller negativ.
4.67. Registreringstidspunkt: Reinvesteret indtjening på udenlandske direkte
investeringer registreres på indtjeningstidspunktet.
I ENS opføres reinvesteret indtjening på udenlandske direkte investeringer
under:
a) anvendelse og tilgang på sektorernes konto for primær indkomst
b) anvendelse og tilgang på udenlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler.
FORMUEINDKOMST HENFØRT TIL FORSIKRINGSTAGERE (D.44)
4.68. Definition: Formueindkomst henført til forsikringstagere er de samlede
primære indkomster fra investering af forsikringstekniske
reserver. Forsikringstekniske reserver investeres af forsik-
ringsselskaberne og pensionskasser i finansielle aktiver eller
jord (hvoraf beregnes nettoformueindkomsten, dvs. efter
fradrag af rentebetalinger) eller i bygninger (som giver
nettooverskud af produktion). Nettoindkomst, som stammer
fra investering af forsikringsselskabernes egne midler
undtages i et omfang svarende til forholdet mellem egne
midler/egne midler + forsikringstekniske reserver.
4.69. Da forsikringstekniske reserver er forsikringstagernes aktiver, registreres
investeringsafkastet heraf som betalt af forsikringsselskaberne og pensi-
onskasser til forsikringstagerne i form af formueindkomst henført til
forsikringstagere.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 106
▼B
Da denne indkomst i praksis tilbageholdes af forsikringsselskaberne og
pensionskasserne, registreres de som tilbagebetalt til forsikringssel-
skaberne og pensionskasserne i form af ekstra præmier, som lægges til
de betalbare faktiske præmier og bidrag.
Disse ekstra præmier og bidrag til skadesforsikringer og livsforsikringer,
der er tegnet under sociale sikringsordninger, registreres sammen med de
faktiske præmier og bidrag på de pågældende enheders sekundærind-
komstfordelingskonto.
Ekstra præmier til individuelle livsforsikringer, som ikke er tegnet under
sociale sikringsordninger, betragtes i lighed med de faktiske præmier
heller ikke som løbende overførsler på sekundærindkomstfordelings-
kontoen. De indgår direkte som et af elementerne i ændringerne i
»husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassere-
server« der registreres på de pågældende enheders finansielle konto.
4.70. Registreringstidspunkt: Formueindkomst henført til forsikringstagere
registreres, når den indtjenes.
4.71. I ENS opføres formueindkomst henført til forsikringstagere under:
a) tilgang på forsikringstagernes konto for allokering af primær indkomst
b) anvendelse på forsikringsselskabernes konto for allokering af primær
indkomst
c) tilgang og anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler.
JORDRENTE MV. (D.45)Leje af jord
4.72. Den leje, en jordbesidder modtager fra en forpagter, udgør en form for
formueindkomst.
Hertil regnes endvidere forfalden leje til ejere af indre vandveje og retten
til udnyttelse heraf til rekreative og andre formål inkl. fiskeri.
En jordbesidder kan være forpligtet til at betale skatter eller afholde visse
udgifter til vedligeholdelse, blot fordi han ejer jorden. Pr. konvention
registreres sådanne skatter og udgifter, som betalt af den person, som har
brugsretten til jorden, og som anses for at fratrække dem den leje, han
betaler til ejeren.
4.73. Leje af jord omfatter ikke leje af bygninger og boliger, der ligger på den.
En sådan leje betragtes som betaling for en markedsmæssig tjeneste, som
ejeren yder lejeren af bygningen eller boligen og optræder som lejerens
forbrug i produktionen eller konsum. Er der intet objektivt grundlag for
opdeling af betalingen på hhv. leje af jord og leje af bygninger beliggendepå den, registreres hele beløbet som leje af jord, når jordens værdi skønnes
at overstige bygningernes værdi, ellers som husleje.
Leje af aktiver i undergrunden
4.74. Omfatter leje og koncessionsafgifter, som betales til ejere af forekomster
af mineraler eller fossile brændstoffer (kul, olie eller naturgas), når det
giver andre institutionelle enheder tilladelse til at efterforske i og udnytte
sådanne forekomster i en nærmere angivet periode.
4.75. Registreringstidspunkt:
Lejeindtægterne registreres i den periode, hvor de forfalder til betaling.
4.76. I ENS registreres lejeindtægter under:
a) tilgang og anvendelse på sektorernes konto for allokering af primær
indkomst
b) tilgang og anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 107
▼B
LØBENDE INDKOMST- OG FORMUESKATTER MV. (D.5)
4.77. Definition: Løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5) omfatter alle
obligatoriske ensidige betalinger i penge eller naturalier, der
regelmæssigt opkræves af den forvaltning og service eller af
udlandet af institutionelle enheders indkomst og formue,
samt enkelte periodiske afgifter, der hverken pålignes
indkomst eller formue.
Løbende ejendoms- og formueskatter mv. opdeles i:
a) indkomstskatter (D.51)
b) andre løbende skatter (D.59).
INDKOMSTSKATTER (D.51)
4.78. Definition: Indkomstskatter (D.51) omfatter skatter af indkomst, udbytte
og kapitalgevinster. De pålignes de faktiske eller skønnede
indkomster, som oppebæres af enkeltpersoner, hushold-
ninger, selskaber eller NPI'er. Det omfatter skatter af
formue, jord eller fast ejendom, når besiddelsen heraf
anvendes som grundlag for vurdering af ejernes indkomst.
Indkomstskatter omfatter:
a) skatter af personlige indkomster eller husholdningers indkomster
(arbejdsindkomst, formuebesiddelse, virksomhedsdrift, pensioner
mv.), herunder skatter, som fratrækkes af arbejdsgiverne (kildeskat).
Hertil hører også indkomstskat for ejere af personlige foretagender
b) selskabsskatter mv.
c) kapitalindvindingsskat
d) spilleafgift og lignende skatter, der betales af gevinster — ikke at
forveksle med skatter af omsætningen ved afholdelse af spil eller
lotterispil, der betragtes som produktskatter.
ANDRE LØBENDE SKATTER (D.59)
4.79. Andre løbende skatter (D.59) omfatter:
a) løbende formueskatter, som betales med regelmæssige mellemrum for
ejendomsretten eller brugsretten til jord og bygninger samt løbende
skatter på nettoformue og andre aktiver (smykker og andre ydre tegn
på rigdom) — undtagen skatterne i D.29 (som foretagenderne betaler
af deres produktionsaktiviteter) og skatterne i D.51 (indkomstskatter)
b) skatter, som opkræves pr. voksen eller pr. husholdning, uanset
indkomst eller formue
c) skatter af udgifter, der betales af personers eller husholdningers
udgifter
d) husholdningernes betaling for tilladelse til at eje eller benytte
køretøjer, både eller fly (ikke til erhvervsmæssig anvendelse) eller
jagt- og fisketegn eller skydetilladelser mv.(1)
e) skatter på internationale transaktioner (udenlandsrejser, pengeover-
førsler til udlandet, udenlandske investeringer mv.) undtagen skatter,
der betales af producenter og told, der betales af husholdningerne.
4.80. Løbende indkomst- og formueskatter o.l. omfatter ikke:
a) arve- og gaveafgifter, som pålægges modtagernes kapital, og derfor
registreres under kapitalskatter (D.91)
b) engangsafgifter på formue og kapital, som registreres under kapitals-
katter (D.91)
c) skatter på jord, bygninger eller andre aktiver, der ejes eller lejes af
foretagender og anvendes i produktionen — opføres under andre
produktionsskatter (D.29)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 108
(1) Grænsen mellem skatter og køb af tjenester fra det offentlige defineres efter samme
kriterier som for foretagender. Hvis tilladelserne gives automatisk mod betaling af et
gebyr, registreres betalingen som skatter. Hvis der til udstedelsen af tilladelser er knytteten form for kontrol (f.eks. vedrørende den pågældende persons kvalifikationer),registreres betalingerne som køb af tjenester fra det offentlige, og ikke som skattermedmindre betalingerne ikke står i rimeligt forhold til omkostningerne ved ydelse af
tjenesterne.
▼B
d) husholdningers betalinger for tilladelser bortset fra tilladelser til brug
af køretøjer, både eller fly, jagt- eller fisketegn, skydetilladelser,
kørekort, flycertifikater, tv- og radiolicens, våbentilladelser, museums-
entré ellergebyrer for biblioteksudlån, renovationsafgifter mv., som i
de fleste tilfælde betragtes som køb af tjenester fra den offentlige
forvaltning og service(1).
4.81. Værdien af de samlede skatter, som skal registreres, inkluderer eventuelle
renter af skatterestancer og eventuelle bøder pålagt af skattemyndighe-
derne, dersom det ikke er muligt at registrere disse beløb separat. De
samlede skatter omfatter endvidere eventuelle gebyrer, som pålægges i
forbindelse med opkrævning eller inddrivning af skatter, som ikke erbetalt. Tilsvarende nedsættes den samlede skatteværdi, hvis den offentlige
forvaltning og service har foretaget skattenedsættelser som led i den
økonomiske politik, eller hvis for meget indbetalt skat tilbagebetales.
4.82. Registreringstidspunkt:
Løbende indkomst- og formueskatter registreres, når de skattepligtige
aktiviteter, transaktioner eller andre begivenheder finder sted.
Nogle økonomiske aktiviteter, transaktioner eller begivenheder vil dog,
selv om de i henhold til skattelovgivningen medfører skattepligt for de
pågældende enheder, til stadighed blive unddraget beskatning, og det ville
være uerealistisk at tro, at disse forhold skulle skabe finansielle aktiver og
passiver i form af fordringer eller gæld. Derfor registreres i ENS
udelukkende beløb, der skal betales i henhold til myndighedernes
skattepåligning, selvangivelser eller andet, der klart definerer skatte-
yderens pligt til at betale. ENS imputerer ikke skatter, hvor der ikke ligger
en officiel skattepåligning til grund.
De skatter, der registreres i regnskaberne, kan udledes af to kilder, nemlig
beløb, som fremgår af en ansættelse eller en angivelse, eller indbetalinger.
a) Anvendes ansættelse eller en angivelse som kilde, justeres beløbene
ved hjælp af en koefficient, der gør det muligt at tage hensyn til ansatte
eller angivne, men aldrig indgåede beløb. Som en alternativ
behandling vil der kunne registreres en kapitaloverførsel til de
relevante sektorer svarende til den samme justering. For at afspejle
de ansatte eller angivne, men aldrig indgåede beløb beregnes
koefficienterne på grundlag af tidligere erfaringer og nuværende
forventninger. Koefficienterne er specifikke for de forskellige typer
skatter.
b) Anvendes indbetalinger som kilde, periodeafgrænses disse, således at
de pågældende beløb henføres til det tidsrum, hvor den virksomhed, de
transaktioner eller de forhold, der har givet anledning til indbetalings-
pligten, har fundet sted (eller, hvad angår visse former for
indkomstskatter, til det tidsrum, hvor skatteansættelsen har fundet
sted). Afgrænsningen kan baseres på det gennemsnitlige tidsinterval
mellem den pågældende virksomhed, de pågældende transaktioner
eller de pågældende forhold (eller skatteansættelsen) og indbetalingen.
Indeholdes løbende indkomstskatter, formueskatter osv. ved kilden af
arbejdsgiveren, henregnes de til lønninger, selv om arbejdsgiveren ikke
har overført dem til sektoren offentlig forvaltning og service. Skatterne
registreres dermed, som om sektoren husholdninger betaler det fulde
beløb til sektoren offentlig forvaltning og service. De beløb, der ikke er
blevet betalt, skal udlignes under D.995 som en kapitaloverførsel fra
offentlig forvaltning og service til sektoren arbejdsgivere.
I nogle tilfælde kan pligten til at betale indkomstskat ikke fastslås i den
regnskabsperiode, hvor indkomsten oppebæres, men først i en efter-
følgende periode. Der må derfor udvises en vis smidighed med hensyn til
registreringstidspunktet for sådanne skatter. Kildeskat og forudbetalt
indkomstskat registreres i den periode, de betales og en eventuel
skattepligt på indkomst kan registreres i den periode, hvor skattepligten
fastslås.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 109
(1) Grænsen mellem skatter og køb af tjenester fra det offentlige defineres efter samme
kriterier som for foretagender. Hvis tilladelserne gives automatisk mod betaling af et
gebyr, registreres betalingen som skatter. Hvis der til udstedelsen af tilladelser er knytteten form for kontrol (f.eks. vedrørende den pågældende persons kvalifikationer),registreres betalingerne som køb af tjenester fra det offentlige, og ikke som skattermedmindre betalingerne ikke står i rimeligt forhold til omkostningerne ved ydelse af
tjenesterne.▼M4
▼B
▼B
I ENS registreres løbende indkomst- og formueskatter mv. under:
a) anvendelse på sekundærindkomstfordelingskontoen for de sektorer,
hvor skatteyderne er klassificeret
b) tilgang på den offentlige forvaltning og services sekundærindkomst-
fordelingskonto
c) anvendelse og tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler.
SOCIALE BIDRAG OG YDELSER (D.6)
4.83. Definition: Sociale ydelser fra kollektivt organiserede ordninger eller
uden for sådanne ordninger fra offentlige enheder og
NPIH'ers overførsler til husholdninger i kontanter eller i
naturalier, som skal dække udgifterne, som er forbundet med
en række risici eller behov. Sociale ydelser omfatter også
den offentlige forvaltning og services betalinger til produ-
center, der som led i ordninger til dækning af udgifter
forbundet med sociale risici og behov, leverer ydelser til
husholdninger individuelt.
4.84. Listen over de risici eller behov, der kan medføre sociale ydelser, er pr.
konvention fastsat til følgende:
a) sygdom
b) invaliditet
c) erhvervsulykke og -sygdom
d) alderdom
e) efterlevende
f) barsel
g) familieh) fremme af beskæftigelsen
i) arbejdsløshed
j) bolig(
1)
k) uddannelse
l) generelle behov.
4.85. Sociale ydelser omfatter:
a) løbende overførsler og engangsoverførsler fra ordninger, der modtager
bidrag, dækker hele eller store dele af samfundet, og er etableret og
kontrolleret af den offentlige forvaltning og service (sociale sikrings-
ordninger)
b) løbende overførsler og engangsoverførsler fra ordninger, som er
etableret af foretagender på vegne af de ansatte, tidligere ansatte eller
deres forsørgelsesberettigede (private fondsbaserede og ikke-fonds-
baserede ordninger). Bidragene kan indbetales af ansatte eller
arbejdsgivere, ligesom de kan indbetales af selvstændige
c) løbende overførsler fra det offentlige og NPIH'er, som ikke er betinget
af forudgående indbetaling af bidrag (støtte).
4.86. Sociale ydelser omfatter ikke:
a) forsikringserstatninger i forbindelse med forsikringer, som udeluk-
kende er tegnet på den forsikredes initiativ uafhængig af
arbejdsgiveren eller den offentlige forvaltning og service
b) forsikringserstatninger i forbindelse med forsikringer, der er tegnet
med det ene formål at opnå et fradrag, selv om disse forsikringer er
tegnet som led i en kollektiv overenskomst.
4.87. For at en individuel forsikring kan betragtes som en del af en social
forsikringsordning, skal de begivenheder eller omstændigheder, som
deltagerne har forsikret sig imod, svare til risiciene eller behovene (se
punkt 4.84), hvortil kommer, at en eller flere af følgende betingelser skal
være opfyldt:
a) Deltagelse i ordningen er obligatoriskenten i henhold til loven for en
nærmere specificeret kategori af arbejdstagere, hvad enten der er tale1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 110
(1) I forbindelse med boligen: de betalinger fra den offentlige forvaltning og service til
lejere, der skal lette deres lejeudgifter, med undtagelse af særlige ydelser fra den
offentlige forvaltning og service i dets egenskab af arbejdsgiver.
▼B
om lønmodtagere, selvstændige eller ikke-beskæftigede eller i henhold
til ansættelsesvilkårene for en lønmodtager eller grupper af lønmod-
tagere.
b) Ordningen er kollektiv til fordel for en nærmere angivet gruppe af
arbejdstagere, hvad enten det er lønmodtagere, selvstændige eller ikke-
beskæftigede, således at deltagelse i ordningen er begrænset til
medlemmerne af denne gruppe.
c) En arbejdsgiver yder et bidrag (faktisk eller imputeret) til ordningen på
vegne af en ansat, hvad enten den ansatte også betaler et bidrag.
4.88. Sociale forsikringsordninger er ordninger, hvori arbejdstagerne i henhold
til aftale med arbejdsgiverne eller lov og andre forskrifter er forpligtet til
eller opfordres til at forsikre sig mod visse begivenheder eller
omstændigheder, som kan få alvorlige konsekvenser for dem selv eller
de forsørgelsesberettigede.
Sociale forsikringsordninger kan klassificeres på følgende måde:
a) sociale sikringsordninger, som dækker hele eller store dele af
samfundet, som indføres, administreres og styres og finansieres af
offentlige enheder
b) private fondsbaserede ordninger, som omfatter:
1) ordninger, hvor bidragene betales til tredjeparter (forsikringssel-
skaber eller selvstændige pensionskasser)
2) ordninger, hvor arbejdsgiverne har særlige reserver, som er adskilt
fra de andre reserver, men de udgør ikke institutionelle enheder, der
er uafhængige af arbejdsgiverne. Sådanne ordninger kaldes ikke-
selvstændige pensionskasser. Reserverne betragtes som aktiver, der
tilhører modtagerne og ikke arbejdsgiverne.
c) arbejdsgiveradministrerede ikke-fondsbaserede sociale forsikringsord-
ninger, hvor arbejdsgiverne betaler sociale ydelser til deres ansatte,
tidligere ansatte eller disses forsørgelsesberettigede af egne midler,
uden at de hensætter særlige reserver til dette formål.
4.89. Sociale forsikringsordninger, som offentlige enheder etablerer for deres
egne ansatte, klassificeres som private fondsbaserede ordninger eller ikke-
fondsbaserede ordninger og således ikke som sociale sikringsordninger.
4.90. Sociale bidrag kan opdeles i faktiske bidrag, der betales under de to første
kategorier af ordninger nævnt i punkt 4.88 og imputerede bidrag, der
betales under de ikke-fondsbaserede ordninger.
4.91. Sociale bidrag kan opdeles i lovpligtige og ikke-lovpligtige.
BIDRAG TIL SOCIALE ORDNINGER (D.61)Faktiske bidrag til sociale ordninger (D.611)
4.92. Faktiske bidrag til sociale ordninger omfatter:
a) faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.6111). Disse svarer
til strøm D.121.
Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger betales af arbejds-
giverne til sociale kasser og fonde, forsikringsselskaber, selvstændige
eller ikke-selvstændige pensionskasser, der administrerer sociale
forsikringsordninger med henblik på at garantere de ansatte sociale
ydelser
Da de faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger betales til fordel
for de ansatte, registreres værdien heraf som et af elementerne af
aflønningen af ansatte sammen med lønninger i kontanter og
naturalier. Bidragene til sociale ordninger registreres herefter som
betalt af de ansatte som løbende overførsler til sociale kasser og fonde,
forsikringsselskaber, selvstændige eller ikke-selvstændige pensions-
kasser
b) lønmodtagerbidrag til sociale ordninger (D.6112):
Bidrag til sociale ordninger, der betales af lønmodtagerne til sociale
sikringsordninger og private fondsbaserede ordninger. Lønmodtager-
bidrag til sociale ordninger består af faktiske bidrag og, såfremt der er
tale om private fondsbaserede ordninger, plus ekstrabidrag, der betales
af formueindkomsten henført til forsikringstagerne, der modtages af de
lønmodtagere, som deltager i ordningerne, minus administrations-
gebyr. Alle administrationsgebyrer betragtes som gebyrer af
lønmodtagernes bidrag og ikke af arbejdsgivernes1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 111
▼B
c) selvstændiges og ikke-beskæftigedes bidrag til sociale ordninger
(D.6113):
Bidrag til sociale ordninger, der betales til egen fordel af personer, som
ikke er ansat, men selvstændige (arbejdsgivere eller selvstændige uden
ansatte) eller ikke-beskæftigede. De omfatter også værdien af de
ekstrabidrag, der betales af formueindkomsten henført til forsikrings-
tagerne, som modtages af deltagerne i denne ordning, og som de anses
for at betale tilbage til forsikringsselskaberne ud over de øvrige bidrag.
4.93. Betaling af faktiske bidrag til sociale ordninger kan være obligatoriske i
henhold til lovbestemmelser eller andre forskrifter, kollektive overens-
komster inden for et bestemt erhverv eller i henhold til aftaler mellem
arbejdsgiver og ansatte i et bestemt foretagende, eller det kan være fastsat
i ansættelsesvilkårene. I visse tilfælde kan bidragene være frivillige.
De frivillige bidrag, der her sigtes til er:
a) bidrag til sociale ordninger, som personer, der ikke eller ikke længere
ved lov er forpligtet til at betale, betaler eller fortsætter med at betale
til en social kasse eller fond
b) de bidrag til sociale ordninger, som betales til forsikringsselskaber
(eller gensidige selskaber og pensionskasser i samme sektor) under de
supplerende forsikringsordninger, som foretagenderne opretter til
fordel for deres ansatte, og som de ansatte frivilligt tilslutter sig
c) bidrag til gensidige selskaber med frivillig tilslutning for ansatte eller
selvstændige.
4.94. For at kunne sondre mellem obligatoriske og frivillige sociale bidrag,
indføres et ekstra niveau i klassifikationen:
— obligatoriske faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger
(D.61111)
— frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.61112)— obligatoriske lønmodtagerbidrag til sociale ordninger (D.61121)— frivillige lønmodtagerbidrag til sociale ordninger (D.61122)
— selvstændiges og ikke-beskæftigedes obligatoriske bidrag til sociale
ordninger (D.61131)
— selvstændiges og ikke-beskæftigedes frivillige bidrag til sociale
ordninger (D.61132).
4.95. Faktiske bidrag til sociale ordninger til sociale kasser og fonde og andre
offentlige institutioner registreres brutto under fordelingstransaktioner.
Derimod registreres sociale bidrag til private fondsbaserede ordninger, der
betales til forsikringsselskaber og gensidige selskaber og selvstændige
pensionskasser i samme sektor, netto, dvs. efter fradrag af den del af
bidraget, som svarer til betalingen for den forsikringsydelse, der ydes til
husholdningerne (residente og ikke-residente). Pr. konvention er denne del
af bidraget nemlig betaling for en markedsmæssig tjeneste, som indgår i
husholdningernes konsum eller i eksporten af tjenester, hvis det drejer sig
om bidrag betalt af ikke-residente husholdninger.
Ved ikke-selvstændige private fondsbaserede sociale forsikringsordninger,
hvor arbejdsgiverne hensætter egne særskilte reserver, fratrækkes ikke
administrationsgebyr fra lønmodtagerbidragene. Da sådanne ordninger
ikke udgør institutionelle enheder adskilt fra arbejdsgiverne, sidestilles
administrationsomkostningerne med arbejdsgivernes generelle produkti-
onsomkostninger.
4.96. Registreringstidspunkt: Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger
(D.6111) og lønmodtagerbidrag til sociale ordninger (D.6112) registreres
på det tidspunkt, hvor det arbejde, som medfører forpligtelsen til at betale
bidragene, udføres. Selvstændiges og ikke-beskæftigedes bidrag til sociale
ordninger (D.6113) registreres, når forpligtelserne til at betale opstår.
Bidrag til sociale ordninger, der skal betales til sektoren offentlig
forvaltning og service, og som registreres i regnskaberne, kan udledes af
to kilder, nemlig beløb, som fremgår af en ansættelse eller en angivelse,
eller indbetalinger.
a) Anvendes ansættelse eller en angivelse som kilde, justeres beløbene
ved hjælp af den koefficient, der gør det muligt at tage hensyn til
ansatte eller angivne, men aldrig indgåede beløb. Som en alternativ
behandling vil der kunne registreres en kapitaloverførsel til de
relevante sektorer svarende til den samme justering. For at afspejle
de ansatte eller angivne, men aldrig indgåede beløb beregnes
koefficienterne på grundlag af tidligere erfaringer og nuværende1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 112
▼M4
▼M4
forventninger. Koefficienterne er specifikke for de forskellige typer
bidrag til sociale ordninger.
b) Anvendes indbetalinger som kilde, periodeafgrænses disse, således at
de pågældende beløb henføres til det tidsrum, hvor den virksomhed,
der har givet anledning til indbetalingspligten, har fundet sted (eller til
det tidsrum, hvor forpligtelsens opståen) og indbetalingen.
Indeholdes bidrag til sociale ordninger, der skal betales til sektoren
offentlig forvaltning og service, ved kilden af arbejdsgiveren, henregnes
de til lønninger, selv om arbejdsgiveren ikke har overført dem til sektoren
offentlig forvaltning og service. Bidragene registreres dermed, som om
sektoren husholdninger betaler det fulde beløb til sektoren offentlig
forvaltning og service. De beløb, der ikke er blevet betalt, skal udlignes
under D.995 som en kapitaloverførsel fra offentlig forvaltning og service
til sektoren arbejdsgivere.
4.97. I ENS registreres faktiske bidrag til sociale ordninger:
a) under anvendelse på husholdningernes sekundærindkomstfordelings-
konto
b) under anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler (for ikke-residente husholdninger)
c) under tilgang på residente sikringsinstitutioners eller arbejdsgiveres
sekundærindkomstfordelingskonto
d) under tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler (for ikke-residente sikringsinstitutioner).
Imputerede bidrag til sociale ordninger (D.612)
4.98. De imputerede bidrag til sociale ordninger (D.612) repræsenterer
modydelsen til de sociale ydelser (minus eventuelle lønmodtagerbidrag
til sociale ordninger), som arbejdsgiverne betaler direkte (dvs. uden for
alle bidragsordninger) til deres ansatte eller tidligere ansatte og andre
ydelsesberettigede. De svarer til strøm D.122. Værdien opgøres normalt
ud fra aktuarmæssige principper.
4.99. Hvis man vil registrere de sociale ydelser, der betales direkte af
arbejdsgiveren, under sociale ydelser og udgifterne til disse ydelser (den
del, som ikke dækkes af de faktiske lønmodtagerbidrag) under aflønning
af ansatte betalt af arbejdsgiveren, er det nødvendigt at indføre imputerede
bidrag til sociale ordninger.
Når arbejdsgivere selv foretager de sociale ydelser direkte til deres
ansatte, tidligere ansatte eller forsørgelsesberettigede af egne midler uden
om forsikringsselskaber eller selvstændige pensionskasser og uden at
oprette en særlig fond eller en særskilt reserve til formålet, kan
modtagerne betragtes som værende beskyttet i forhold til forskellige
specifikke behov eller omstændigheder, også selv om der ikke foretages
indbetalinger for at dække dem.
Aflønningen af ansatte bør således imputeres svarende til værdien af de
samlede bidrag til sociale ordninger, somskulle have været indbetalt forat
opnå de facto-rettigheder til disse sociale ydelser. Disse beløb afhænger
ikke blot af ydelsernes størrelse, men også af den fremtidige udvikling i
arbejdsgivernes forpligtelser i forbindelse med sådanne ordninger som
følge af faktorer som forventede ændringer i antallet af, aldersfordelingen
af og middellevetiden for de ansatte og tidligere ansatte. Grundlaget for
imputeringen af bidraget bør således principielt være de samme
aktuarmæssige faktorer, som er afgørende for de præmier, som
forsikringsselskaberne beregner. Hvis det som følge af politiske
begivenheder eller ændrede økonomiske forhold sker, at forholdet mellem
antallet af nuværende ansatte og antallet af pensionerede ændres
væsentligt og bliver unormalt, skal værdien af de imputerede bidrag for
nuværende ansatte fastsættes skønsmæssigt, og resultatet bliver da
forskelligt fra de faktisk udbetalte pensioner. Som beregningsgrundlag
hertil kan anvendes en rimelig procentdel af den løn, der udbetales til
nuværende ansatte.
I praksis kan det imidlertid være vanskeligt at afgøre, hvor store sådanne
imputerede bidrag skal være. Foretagendet kan selv foretage skøn, måske
på basis af de bidrag, der betales til lignende fondsbaserede ordninger, og
således beregne sine sandsynlige forpligtelser i fremtiden. Ellers kan det
eneste praktiske alternativ være at anvende de ikke-fondsbaserede sociale
ydelser, som foretagendet betaler i samme regnskabsperiode efter fradrag
af faktiske lønmodtagerbidrag som grundlag for skønnet vedrørende den
imputerede aflønning, der er nødvendig for at dække de imputerede
bidrag. Selv om der er mange indlysende grunde til, at værdien af de1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 113
▼B
▼B
nødvendige imputerede bidrag kan afvige fra de ikke-fondsbaserede
sociale ydelser, der faktisk betales i samme periode (minus lønmodtager-
bidrag til sociale ordninger), vil de faktisk betalte ydelser i denne periode
være et tilstrækkeligt beregningsgrundlag for bidragene og den tilhørende
imputerede aflønning.
4.100. På indkomstdannelseskontoen anses arbejdsgiverne for som en del af
lønnen til de ansatte at udbetale et beløb, der benævnes imputerede sociale
bidrag. Dette beløb svarer til værdien af de anslåede sociale bidrag, som
skulle have været betalt for at få ret til de ikke-fondsbaserede sociale
ydelser. På sekundærindkomstfordelingskontoen anses de ansatte for at
tilbagebetale det samme beløb til deres arbejdsgivere i form af imputerede
bidrag til sociale sikringsordninger (dvs. løbende overførsler), som om de
betalte dem til en særskilt socialforsikringsordning.
4.101. Registreringstidspunkt: Imputerede sociale bidrag, som repræsenterer
modydelsen til obligatoriske direkte sociale ydelser, registreres på det
tidspunkt, hvor forpligtelsen til at betale ydelserne opstår.
Imputerede sociale bidrag, som repræsenterer modydelsen til frivillige
direkte sociale ydelser, registreres på det tidspunkt, hvor ydelserne stilles
til rådighed.
4.102. I ENS registreres imputerede sociale bidrag:
a) under anvendelse på husholdningernes sekundærindkomstfordelings-
konto og udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler
b) under tilgang på sekundærindkomstfordelingskontoen for de sektorer,
som arbejdsgiverne tilhører og på udlandskontoen for primære
indkomster og løbende overførsler.
SOCIALE YDELSER UNDTAGEN SOCIALE OVERFØRSLER I NATURA-
LIER (D.62)
4.103. D.62:
Kontante socialsikringsydelser (D.621)
udbetales til husholdningerne af sociale kasser og fonde (ekskl. refusioner,
se D.6311). Disse ydelser udbetales som led i sociale sikringsordninger.
Private fondsbaserede sociale ydelser (D.622)
udbetales (i kontanter eller naturalier) til husholdninger af forsikringssel-
skaber eller andre institutionelle enheder, som administrerer private
fondsbaserede sociale forsikringsordninger.
Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til lønmodtagere (D.623)
udbetales (i kontanter eller naturalier) til lønmodtagere, forsørgelsesbe-
rettigede eller efterlevende af arbejdsgivere, som administrerer ikke-
fondsbaserede sociale forsikringsordninger. Typisk omfatter de:
a) normal eller nedsat løn, der fortsat udbetales i fraværsperioder som
følge af sygdom, ulykke, moderskab mv.
b) udbetaling af familie- og uddannelsesgodtgørelser eller andre ydelser
til forsørgelsesberettigede
c) betaling af alders- eller enkepensioner til tidligere ansatte eller deres
efterlevende og betaling af fratrædelsesgodtgørelse til arbejdstagere
eller deres efterlevende ved afskedigelse, invaliditet, dødsulykker mv.
(hvis omfattet af kollektive overenskomster)
d) almindelig lægehjælp, som ikke ydes i relation til lønmodtagerens
arbejde
e) rekreations- og hvilehjem.
Ikke-fondsbaserede sociale ydelser, som arbejdsgiverne betaler til
tidligere ansatte eller andre ydelsesberettigede, registreres inkl. faktiske
arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger svarende til arbejdsgiverens
betalinger til sikringsinstitutionerne til fordel for de pågældende personer.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 114
▼B
Kontante sociale bistandsydelser (D.624)
Ydelser, som offentlige enheder eller NPIH'er betaler til husholdningerne
til dækning af samme behov som sociale forsikringsydelser, men som ikke
sker i henhold til en social forsikringsordning med sociale bidrag og
sociale forsikringsydelser. Sådanne ydelser omfatter ikke løbende over-
førsler, der betales som følge af begivenheder eller omstændigheder, som
normalt ikke er omfattet af sociale forsikringsordninger (dvs. overførsler
som følge af naturkatastrofer, der registreres under andre løbende
overførsler eller andre kapitaloverførsler).
SOCIALE OVERFØRSLER I NATURALIER (D.63)
4.104. Definition: Sociale overførsler i naturalier (D.63) består af individuelle
varer og tjenester, som offentlige enheder eller NPIH'er
overfører til de enkelte husholdninger, uanset om disse varer
og tjenester er indkøbt på markedet eller produceret som
ikke-markedsmæssig produktion hos de offentlige enheder
eller NPIH'erne. Overførslerne finansieres eventuelt over
skatterne, anden offentlig indkomst eller bidrag til sociale
ordninger, eller når der er tale om NPIH'er,via donationer og
formueindkomst.
Selv om nogle af de ikke-markedsmæssige tjenester, der produceres af
NPIH'er i et vist omfang har karakter af kollektive tjenester, registreres
alle ikke-markedsmæssige tjenester, der produceres af NPIH'er for
nemheds skyld og pr. konvention som individuelle. Tjenester, der leveres
gratis til de enkelte husholdninger eller til priser, som ikke er økonomisk
signifikante, betragtes som individuelle tjenester, således at man kan
skelne dem fra kollektive tjenester til samfundet eller store dele af det.
Individuelle tjenester består hovedsagelig af uddannelses- og sundheds-
tjenester, selv om andre former for tjenester såsom boligtjenester,
kulturelle og rekreative tjenester også hyppigt forekommer.
Sociale overførsler i naturalier (D.63) omfatter sociale ydelser i naturalier
og overførsler af individuelle ikke-markedsmæssige varer og tjenester.
Sociale ydelser i naturalier (D.631)
4.105. Sociale ydelser i naturalier er sociale overførsler i naturalier, som skal
lette husholdningernes økonomiske byrde i forbindelse med sociale risici
eller behov (se punkt 4.84). De kan opdeles i ydelser, hvor de modtagende
husholdninger selv køber varerne og tjenesterne og derefter får dem
refunderet, og ydelser, hvor tjenesterneleveres direkte til modtagerne. I
sidstnævnte tilfælde producerer eller indkøber offentlige enheder eller
NPIH'er helt eller delvist varer og tjenester, som producenterne leverer
direkte til modtagerne.
Sociale sikringsydelser, refusioner (D.6311)
Disse ydelser omfatter sociale kasser og fondes refusion af godkendte
udgifter til bestemte varer eller tjenester.
Nåren husholdning køber en vare eller en tjeneste, som den senere får helt
eller delvis refunderet af en social kasse eller fond, kan husholdningen
anses for at handle på den sociale kasses vegne. Faktisk yder hushold-
ningen den sociale kasse en kortfristet kredit, som indfries, når
husholdningen modtager refusionen.
Det udgiftsbeløb, som refunderes, registreres som afholdt direkte af den
sociale kasse eller fond på det tidspunkt, hvor husholdningen foretager
købet, mens den eneste udgift, der registreres for husholdningen, er den
eventuelle difference mellem køberprisen og det refunderede beløb. Det
refunderede udgiftsbeløb betragtes således ikke som en løbende overførsel
i kontanter fra de sociale kasser og fonde til husholdningerne.
Andre socialsikringsydelser i naturalier (D.6312)
Disse ydelser omfatter overførsler i naturalier, undtagen refusioner, som
de sociale kasser og fonde betaler til husholdningerne. Hovedparten afdisse ydelser består i læge- og tandlægebehandlinger, kirurgiske indgreb,
hospitalsophold, briller eller kontaktlinser, behandlingsapparater og -
udstyr og lignende varer og tjenester i forbindelse med ordninger
vedrørende sociale risici eller behov. Tjenesten ydes direkte til
modtagerne (dvs. ikke ved senere refusion) af markedsmæssige og ikke-
markedsmæssige producenter, og de værdiansættes som sådan. Eventuelle
betalinger, som husholdningerne selv foretager, fratrækkes. ►
M2Andre
socialsikringsydelser i naturalier kan derfor underopdeles i ydelser, for
hvilke tjenesten produceres af markedsmæssige producenter og købes af1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 115
▼B
enheder under offentlig forvaltning og service NPIH'er (D.63121), og
ydelser, for hvilke tjenesten produceres af ikke-markedsmæssige produ-
center (D.63122). ◄
Sociale bistandsydelser i naturalier (D.6313)
Disse ydelser omfatter overførsler i naturalier, som offentlige enheder
eller NPIH'er yder til husholdningerne, og som svarer til socialsikrings-
ydelser i naturalier, bortset fra at de ikke ydes inden for en social
forsikringsordning. Hvis ydelserne ikke er dækket af en social forsikrings-
ordning, er følgende omfattet: sociale boliger, boligydelser, vuggestuer og
børnehaver, erhvervsuddannelse, lavere transporttakster (hvis der er et
socialt sigte) og lignende varer og tjenester i forbindelse med ordninger
vedrørende sociale risici eller behov. Eventuelle betalinger, som hushold-
ningerne selv foretager, fraktrækkes. ►M2Sociale bistandsydelser i
naturalier kan derfor underopdeles i ydelser, for hvilke tjenestenproduceres af markedsmæssige producenter og købes af enheder under
offentlig forvaltning og service eller NPIH'er (D.63131), og ydelser, for
hvilke tjenesten produceres af ikke-markedsmæssige producenter
(D.63132). ◄
Overførsler af individuelle ikke-markedsmæssige varer og tjenester (D.632)
4.106. Definition: Overførsler af individuelle ikke-markedsmæssige varer eller
tjenester (D.632) omfatter varer eller tjenester, som offent-
lige enheders eller NPIH'ers ikke-markedsmæssige
producenter leverer til individuelle husholdninger gratis eller
til priser, som ikke er økonomisk signifikante. De svarer til
NPIH'ers og offentlig forvaltning og services udgifter til
individuelt konsum (se punkt 3.85) minus sociale ydelser i
naturalier (D.631) til husholdninger i henhold til sociale
sikrings- eller bistandsydelser.
4.107. Registreringstidspunkt for sociale ydelser:
a) kontante ydelser: når kravene om ydelserne kan godtgøres
b) naturalieydelser: når tjenesterne leveres, eller når ejendomsretten til
varer, der leveres direkte til husholdninger af ikke-markedsmæssige
producenter, overdrages.
4.108. Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D.62) registreres:
a) under anvendelse på de ydende sektorers sekundærindkomstforde-
lingskonto
b) under anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler (hvis der er tale om ydelser fra udlandet)
c) under tilgang på husholdningernes sekundærindkomstfordelingskonto
d) under tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler (for overførsler til ikke-residente husholdninger).
Sociale overførsler i naturalier (D.63) registreres:
a) under anvendelse på de ydende sektorers konto for indkomstomfor-
deling via naturalieydelser
b) på husholdningernes konto for indkomstomfordeling via naturalie-
ydelser.
Forbruget af de overførte varer og tjenester registreres under anvendelse
på kontoen for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst.
Pr. konvention er der ikke sociale overførsler i naturalier til og fra
udlandet (de registreres i D.62 sociale ydelser undtagen sociale overførsler
i naturalier).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 116
▼B
ANDRE LØBENDE OVERFØRSLER (D.7)
SKADESFORSIKRINGSPRÆMIER, NETTO (D.71)
4.109. Definition: Skadesforsikringspræmier, netto (D.71) er præmier, der
betales for forsikringer, som institutionelle enheder har
tegnet. Forsikringer, som individuelle husholdninger har
tegnet, er forsikringer, som de har tegnet på eget initiativ og
til egen fordel uafhængig af deres arbejdsgivere eller den
offentlige forvaltning og service og uden for enhver form for
social forsikringsordning(1). Skadesforsikringspræmier,
netto, omfatter både de faktiske præmier, der skal betales
af forsikringstageren for at opnå dækning i regnskabs-
perioden (indtjente præmier) og de tillægspræmier, der
betales af formueindkomsten henført til forsikringstagerne
efter fradrag af det pågældende forsikringsselskabs admini-
strationsgebyr.
Skadesforsikringspræmier, netto, er de beløb, som er til rådighed til
dækning i tilfælde af forskellige begivenheder eller ulykker, som medfører
skade på ting eller personer af naturbetingede eller menneskelige årsager
— brand, oversvømmelse, kollisioner, skibsforlis, tyveri, vold, ulykke,
sygdom mv. eller i tilfælde af økonomisk tab som følge af begivenheder
som sygdom, arbejdsløshed, ulykker mv.
4.110. Registreringstidspunkt: Skadesforsikringspræmier, netto, registreres, når
de indtjenes.
Forsikringspræmierne, hvorfra trækkes administrationsgebyrerne, er de
dele af de samlede præmier, der indbetales i den løbende periode eller
tidligere perioder, som skal dække risikoen i den løbende periode.
Der sondres mellem præmier, der er indtjent i den løbende periode, og
præmier, som er forfaldne til betaling i den løbende periode, som skal
dække risikoen både i efterfølgende perioder og i den løbende periode.
4.111. I ENS registreres skadesforsikringspræmier:
a) under anvendelse på residente forsikringstageres sekundærindkomst-
fordelingskonto
b) under anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler (for ikke-residente forsikringstagere)
c) under tilgang på residente forsikringsselskabers sekundærindkomstfor-
delingskonto
d) under tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler (for ikke-residente forsikringstagere).
SKADESFORSIKRINGSERSTATNINGER (D.72)
4.112. Definition: Skadesforsikringserstatninger (D.72) er de erstatninger, som
skal betales ifølge forsikringskontrakten(2); dvs. de beløb,
som forsikringsselskaberne er forpligtet til at betale til
dækning af skader på personer og ting (herunder real-
kapitalgoder).
4.113. Skadeserstatningerne omfatter ikke betalinger i form af sociale ydelser.
4.114. Administrationsgebyrer på skadesforsikringer beregnes ved at trække
forfaldne erstatninger fra summen af indtjente præmier og tillægspræmier.
Det følger derfor heraf, at et forsikringsselskabs samlede forfaldne
erstatningskrav er lig med de samlede nettoskadesforsikringspræmier, som
selskabet modtager i samme regnskabsperiode. Derved understreges
skadesforsikringers vigtigste funktion, nemlig at omfordele midler.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 117
(1) Livsforsikringspræmier optræder ikke som sådan i regnskabssystemet. De opdeles i:
a) præmier, der udgør en form for bidrag til sociale ordninger (de betales til sociale
forsikringsordninger)
b) indviduelle livsforsikringspræmier.
De førstnævnte præmier opføres under faktiske bidrag til sociale ordninger, og de
sidstnævnte betragtes ikke som fordelingstransaktioner. Begge kategorier af livs-forsikringspræmier øger de forsikringstekniske reserver, som optræder på den finansiellekonto og på statuskontoen.
(
2) Livsforsikringserstatninger optræder ikke som sådan i regnskabssystemet. De opdeles i:
a) erstatninger, der udgør en form for sociale ydelser
b) individuelle livsforsikringserstatninger.Førstnævnte erstatninger opføres under sociale ydelser undtagen sociale overførsler inaturalier, og sidstnævnte erstatninger betragtes ikke som fordelingstransaktioner. Beggekategorier af livsforsikringserstatninger reducerer de forsikringstekniske reserver, som
optræder på den finansielle konto og på statuskontoen.
▼B
Udbetalingen af en skadesforsikringserstatning betragtes som en over-
førsel til den skadelidte. Sådanne betalinger betragtes altid som løbende
overførsler, selv om der kan være tale om store summer ved beskadigelse
af et fast aktiv eller ved alvorlig personskade. De beløb, som den
skadelidte modtager, er normalt ikke bestemt til et specifikt formål, og
varer eller aktiver, som er blevet beskadiget eller ødelagt, skal ikke
nødvendigvis repareres eller udskiftes.
Nogle erstatningskrav opstår på grund af skader, som forsikringstagerne
forvolder på tredjemand eller dennes ejendom. I så fald registreres
erstatningerne som betalt af forsikringsselskabet direkte til den skadelidte
tredjepart og ikke indirekte via forsikringstageren.
4.115. Registeringstidspunkt: Skadesforsikringserstatninger registreres på det
tidspunkt, hvor forsikringsbegivenheden indtræder.
4.116. I ENS registreres de:
a) under anvendelse på residente forsikringsselskabers sekundærind-
komstfordelingskonto
b) under anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler (for ikke-residente forsikringsselskaber)
c) under tilgang på modtagersektorernes sekundærindkomstfordelings-
konto
d) under tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler (for ikke-residente modtagere).
LØBENDE OVERFØRSLER INDEN FOR OFFENTLIG FORVALTNING OG
SERVICE (D.73)
4.117. Definition: Løbende overførsler inden for offentlig forvaltning og
service (D.73) omfatter overførsler mellem de forskellige
delsektorer inden for offentlig forvaltning og service (statslig
forvaltning og service, delstatsmyndigheder, kommunal
forvaltning og service, sociale kasser og fonde) med
undtagelse af skatter, subsidier, investeringstilskud og andre
kapitaloverførsler.
4.118. Løbende overførsler inden for den offentlige forvaltning og service
omfatter ikke transaktioner på andre enheders vegne. Disse registreres kun
én gang, nemlig som tilgang hos den modtagende enhed, på hvis vegne
transaktionen foretages. Denne situation opstår især, når en offentlig
enhed (f.eks. statslig forvaltning og service) opkræver skatter og afgifter,
hvis samlede provenu eller delprovenu automatiskoverføres til en anden
offentlig enhed (f.eks. kommunal forvaltning og service). I dette tilfælde
registreres den del af skatteprovenuet, som er bestemt til den anden
offentlig enhed, som skatter og afgifter opkrævet direkte af denne enhed
og ikke som en løbende overførsel inden for offentlig forvaltning og
service. Denne løsning er især nødvendig, når skatterne har form af tillæg
til statsskatten og er bestemt til en anden offentlig enhed. Forsinkes
overførslen af skatter fra den ene til den anden offentlige enhed, foretages
posteringer under »andre forfaldne ikke-betalte mellemværender« på den
finansielle konto.
Derimod omfatter de løbende overførsler inden for offentlig forvaltning
og service overførsler af skatteprovenu, som indgår i bloktilskud fra
statslig forvaltning og service til andre offentlige enheder. Disse
overførsler kan ikke henføres til nogen bestemt skattekategori og sker
ikke automatisk, men hovedsagelig via bestemte fonde (regionale fonde
og kommunale forvaltningers fonde) og efter fordelingsnøgler fastsat af
statslig forvaltning og service.
4.119. Registreringstidspunkt: Løbende overførsler inden for offentlig forvalt-
ning og service registreres på det tidspunkt, som er fastsat i de gældende
bestemmelser.
4.120. I ENS opføres de løbende overførsler inden for den offentlige forvaltning
og service under anvendelse og tilgang på indkomstfordelingskontoen for
de respektive delsektorer(1).
LØBENDE INTERNATIONALT SAMARBEJDE (D.74)
4.121. Definition: Løbende internationalt samarbejde (D.74) omfatter alle
kontante overførsler eller naturalieoverførsler mellem den1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 118
(1) Løbende overførsler inden for den offentlige forvaltning og service er interne strømme i
denne sektor og optræder ikke på en konsolideret konto for hele sektoren.
▼B
nationale offentlige forvaltning og service og dennes
sektorer eller internationale organisationer(1) i udlandet
bortset fra investeringstilskud og andre kapitaloverførsler.
4.122. D.74 omfatter:
a) ikke-skattemæssige bidrag fra den statslige forvaltning og service til
Den Europæiske Unions institutioner, undtagen den BNI-baserede
fjerde indtægtskilde(2)
b) bidrag fra den offentlige forvaltning og service til internationale
organisationer (undtagen skatter, som medlemsstaterne betaler til
overnationale organisationer)
c) løbende overførsler, som den offentlige forvaltning og service kan
modtage fra de under litra a) og b) nævnte organisationer(3)
d) løbende overførsler staterne imellem enten som kontante betalinger
(f.eks. betalinger til finansiering af andre landes eller oversøiske
områders budgetunderskud) eller som gavehjælp i form af naturalier
(f.eks. fødevarer, militært udstyr, katastrofehjælp efter naturkatastrofer
i form af fødevarer, tøj, medicin mv.)
e) de lønninger, som en stat, en af Den Europæiske Unions institutioner
eller en international organisation betaler til de funktionærer og det
tekniske personale, der stilles til rådighed for udviklingslande.
Løbende internationalt samarbejde omfatter overførsler mellem den
nationale offentlige forvaltning og service og de internationale organisa-
tioner, som er beliggende i det pågældende land, eftersom internationale
organisationer ikke betragtes som residente institutionelle enheder i det
land, hvor de er beliggende.
4.123. Registreringstidpunkt: Det tidspunkt, som fremgår af gældende bestem-
melser (obligatoriske overførsler), eller det tidspunkt hvor overførslerne
foretages (frivillige overførsler).
4.124. I ENS registreres løbende internationalt samarbejde:
a) under anvendelse og tilgang på den offentlige forvaltning og services
sekundærindkomstfordelingskonto
b) under anvendelse og tilgang på udlandskontoen for primære indkom-
ster og løbende overførsler.
DIVERSE LØBENDE OVERFØRSLER (D.75)Løbende overførsler til NPIH'er
4.125. Løbende overførsler til NPIH'er omfatter alle frivillige bidrag (undtagen
testamentariske gaver), medlemskontingenter og finansiel støtte, som
NPIH'er modtager fra husholdninger (inkl. ikke-residente husholdninger)
og i mindre omfang fra andre enheder.
4.126. Omfatter:
a) medlemsgebyrer fra husholdninger til faglige, politiske, sportslige,
kulturelle eller religiøse organisationer eller sammenslutninger i NPIH-
sektoren
b) frivillige bidrag (undtagen testamentariske gaver) fra husholdninger,
selskaber ogudlandet til NPIH'er,inkl. overførsler i naturalier i form af
fødevarer, tøj, tæpper, medicin mv. til velgørende formål med henblik
på uddeling til residente eller ikke-residente husholdninger
c) støtte og tilskud fra den offentlige forvaltning og service bortset fra
overførsler, der udtrykkelig er bestemt til finansiering af investerings-
udgifter, og som opføres under investeringstilskud.
Disse overførsler omfatter ikke medlemskontingent eller -bidrag til
markedsmæssige NPI'er, der er rettet mod erhvervslivet, som f.eks.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 119
(1) Internationale organisationer forstås i ENS som organisationer, hvis myndighed hidrører
enten direkte fra de nationalstater, der er deres medlemmer, eller indirekte fra demgennem andre internationale organisationer, hvis medlemmer er nationalstater.
(
2) De afgifter, som Den Europæiske Unions institutioner opkræver af residente
produktionsenheder, registreres som produktionsafgifter betalt til udlandet; den BNI-
baserede fjerde indtægtskilde, som indførtes ved Rådets afgørelse af 24. juni 1988 om
ordningen for Fællesskabets egne indtægter, klassificeres under diverse løbendeoverførsler (D.75).
(
3) De løbende overførsler, som Den Europæiske Unions institutioner foretager direkte til
fordel for residente markedsmæssige produktionsenheder, registreres som subsidier fra
udlandet.
▼B
handelskamre og brancheforeninger, der betragtes som betaling af ydede
tjenester.
4.127. Registreringstidspunkt: Løbende overførsler til NPIH'er registreres på det
tidspunkt, de foretages.
4.128. I ENS registreres løbende overførsler til NPIH'er:
a) under anvendelse på de bidragydende sektorers sekundærindkomstfor-
delingskonto
b) under anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler
c) under tilgang på NPIH-sektorens sekundærindkomstfordelingskonto.
Løbende overførsler mellem husholdninger
4.129. Definition: Løbende overførsler mellem husholdninger omfatter alle
overførsler i kontanter eller i naturalier, som foretages eller
modtages af residente husholdninger til eller fra andre
residente eller ikke-residente husholdninger. Det drejer sig
især om overførsler fra emigranter eller andre arbejdstagere
med fast bopæl i udlandet (eller som arbejder i udlandet i
mindst ét år) til familiemedlemmer bosiddende i hjemlandet
eller overførsler fra forældre til børn, som har bopæl i en
anden by.
4.130. Registreringstidspunkt: Det tidspunkt, hvor overførslen foretages.
4.131. I ENS registreres løbende overførsler mellem husholdninger:
a) under anvendelse og tilgang på husholdningernes sekundærindkomst-
fordelingskonto
b) under anvendelse og tilgang på udlandskontoen for primære indkom-
ster og løbende overførsler.
Bøder og strafgebyrer
4.132. Bøder og strafgebyrer som institutionelle enheder pålægges af domstole
eller domstolslignende myndigheder, betragtes som obligatoriske løbende
overførsler.
4.133. Omfatter ikke:
a) morarenter og skattebøder, som normalt ikke kan holdes adskilt fra de
pågældende skatter
b) betaling af gebyrer for tilladelser, idet sådanne betalinger betragtes
som skatter eller betalinger for tjenester ydet af offentlige enheder (se
D.29 og D.59).
4.134. Registreringstidspunkt: Bøder og strafgebyrer registreres på det tidspunkt,
hvor forpligtelserne opstår.
Lotteri og spil
4.135. Beløb, der betales til lotteri eller spil, består af to elementer: et gebyr til
den enhed, som foranstalter lotteriet eller spillet og en løbende
restoverførsel, som udbetales til vinderne. Gebyret kan være af anseelig
størrelse og skal eventuelt dække skatter, der pålægges produktionen af
spilletjenesteydelser. I ENS anses overførslerne for at have fundet sted
mellem lotteriets eller spillets deltagere, dvs. husholdningerne. Når ikke-
residente husholdninger deltager, kan der være betydelige nettooverførsler
mellem husholdningssektoren og udlandet. De løbende overførsler
registreres på det tidspunkt, de foretages.
Erstatninger
4.136. Definition: Erstatninger omfatter løbende overførsler, som institutionelle
enheder betaler til andre institutionelle enheder for person-
eller tingsskade, som de førstnævnte har forvoldt, med
undtagelse af betaling af skadesforsikringserstatninger.
Betaling af erstatninger kan enten pålægges af en domstol
eller foretages pr. kulance uden om en domstol. Erstatninger
omfatter beløb, som offentlige enheder eller NPIH'er betaler
for person- eller tingsskade som følge af naturkatastrofer, og
som ikke henhører under kapitaloverførsler.
4.137. Registreringstidspunkt: Betaling af erstatninger registreres, når de
foretages (kulancebetalinger), eller når de skal foretages (obligatoriske
betalinger).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 120
▼B
BNI-baseret fjerde indtægtskilde
4.138. Den BNI-baserede fjerde indtægtskilde, som blev oprettet ved Rådets
afgørelse af 24. juni 1988 om ordningen for Fællesskabernes egne
indtægter, er en løbende overførsel fra den offentlige forvaltning og
service i hver medlemsstat til Den Europæiske Unions institutioner.
Det er et restbidrag til disse institutioners budget, som beregnes på basis af
de enkelte landes BNI.
Den BNI-baserede fjerde indtægtskilde registreres, når den skal betales.I ENS opføres den BNI-baserede fjerde indtægtskilde under
a) anvendelse på den offentlige forvaltning og services sekundærind-
komstfordelingskonto
b) tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler.
Andre løbende overførsler
4.139. a) Løbende overførsler fra NPIH'er til den offentlige forvaltning og
service bortset fra skatter
b) betalinger fra den offentlige forvaltning og service til offentlige
foretagender i sektoren ikke-finansielle foretagender og kvasi-
selskaber til dækning af unormalt store pensionsbyrder
c) rejsestipendier samt belønninger fra den offentlige forvaltning og
service eller NPIH'er til residente eller ikke-residente husholdninger
d) periodiske sparepræmier fra den offentlige forvaltning og service til
husholdningerne som belønning for disses opsparing i den pågældende
periode
e) husholdningernes tilbagebetaling af udgifter, som de sociale bistandsy-
dere har afholdt for disse
f) løbende overførsler fra NPIH'er til udlandet
g) sponsorbeløb fra selskaber, hvis disse betalinger ikke kan betragtes
som køb af reklame eller andre tjenester (f.eks. overførsler til
velgørende formål eller stipendier)
h) løbende overførsler fra den offentlige forvaltning og service til
husholdningerne i deres egenskab af forbrugere, hvis overførslerne
ikke er registreret som sociale ydelser.
4.140. Registreringstidspunkt: Disse overførsler registreres, når de foretages,
undtagen overførsler fra den offentlige forvaltning og service, som
registreres, når de skal foretages.
I ENS registreres diverse løbende overførsler:
a) under tilgang og anvendelse på alle sektorers sekundærindkomstforde-
lingskonto
b) under tilgang og anvendelse på udlandskontoen for primære indkom-
ster og løbende overførsler.
KORREKTION FOR ÆNDRINGER I HUSHOLDNINGERNES NETTO-
FORMUE I PENSIONSKASSERESERVER (D.8)
4.141. Definition: Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i
pensionskassereserver (D.8) er de korrektioner, der skal
foretages, for at det af husholdningernes opsparing fremgår,
at der er sket ændringer i de aktuarmæssige reserver, hvori
husholdningerne har et nærmere defineret tilgodehavende
(dette tilgodehavende optræder igen som et aktiv under
F.61). Disse reserver hidrører fra præmier og bidrag, der
registreres som bidrag til sociale ordninger.
4.142. På de finansielle konti og statuskonti registreres husholdninger som ejere
af reserverne i private, både selvstændige og ikke-selvstændige fonds-
baserede ordninger, hvorfor det er nødvendigt at foretage en korrektion for
at sikre, at overskydende pensionsbidrag i forhold til pensionsydelserne
(dvs. betalte overførsler i forhold til modtagne overførsler) ikke påvirker
husholdningernes opsparing.
Til udligning heraf foretages følgende korrektion:1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 121
▼B
Den samlede værdi af de faktiske bidrag til private fondsbaserede
pensionsordninger.
plus den samlede værdi af de ekstra bidrag, der betales af
formueindkomsten henført til forsikringstagerne
minus værdien af de tilhørende administrationsgebyrer i forbin-
delse hermed
minus den samlede værdi af pensioner, som private fondsbaserede
pensionsordninger udbetaler som sociale forsikringsydelser
i husholdningernes disponible indkomst eller korrigerede disponible
indkomst på indkomstanvendelseskontoen før opgørelsen af opsparingen.
På denne måde bliver husholdningernes opsparing den samme, som den
ville have været, hvis pensionsbidrag eller modtagne pensionsydelser ikke
var blevet registreret som løbende overførsler på sekundærindkomstforde-
lingskontoen. Denne korrektionspost er nødvendig for at afstemme
husholdningernes opsparing med ændringen i deres nettoformue i
livsforsikrings- og pensionskassereserver, der er registreret på den
finansielle konto. Modsatrettede korrektioner skal naturligvis foretages
på forsikringsselskabernes eller de selvstændige pensionskassers
indkomstanvendelseskonto eller på indkomstanvendelseskontoen hos de
arbejdsgivere, der administrerer ikke-selvstændige pensionskasser.
4.143. Registreringstidspunkt: Korrektionen registreres efter de strømme, som
indgår heri.
4.144. I ENS registreres korrektionen for ændringer i husholdningernes netto-
formue i pensionskassereserver:
a) under anvendelse på indkomstanvendelseskontoen for forsikringssek-
toren og andre sektorer, som administrerer ikke-selvstændige
pensionsfonde
b) under anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler (for ikke-residente institutioner)
c) under tilgang på husholdningernes indkomstanvendelseskonto
d) under tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler (for ikke-residente husholdninger).
KAPITALOVERFØRSLER (D.9)
4.145. Kapitaloverførsler adskiller sig fra løbende overførsler derved, at de
indebærer anskaffelse eller afhændelse af et eller flere aktiver for mindst
én af transaktionens parter. Hvad enten transaktionen foregår i kontanter
eller naturalier, vil den resultere i en dertil svarende ændring i de
finansielle eller ikke-finansielle aktiver på statuskontoen hos den ene eller
begge parter i transaktionen.
4.146. En kapitaloverførsel i naturalier indebærer overdragelsen af ejendoms-
retten til et aktiv (dog ikke lagerbeholdninger og kontanter) eller ved
eftergivelse af gæld uden nogen form for modydelse.
En kapitaloverførsel i kontanter består af kontanter, som den ene part har
tilvejebragt ved afhændelse af et eller flere aktiver (bortset fra lagerbe-
holdninger) eller som den anden part forventes at skulle anvende eller
nødvendigvis skal anvende til anskaffelse af et eller flere aktiver (bortset
fra lagerbeholdninger). Den anden part (modtageren) er ofte forpligtet til
at anvende kontanter for at anskaffe et eller flere aktiver som betingelse
for, at overførslen kan finde sted.
4.147. Kapitaloverførsler omfatter kapitalskatter (D.91), investeringstilskud
(D.92) og andre kapitaloverførsler (D.99).
KAPITALSKATTER (D.91)
4.148. Definition: Kapitalskatter (D.91) er skatter, som opkræves med uregel-
mæssige mellemrum på institutionelle enheders aktiver eller
nettoformue eller på aktiver, som overføres mellem institu-
tionelle enheder i forbindelse med arv, gaver eller andre
overførsler.
4.149. Kapitalskatter omfatter:
a) arve- og gaveafgifter, som pålægges arve- og gavemodtageren —
undtagen skatter på salg af aktiver, eftersom disse ikke er overførsler1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 122
▼B
b) kapitalafgifter: lejlighedsvise og ekstraordinære afgifter på de institu-
tionelle enheders aktiver eller nettoformue(1). Disse omfatter
grundværdistigningsafgifter, der pålægges landbrugsjord som følge af
tilladelser til at anvende jorden til erhvervs- eller boligformål.
4.150.►M4De skatter, der registreres i regnskaberne, kan udledes af to kilder,
nemlig beløb, som fremgår af en ansættelse eller en angivelse, eller
indbetalinger.
a) Anvendes ansættelse eller en angivelse som kilde, justeres beløbene
ved hjælp af en koefficient, der gør det muligt at tage hensyn til ansatte
eller angivne, men aldrig indgåede beløb. Som en alternativ
behandling vil der kunne registreres en kapitaloverførsel til de
relevante sektorer svarende til den samme justering. For at afspejle
de ansatte eller angivne, men aldrig indgåede beløb beregnes
koefficienterne på grundlag af tidligere erfaringer og nuværende
forventninger. Koefficienterne er specifikke for de forskellige typer
skatter.
b) Anvendes indbetalinger som kilde, periodeafgrænses disse, således at
de pågældende beløb henføres til det tidsrum, hvor den virksomhed,
der har givet anledning til indbetalingspligten, har fundet sted (eller til
det tidsrum, hvor skatteansættelsen har fundet sted). Afgrænsningen
kan baseres på det gennemsnitlige tidsinterval mellem den pågældende
virksomhed (eller skatteansættelsen) og indbetalingen. ◄
4.151. I ENS registreres kapitalskatterne:
a) under ændringer i passiver og nettoformue (−) på kapitalkontoen for de
sektorer, hvor skatteyderne er klassificeret
b) under ændringer i passiver og nettoformue (+) på den offentlige
forvaltning og services kapitalkonto
c) under ændringer i passiver og nettoformue på udlandets kapitalkonto.
INVESTERINGSTILSKUD (D.92)
4.152. Definition: Investeringstilskud (D.92) består i kapitaloverførsler i
kontanter eller naturalier fra den offentlige forvaltning og
service eller udlandet(2). De andre residente eller ikke-
residente institutionelle enheder til hel eller delvis finansie-
ring af anskaffelser af faste aktiver.
4.153. Investeringstilskud kan ydes i kontanter eller naturalier. Investeringstil-
skud i naturalier omfatter overførsel af transportmateriel, maskiner og
andet udstyr fra den offentlige forvaltning og service til andre residente
eller ikke-residente enheder samt direkte overdragelse af bygninger eller
andre anlæg til residente eller ikke-residente enheder.
4.154. Investeringstilskud omfatter ikke overførsel af militært udstyr i form af
våben eller udstyr, hvis eneste funktion er at affyre sådanne våben,
eftersom de ikke klassificeres som faste aktiver.
4.155. Den offentlige forvaltning og services investeringer til fordel for andre
sektorer i økonomien skal ligeledes registreres som investeringstilskud,
når modtageren kan identificeres og erhverver ejendomsretten over
investeringerne. I dette tilfælde registreres investeringerne som ændringer
i aktiver på modtagernes kapitalkonto og finansieres med et investe-
ringstilskud, som optræder som ændringer i passiver og nettoformue på
samme konto.
4.156. D.92 omfatter ikke blot engangsbetalinger til finansiering af investeringer
i den samme periode, men også ratebetalinger i forbindelse med
investeringstransaktioner i en tidligere periode. Således betragtes den
del af den offentlige forvaltning og services årlige betalinger, som er
afdragsrater på gæld, som foretagender har påtaget sig med henblikpå
gennemførelse af investeringsprojekter, og som den offentlige forvaltning
og service helt eller delvis påtager sig afdragsbyrden for, ligeledes som
investeringstilskud.
Disse omfatter imidlertid ikke rentestøtte fra den offentlige forvaltning og
service, selv når denne støtte har til formål at lette investeringstransak-
tioner. Den offentlige forvaltning og services overtagelse af en del af
rentebyrden udgør nemlig som renter i almindelighed en løbende
fordelingstransaktion. Når et tilskud imidlertid på samme tid tilsigter at1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 123
(1) Kapitalvindingsskat opføres imidlertid under indkomst- og formueskatter mv.
(2) Investeringstilskud fra udlandet omfatter tilskud betalt direkte af DenEuropæiske Unions
institutioner (f.eks. kapitaloverførsler fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond
for Landbruget (EUGFL)).
▼B
finansiere amortiseringen af gælden og betalingen af renterne på
kapitalen, og når det ikke er muligt at opdele det i disse to elementer,
registreres hele tilskuddet som investeringstilskud.
4.157. Investeringstilskud til sektoren ikke-finansielle selskaber og kvasi-
selskaber omfatter, ud over det tilskud, der ydes til private foretagender,
kapitaltilførsler til offentlige foretagender, som er selvstændige juridiskeenheder, såfremt den offentlige forvaltning og service, når den indskyder
midlerne, ikke betragter det som erhvervelse af en fordring over for det
offentlige foretagende.
4.158. Investeringstilskud til husholdningerne omfatter ud over tilskud til udstyr
og moderniseringstilskud til foretagender, som ikke er selskaber eller
kvasi-selskaber, de tilskud, der ydes til husholdningerne til bygning, køb
og ombygning af bolig.
4.159. Investeringstilskud til den offentlige forvaltning og service omfatter alle
den offentlige forvaltning og services overførsler (undtagen rentetilskud)
til delsektorerne(
1) til finansiering af investeringstransaktioner. Det
vigtigste tilfælde er overførsler fra den statslige forvaltning og service
til kommunal forvaltning og service med henblik på at finansiere dets
faste bruttoinvesteringer. Det bør understreges, at overførsler af generel
karakter med flere eller ikke nærmere definerede formål registreres under
løbende overførsler inden for den offentlige forvaltning og service, også
selv om de til dels anvendes til investeringer.
4.160. Investeringstilskud fra den offentlige forvaltning og service og udlandet til
non-profit institutioner adskilles ud fra samme kriterium fra løbende
overførsler til non-profit institutioner.
4.161. Investeringstilskud til udlandet skal ligeledes begrænses til overførsler
med det særlige formål at finansiere ikke-residente enheders investeringer.
Det drejer sig f.eks. om overførsler til bygning af broer, veje, fabrikker,
hospitaler og skoler i udviklingslande eller til opførelse af bygninger til
internationale organisationer. Disse tilskud kan omfatte engangsbetalinger
såvel som ratebetalinger. Gratis levering af faste kapitalgoder skal
ligeledes henregnes til denne kategori.
4.162. Registreringstidspunkt: Investeringstilskud i kontanter registreres, når
betalingen skal foretages. Tilskud i naturalier registreres, når ejen-
domsretten til aktivet overdrages.
4.163. I ENS registreres investeringstilskud:
a) under ændringer i passiver og nettoformue (−) på den offentlige
forvaltning og services kapitalkonto
b) under ændringer i passiver og nettoformue (+) på modtagersektorernes
kapitalkonto
c) under ændringer i passiver og nettoformue på udlandets kapitalkonto.
ANDRE KAPITALOVERFØRSLER (D.99)
4.164. Definition: Andre kapitaloverførsler (D.99) omfatter alle de overfør-
selstransaktioner bortset fra investeringstilskud og
kapitalskatter, som — skønt de ikke er indkomstfordelings-
transaktioner — bevirker en opsparings- eller
formueomfordeling mellem de forskellige indenlandske
sektorer og delsektorer eller udlandet.
4.165. Andre kapitaloverførsler omfatter følgende transaktioner:
a) kompensation fra den offentlige forvaltning og service eller udlandet
til ejere af kapitalgoder ved disses ødelæggelse eller beskadigelse i
tilfælde af krig, andre politiske hændelser eller naturkatastrofer
(oversvømmelser mv.)
b) overførsler fra den offentlige forvaltning og service til ikke-finansielle
selskaber og kvasi-selskaber til dækning af tab, akkumuleret over flere
regnskabsår, eller ekstraordinære tab af årsager, der ligger uden for
foretagendets kontrol
c) overførsler mellem delsektorer af offentlig forvaltning og service til
dækning af ekstraordinære udgifter(2) eller akkumulerede underskud1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 124
(1) Investeringstilskud inden for den offentlige forvaltning og service er interne strømme i
denne sektor. De udlignes derfor, når der opstilles en konsolideret konto for sektoren somhelhed.
(
2) Disse overførsler mellem delsektorer af offentlig forvaltning og service er interne
strømme i denne sektor. De udlignes, når der er opstillet en konsolideret konto for
sektoren som helhed.
▼B
d) engangssparepræmier fra den offentlige forvaltning og service til
husholdninger som belønning for disses opsparing over en årrække
e) testamentariske gaver, store gaver og donationer mellem enheder
tilhørende forskellige sektorer, herunder testamentariske gaver eller
store gaver til NPI'er (f.eks. gaver til universiteter til dækning af
udgifterne til bygning af nye kollegier, biblioteker, laboratorier mv.)
f) modposteringen til eftergivelse af gæld efter aftale mellem institu-
tionelle enheder, der tilhører forskellige sektorer eller delsektorer
(f.eks. når den offentlige forvaltning og service eftergiver et andet
lands gæld; garantibetalinger som frigør en debitor for en gældsfor-
pligtelse, der har været misligholdt ►M4— med undtagelse af
skatter og bidrag til sociale ordninger, der skal betales til sektoren
offentlig forvaltning og service (se 4.165 j)). ◄Sådanne eftergivelser
efter fælles aftale registreres som kapitaloverførsel fra kreditor til
debitor svarende til den udestående gæld på eftergivelsestidspunktet.
Modposteringen til gældsovertagelse betragtes ligeledes som en
kapitaloverførsel.
Herfra er dog undtaget:
1) de tilfælde, hvor en ejer af et kvasi-selskab annullerer finansielle
fordringer på og overtager gæld fra kvasi-selskabet. Transaktio-
nerne betragtes da som transaktioner i aktier og andre
ejerandelsbeviser
2) de tilfælde, hvorsektoren offentlig forvaltning ogservice annullerer
finansielle fordringer på og overtager gæld fra et offentligt selskab,
som forsvinder som en institutionel enhed i regnskabssystemet.
Transaktionerne opføres da på kontoen for andre mængdemæssige
ændringer i status (se punkt 5.16, 6.29 og 6.30)
3) de tilfælde, hvorsektoren offentlig forvaltning ogservice annullerer
finansielle fordringer på og overtager gæld fra et offentligt selskab
som led i en igangværende privatisering, som skal afvikles inden
for et kortere tidsrum. Transaktionerne betragtes da som trans-
aktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser (punkt 5.16).
Afskrivning af gæld er ikke en transaktion mellem institutionelle
enheder, hvorfor den hverken figurerer på kapitalkontoen eller den
finansielle konto. Hvis kreditor beslutter sig for at afskrive gælden,
registrerestransaktionen både på kreditors og debitors konto for andre
mængdemæssige ændringer i status (se punkt 6.27, litra d)).
Hensættelser til tab på debitorer behandles som interne bogførings-
posteringer i foretagendet og optræder ikke nogetsteds i
regnskabssystemet. En debitors ensidige afvisning af en gæld er heller
ikke en transaktion og indgår ikke i regnskabssystemet
g) den del af de realiserede kapitalgevinster (eller -tab), som omfordeles
til en anden sektor, for eksempel kapitalgevinster, som forsikringssel-
skaber omfordeler til husholdningerne. Modposteringer til overførsler
af privatiseringsformuer, som foretages indirekte til sektoren offentlig
forvaltning og service (f.eks. gennem et holdingselskab), registreres
som finansielle transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5)
og har derfor ikke direkte indflydelse på den offentlige forvaltning og
services nettoakkreditering/-debitering.
h) større betalinger som erstatning for omfattende tingskade eller
alvorlige personskader, der ikke er dækket af en forsikring (undtagen
betalingerne fra den offentlige forvaltning og service eller udlandet
som beskrevet i litra a)). Betalingerne kan være pålagt af domstolene
eller være aftalt uden om retsvæsnet. Det omfatter skadeserstatninger
efter store eksplosioner, olieudslip, bivirkninger ved brug af læge-
midler mv.
i) ekstraordinære indbetalinger til socialforsikringsfonde, som foretages
af arbejdsgiverne (herunder også den offentlige forvaltning og service)
eller af den offentlige forvaltning og service (som led i dens sociale
funktioner), såfremt disse betalinger har til formål at forøge disse
fondes aktuarmæssige reserver. Den tilhørende korrektion fra social-
forsikringsfonde til husholdninger registreres også som andre
kapitaloverførsler (D.99) (se bilag om forsikring, afsnit 20).
j) registreres skatter og bidrag til sociale ordninger, der skal betales til
sektoren offentlig forvaltning og service, på grundlag af ansættelser
eller angivelser, skal den del, som ikke forventes at indgå, udlignes i
samme regnskabsperiode. Dette kan gøres ved hjælp af »anden
kapitaloverførsel« (D.99) (nærmere bestemt D.995) mellem sektoren
offentlig forvaltning og service og de relevante sektorer. Denne strøm
D.995 skal underopdeles i henhold til kodningen af de forskellige
skatter og bidrag til sociale ordninger.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 125
▼M4
▼B
4.166. Registreringstidspunkt:
a) andre kapitaloverførsler i kontanter registreres, når betalingen skal
foretages
b) andre kapitaloverførsler i naturalier registreres, når ejendomsretten til
aktivet overdrages eller kreditor eftergiver gælden.
4.167. I ENS figurerer andre kapitaloverførsler under ændringer i passiver og
nettoformuen på sektorernes og udlandets kapitalkonto.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 126
▼B
KAPITEL 5
FINANSIELLE TRANSAKTIONER
5.01. Definition: Finansielle transaktioner er transaktioner i finansielle aktiver
og passiver mellem institutionelle enheder og mellem disse
og udlandet.
5.02. Ifølge definitionen på en transaktion (se punkt 1.33) er en finansiel
transaktion et samspil imellem institutionelle enheder eller imellem en
institutionel enhed og udlandet på grundlag af en gensidig aftale, hvorved
der sker en samtidig oprettelse eller opløsning af et finansielt aktiv og det
modsvarende passiv, eller en overdragelse af ejendomsretten til et
finansielt aktiv eller en overtagelse af en gældsforpligtelse.
5.03. Finansielle aktiver er økonomiske aktiver, og de omfatter betalingsmidler,
finansielle fordringer og økonomiske aktiver, som af natur ligner
finansielle fordringer.
5.04. Betalingsmidler omfatter monetært guld, særlige trækningsrettigheder,
sedler og mønt samt transferable indskud.
Finansielle fordringer giver deres ejere, kreditorerne, ret til uden
modydelse at modtage en betaling eller en række betalinger fra andre
institutionelle enheder, debitorerne, der har påtaget sig de modsvarende
gældsforpligtelser.
Eksempler på økonomiske aktiver, som af natur ligner finansielle
fordringer, er aktier og andre ejerandelsbeviser og til dels eventualfor-
pligtelser. Den institutionelle enhed, der udsteder et sådant finansielt
aktiv, betragtes som havende påtaget sig den modsvarende gældsforplig-
telse.
5.05. Eventualforpligtelser er kontraktlige aftaler imellem institutionelle
enheder og mellem disse og udlandet, hvori der er opstillet en eller flere
betingelser, der skal opfyldes, før en finansiel transaktion finder sted, som
for eks. garanti for tredjemands betaling, remburser, lånerammer, NIF-
kontrakter (tilsagn om køb af nyudstedte gældsbeviser) og mange af de
finansielle derivater. I ENS er en eventualforpligtelse kun et finansielt
aktiv i de tilfælde, hvor den kontraktlige aftale i sig selv har en
markedsværdi, fordi den kan handles eller føres i modregning på
markedet. I modsat fald registreres en eventualforpligtelse ikke i
systemet(1).
5.06. Der skelnes mellem syv kategorier af finansielle aktiver: monetært guld
og særlige trækningsrettigheder (SDR) (AF.1), sedler og mønt samt
indskud (AF.2), værdipapirer undtagen aktier (AF.3), lån (AF.4), aktier og
andre ejerandelsbeviser (AF.5), forsikringstekniske reserver (AF.6) og
andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF.7).
5.07. I systemet har hvert finansielt aktiv et modsvarende passiv, med
undtagelse af de under monetært guld og særlige trækningsrettigheder
(AF.1) klassificerede finansielle aktiver. Der skelnes mellem seks
kategorier af passiver svarende til kategorierne af modsvarende finansielle
aktiver.
5.08. Klassificeringen af finansielle transaktioner svarer til klassificeringen af
finansielle aktiver og passiver. Der skelnes mellem syv kategorier af
finansielle transaktioner: transaktioner i monetært guld og særlige
trækningsrettigheder (SDR) (F.1), transaktioner i sedler og mønt samt
indskud (F.2), transaktioner i værdipapirer undtagen aktier (F.3),
transaktioner i lån (F.4), transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser
(F.5), transaktioner i forsikringstekniske reserver (F.6) og transaktioner i
andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.7).
5.09. Beholdningen af finansielle aktiver og passiver på et givet tidspunkt (for
en sektor eller udlandet) registreres i statuskontoen (se kapitel 7).
Finansielle transaktioner fører til ændringer i statuskonti. Imidlertid kan
ændringer fra primostatuskonto til ultimostatuskonto også skyldes andre
strømme (se kapitel 6). De har ikke baggrund i transaktioner mellem
institutionelle enheder eller mellem disse og udlandet på grundlag af en
gensidig aftale. De andre strømme opdeles i omvurdering af finansielle
aktiver og passiver, og andre ændringer i mængden af finansielle aktiver
og passiver, som ikke skyldes finansielle transaktioner. Førstnævnte
registreres på omvurderingskontoen og sidstnævnte på kontoen for andre
mængdemæssige ændringer i status under kategorierne tab ved katastrofer,1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 127
(1) Forsikringstekniske reserver (AF.6) er ubetinget gæld for forsikringsselskaber og
pensionskasser. Men de enkelte forsikringstageres og begunstigedes modsvarende
finansielle aktiver er som regel eventualforpligtelser.
▼B
ikke-kompenseret beslaglæggelse, andre mængdeændringer i finansielle
aktiver og passiver i.a.n., og ændringer i klassifikationer og strukturer.
5.10. Finansielle transaktioner mellem institutionelle enheder registreres på de
berørte sektorers finansielle konti. Finansielle transaktioner imellem
institutionelle enheder og udlandet registreres på de berørte sektorers
finansielle konto og på udlandets finansielle konto (se kapitel 8).
Den finansielle konto (for en sektor eller udlandet) viser i venstre side
anskaffelser minus afhændelser af finansielle aktiver, medens højre side
viser periodens indgåede gældsforpligtelser minus afdrag. Den finansielle
kontos saldopost, dvs. nettoændringer i finansielle aktiver/passiver, er lig
fordringserhvervelse, netto (B.9).
5.11. En sektors finansielle konto kan være konsolideret eller ikke-konsolideret.
En sektors ikke-konsoliderede finansielle konto viser ændringer i
finansielle aktiver og passiver forårsaget af alle finansielle transaktioner,
hvori de under den pågældende sektor klassificerede institutionelle
enheder er involveret. En sektors konsoliderede finansielle konto viser
ændringer i finansielle aktiver og passiver forårsaget af finansielle
transaktioner mellem de institutionelle enheder, der er klassificeret i den
pågældende sektor og andre institutionelle enheder eller udlandet.
Sammenlignet med den ikke-konsoliderede finansielle konto bliver de
finansielle transaktioner mellem de institutionelle enheder, som er
klassificeret i den pågældende sektor, elimineret på den konsoliderede
finansielle konto. Udlandets finansielle konto er pr. definition konsoli-
deret.
5.12. En finansiel transaktion mellem to institutionelle enheder øger den ene
institutionelle enheds fordringserhvervelse, netto, og reducerer med
samme beløb den anden institutionelle enheds fordringserhvervelse, netto.
Finansielle transaktioner imellem institutionelle enheder klassificeret i den
samme sektor ændrer ikke sektorens fordringserhvervelse, netto. En
sektors konsoliderede og ikke-konsoliderede finansielle konto viser
samme beløb for fordringserhvervelse, netto. Af samme grund ændrer
finansielle transaktioner mellem institutionelle enheder ikke den samlede
økonomis fordringserhvervelse, netto. Den er uændret, men med modsat
fortegn af fordringserhvervelse, netto, på udlandets finansielle konto.
Derfor er fordringserhvervelse, netto, for samtlige institutionelle enheder
og udlandet tilsammen lig med nul.
5.13. Den finansielle konto opstillet efter flow-of-funds princippet(1) (for en
sektor eller udlandet) er en udbygning af den finansielle konto, der tillige
viser en opdeling af nettoanskaffelser af finansielle aktiver efter
debitorsektor og en opdeling af nettogældsstiftelse efter kreditorsektor.
Den leverer således oplysninger om debitor/kreditor-relationer, og den er
konsistent med den finansielle statuskonto efter debitor/kreditor (se punkt
7.69). Når der er tale om finansielle transaktioner på sekundære markeder,
giver den imidlertid ikke oplysning om de institutionelle enheder, til
hvilke finansielle aktiver sælges, eller fra hvilke finansielle aktiver købes,
dvs. den finansielle konto efter debitor/kreditor giver ikke et udtømmende
svar på, hvem der finansierer hvem i en regnskabsperiode.
5.14. Den finansielle konto er slutkontoen i kontosystemet, hvori transaktio-
nerne registreres (se kapitel 8). Følgelig har den finansielle konto ikke
nogen saldopost, som bliver overført til en anden konto. I systemet er
saldoposten på den finansielle konto identisk med saldoposten på
kapitalkontoen. I praksis vil der dog almindeligvis blive konstateret en
difference imellem dem, fordi de er udregnet på grundlag af forskellige
statistiske data.
5.15. Finansielle transaktioner har altid en modsvarende transaktion i systemet.
Disse modsvarende transaktioner kan være andre finansielle transaktioner
eller ikke-finansielle transaktioner.
Samtidig forøgelse eller formindskelse af både finansielle aktiver og
passiver, eller udskiftning af et finansielt aktiv med et andet, registreres
udelukkende inden for den finansielle konto (for en sektor eller udlandet).
I de tilfælde hvor en transaktion og dens modstykke begge er finansielle
transaktioner, ændrer de beholdningen af finansielle aktiver og passiver,
og de kan ændre den samlede beholdning af både finansielle aktiver og
passiver i de berørte insitutionelle enheder eller udlandet; men de ændrer
ikke fordringserhvervelse, netto, eller nettoformue.
De finansielle transaktioner kan ligeledes modsvares af produkttransak-
tioner (se kapitel 3), fordelingstransaktioner (se kapitel 4) eller1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 128
(1) I SNA 1993 (11.103-11.111) anvendes udtrykket »detailed flow of funds account«
(detaljeret pengestrømskonto).
▼B
transaktioner i ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (se punkt 6.06). I
de tilfælde hvor den modsvarende transaktion til en finansiel transaktion
ikke er en finansiel transaktion, vil de pågældende institutionelle enheders
eller udlandets fordringserhvervelse, netto, ændres.
5.16. Den modsvarende transaktion til en finansiel transaktion kan være en
løbende overførsel eller en kapitaloverførsel (se kapitel 4). I så fald
indebærer den finansielle transaktion overdragelse af ejendomsretten til et
finansielt aktiv,overtagelse af en gældsforpligtelse (gældsovertagelse)eller samtidig opløsning af et finansielt aktiv og det modsvarende passiv
(gældsannullering eller gældseftergivelse). Den overførsel, der modsvarer
gældsovertagele og gældsannulering, klassificeres i kategorien kapita-
loverførsler (D.9) og registreres på kapitalkontoen.
Hvis en ejer af et kvasi-selskab overtager gældsforpligtelser fra eller
annullerer finansielle fordringer på kvasi-selskabet, er den modsvarende
transaktion til gældsovertagelsen eller gældsannulleringen en transaktion i
aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5).
Hvis sektoren offentlig forvaltning og service annullerer eller overtager
gæld fra et offentligt selskab, der forsvinder som en institutionel enhed i
systemet, registreres der ikke nogen transaktion på kapitalkontoen eller
den finansielle konto. I dette tilfælde registreres en strøm på kontoen for
andre mængdemæssige ændringer i status (kapitel 6, »Andre strømme«).
Hvis sektoren offentlig forvaltning og service annullerer eller overtager
gæld fra et offentligt selskab som led i en privatiseringsproces, som
forventes afsluttet inden for et kortere tidsrum, er den modsvarende
transaktion en transaktion i aktier ogandre ejerandelsbeviser. Privatisering
vil sige, at sektoren offentlig forvaltning og service frasiger sig kontrollen
over det offentlige selskab (se punkt 2.26) ved at afhænde aktier og andre
ejerandelsbeviser. En sådan gældsannullering eller -overtagelse medfører
en forøgelse af egenkapitalen (se punkt 7.05), uanset om egenkapitalen er
blevet forøget ved udstedelse af aktier og andre ejerandelsbeviser eller
ikke.
Kreditorers fuldstændige eller delvise afskrivning af uerholdelige
fordringer og en debitors ensidige annullering af en gældspost (gældsfra-
gåelse) klassificeres ikke som finansielle transaktioner, idet de ikke
indebærer et samspil institutionelle enheder imellem eller imellem
institutionelle enheder og udlandet på grundlag af en gensidig aftale.
Kreditorers fuldstændige eller delvise afskrivning af uerholdelige
fordringer registreres på kontoen for andre mængdemæssige ændringer i
status (se punkt 6.27, litra d)). Gældsfragåelse registreres ikke i systemet.
5.17. Den modsvarende transaktion til en finansiel transaktion kan være renter
(D.41). Der betales rente til kreditorerne og ydes rente af debitorerne for
visse finansielle fordringer klassificeret under kategorierne sedler og mønt
samt indskud (AF.2), værdipapirer undtagen aktier (AF.3), lån (AF.4) og
andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF.7). I systemet regi-
streresrenter ud fra det tidspunkt, hvor forpligtelsen til at betale indtræder,
dvs. at renter af det skyldige lånebeløb tilskrives kreditor løbende efter et
optjeningsprincip (se punkt 4.50). Den modsvarende transaktion til en
rentepost (D.41) er altid en finansiel transaktion, som giver kreditor en
yderligere finansiel fordring på debitor. Virkningen af denne finansielle
transaktion er, at renten geninvesteres. Den faktiske rentebetaling
registreres ikke som rente (D.41), men den udgør en transaktion, der
vedrører overdragelsen af ejendomsretten til betalingsmidlet. Den
modsvarende transaktion er en finansiel transaktion, der reducerer
kreditors finansielle nettofordring på debitor. Hvis påløbne renter ikke
betales, når de forfalder, giver dette anledning til renterestancer. Da
påløbne renter allerede er registreret i systemet, ændrer renterestancer ikke
de samlede finansielle aktiver og passiver, men muligvis klassificeringen
af dem (se punkt 5.131).
5.18. Den modsvarende transaktion til en finansiel transaktion kan være fordelt
men endnu ikke udloddet formueindkomst. Eksempler herpå er renter
(D.41) og udbytte (D.421), som investeringsforeninger får af deres
investeringer, og som henlægges — men ikke udloddes — til
medlemmerne (se punkt 4.49, litra b) og punkt 4.54, litra b), reinvesteret
indtjening på direkte udenlandske investeringer (D.43) og formueind-
komst henført til forsikringstagere (D.44) i forbindelse med individuelle
livsforsikringspolicer, der ikke er tegnet som led i sociale sikringsord-
ninger. Den modsvarende finansielle transaktion til denne transaktion har
til følge, at den (positive eller negative) formueindkomst reinvesteres.
KLASSIFICERING AF FINANSIELLE TRANSAKTIONER
5.19. De finansielle transaktioner er klassificeret i kategorier, der er opdelt i
underkategorier, hvoraf nogle er yderligere opdelt i underpositioner.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 129
▼B
Klassificeringen af transaktioner i finansielle aktiver og passiver svarer til
klassificeringen af finansielle aktiver og passiver (se punkt 5.06, 5.07 og
5.08). Derfor optræder definitionerne af kategorier, underkategorier og
underpositioner samt de supplerende forklaringer kun én gang i ENS —
nemlig i dette afsnit af kapitlet »Finansielle transaktioner«. I kapitlet
»Statuskonti« optræder definitionerne med tilhørende forklaringer ikke i
selve kapitlet, men bilag 7.1 indeholder en oversigt over alle aktiver og
passiver, der er defineret i systemet.
5.20. Klassificeringen af finansielle transaktioner og af finansielle aktiver og
passiver er primært baseret på de finansielle aktivers likviditet ogjuridiske
karakter. Klassifikationen indeholder ikke funktionelt definerede katego-
rier, med undtagelse af en memorandumpost vedrørende direkte
udenlandske investeringer. Definitionerne af kategorier, underkategorier
og underpositioner er generelt uafhængige af klassificeringen af deinstitutionelle enheder. Klassificeringen af finansielle aktiver og passiver
kan imidlertid efter behov udspecificeres yderligere ved en kryds-
klassificering med klassifikationen af institutionelle enheder, f.eks.
klassen »blokindskud imellem monetære finansielle selskaber«. Hvilken
detaljeringsgrad man vil bruge i klassificeringen af finansielle aktiver og
passiver afhænger af, hvilken institutionel sektor man vil undersøge.
Tabel 5.1 — Klassificering af finansielle transaktioner
Klassificering af finansielle transaktioner Kode
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) F.1
Monetært guld F.11
Særlige trækningsrettigheder (SDR) F.12
Sedler og mønt samt indskud F.2
Sedler og mønt F.21
Transferable indskud F.22
Andre indskud F.29
Værdipapirer undtagen aktier F.3
Værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater F.33
Kortfristede F.331
Langfristede F.332
Finansielle derivater F.34
Lån F.4
Kortfristede F.41
Langfristede F.42
Aktier og andre ejerandelsbeviser F.5
Aktier og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele i investe-
ringsforeninger F.51
Børsnoterede aktier F.511
Ikke-børsnoterede aktier F.512
Andre ejerandelsbeviser F.513
Andele i investeringsforeninger F.52
Forsikringstekniske reserver F.6
Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensi-
onskassereserver F.61
Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver F.611
Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver F.612
Præmie- og erstatningsreserver F.62
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender F.7
Handelskreditter og forudbetalinger F.71
Andre F.79
Memorandumpost: Direkte udenlandske investeringer F.m.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 130
▼B
5.21. I forbindelse med undersøgelser af den pengepolitiske transmissions-
mekanisme kan det være nødvendigt at identificere forskellige
pengemængdebegreber i statuskontiene og også i sektorernes og udlandets
finansielle konti. Imidlertid varierer definitionerne af pengemængdebe-
greberne fra land til land, ligesom de også ændrer sig med tiden. Desuden
er de sammensat af komponenter, der i de fleste tilfælde ikke svarer til de
i systemet definerede kategorier, underkategorier og underpositioner for
finansielle aktiver og passiver. Ydermere afhænger de pengeskabende,
pengebesiddende og pengeneutrale sektorer af definitionen af det
pengemængdebegreb, der er tale om. Derfor indeholder systemet ikke
nogen definition af pengemængdebegrebet. I bilag 5.1 til dette kapitel er
der dog beskrevet en metode, der gør det muligt at vise et hvilket som
helst pengemængdebegreb i statuskontiene og på de finansielle konti.
5.22. Nyskabelser på de finansielle markeder har reduceret nytten af en
opdeling i kortfristede/langfristede mellemværender af de finansielle
aktiver og passiver. I de tilfælde, hvor en løbetidsanalyse er vigtig, f.eks.
for analyse af rentesatser og kapitalafkast, kan en specifikation af
forskellige løbetider dog være påkrævet. En løbetidskategorisering
anerkendes derfor som et sekundært klassifikationskriterium, når dette
er relevant.
Definition: Kortfristede finansielle aktiver (passiver) er finansielle
aktiver (passiver), hvis løbetid ved udstedelsen normalt er
ét år eller mindre, og i undtagelsestilfælde maksimalt to
år(1).
Langfristede finansielle aktiver (passiver) er finansielle
aktiver (passiver), hvis løbetid ved udstedelsen normalt er
mere end ét år, og i særlige tilfælde mere end to år.
5.23. Mange af kategorierne, underkategorierne og underpositionerne af
finansielle aktiver og passiver kan opdeles efter den valuta, hvori de er
udtrykt.
Definition: Finansielle aktiver (passiver) i national valuta er finansielle
aktiver (passiver), der er udtrykt i det pågældende lands
officielle møntfod.
Finansielle aktiver (passiver) i udenlandsk valuta er
finansielle aktiver (passiver), der ikke er udtrykt i det
pågældende lands officielle møntfod.
Finansielle aktiver i udenlandsk valuta omfatter finansielle aktiver udtrykt
i en valutakurs, f.eks. ecu eller SDR, og finansielle aktiver udtrykt i guld.
En sondring mellem national og udenlandskvaluta er særlig nyttig for
kategorien sedler og mønt samt indskud (AF.2).
MONETÆRT GULD OG SÆRLIGE TRÆKNINGSRETTIGHEDER (SDR)
(F.1)
5.24. Kategori F.1 omfatter to underkategorier af finansielle transaktioner:
a) monetært guld (F.11)
b) særlige trækningsrettigheder (SDR) (F.12).
5.25. De finansielle aktiver, der er klassificeret i kategorien monetært guld og
SDR (AF.1), er de eneste finansielle aktiver, for hvilke der ikke eksisterer
modsvarende passiver i systemet. Derfor indebærer transaktioner i
monetært guld og SDR (F.1) altid overdragelse af ejendomsretten til
finansielle aktiver (se punkt 5.02).
Monetært guld (F.11)
5.26. Definition: Underkategorien monetært guld (F.11) omfatter alle trans-
aktioner i monetært guld (AF.11), dvs. guld, der indgår som
en bestanddel af valutareserverne hos de monetære myndig-
heder eller andre, der er underlagt myndighedernes faktiske
kontrol.
5.27. Sektoren monetære myndigheder, der er defineret funktionelt, består af
delsektoren centralbanken (S.121) og institutioner tilhørende statslig
forvaltning og service, som udfører funktioner, der normalt er henlagt til
centralbanken. Disse funktioner omfatter udstedelse af penge, forvaltning
af valutareserverne og administration af kursstabiliseringsfonde.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 131
(1) I nogle tilfælde kan værdipapirer, undtagen aktier, udstedt af sektoren offentlig
forvaltning og service med en løbetid på op til fem år klassificeres som kortfristede.
▼B
Følgelig kan guld normalt kun være et finansielt aktiv for centralbanken
eller for statslig forvaltning og service. Under visse omstændigheder kan
andre finansielle selskaber imidlertid eje en guldbeholdning, der kun må
sælges med de monetære myndigheders udtrykkelige tilladelse. I disse
begrænsede tilfælde kan begrebet faktisk kontrol også omfatte andre
finansielle selskabers guldbeholdning end centralbankens.
5.28. Monetært guld optræder i reglen i form af barrer med en renhed på mindst
995/1000.
5.29. Transaktioner i monetært guld består hovedsageligt af køb og salg af
monetært guld mellem monetære myndigheder. Køb af monetært guld
registreres på de indenlandske monetære myndigheders finansielle konto
som en forøgelse af de finansielle aktiver. De modsvarende posteringer er
en formindskelse af udlandets finansielle aktiver.
5.30. Transaktioner i ikke-monetært guld, dvs. andet guld end monetært guld,
behandles som anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande, hvis
formålet alene er at skabe en formuereserve, og ellers som konsum eller
forbrug i produktionen eller lagerændringer. Transaktioner i ikke-
monetært guld omfatter også monetære myndigheders transaktioner i
guld, der ikke indgår i valutareserverne.
5.31. Hvis de monetære myndigheder føjer ikke-monetært guld til deres
beholdninger af monetært guld eller afgiver monetært guld fra deres
beholdninger til ikke-monetære formål, anses de for at have monetariseret
hhv. demonetariseret guldet. Monetarisering og demonetarisering af guld
giver ikke anledning til posteringer på de finansielle konti; i stedet
registreres ændringerne i statuskontoposterne som posteringer på kontoen
for andre mængdemæssige ændringer i status i form af en omklassifice-
ring, dvs. en omklassificering af guld som værdigenstande (AN.13) til
monetært guld (AF.11) (se punkt 6.32). Demonetarisering af guld
registreres på tilsvarende måde.
5.32. Indskud, værdipapirer og lån benævnt i guld behandles som andre
finansielle aktiver end monetært guld og klassificeres på linie med
lignende finansielle aktiver i fremmed valuta i den relevante kategori.
Ikke-monetære guldswaps, dvs. aftaler, der indebærer midlertidig ombyt-
ning af ikke-monetært guld med indskud, behandles som lombardlån (se
punkt 5.81, litra e)).
Særlige trækningsrettigheder (SDR) (F.12)
5.33. Definition: Underkategorien særlige trækningsrettigheder (SDR) (F.12)
omfatter alle transaktioner i SDR (AF.12), dvs. internatio-
nale reserveaktiver oprettet af Den Internationale Valutafond
(IMF) og tildelt dennes medlemmer som supplement til de
eksisterende reserveaktiver.
5.34. SDR betragtes ikke som passiver for IMF, og de IMF-medlemmer, der får
tildelt SDR, har ingen (ubetinget) pligt til at tilbagebetale deres SDR-
tildelinger. SDR indehaves udelukkende af officielle organer, som regel
centralbanker, og kan overdrages til andre deltagere i IMF's SDR-afdeling
og andre af IMF udpegede indehavere (andre centralbanker og visse
internationale organisationer). SDR repræsenterer hver indehavers garan-
terede og ubetingede ret til at modtage andre reserveaktiver, især fremmed
valuta.
5.35. Ændringer i en monetær myndigheds beholdning af SDR kan opstå ved
transaktioner i SDR, der indebærer SDR-betalinger til eller SDR-
overførsler fra IMF, andre deltagere i IMF's SDR-afdeling eller andre
indehavere. De registreres på de monetære myndigheders hhv. udlandets
finansielle konto. Ændringer i SDRkan også opstå som følge af ændringer
i værdien af SDR,der registreres på omvurderingskontoen, eller som følge
af tildelinger og annulleringer af SDR, der registreres på kontoen for
andre mængdemæssige ændringer i status (se punkt 6.27, litra a)).
SEDLER OG MØNT SAMT INDSKUD (F.2)
5.36. Definition: Kategorien sedler og mønt samt indskud (F.2) omfatter alle
transaktioner i sedler og mønt samt indskud (AF.2), dvs.
sedler og mønter i omløb samt alle typer af indskud i
national og udenlandskvaluta.
5.37. Kategori F.2 er opdelt i tre underkategorier af finansielle transaktioner:
a) sedler og mønt (F.21)
b) transferable indskud (F.22)
c) andre indskud (F.29).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 132
▼B
Det kan være vanskeligt at sondre imellem transferable og ikke-
transferable indskud, og i visse lande vil det ikke være særlig hensigts-
mæssigt i forbindelse med analyser (vedrørende sondringen imellem
indskud og lån henvises til punkt 5.74, 5.75 og 5.76).
Sedler og mønt (F.21)
5.38. Definition: Underkategorien sedler og mønt (F.21) omfatter alle
transaktioner i sedler og mønt (AF.21), dvs. sedler og
mønt i omløb, som normalt bruges som betalingsmiddel.
5.39. Underkategorien AF.21 omfatter:
a) sedler og mønt i omløb udstedt af residente monetære myndigheder
b) sedler og mønt i omløb udstedt af ikke-residente monetære
myndigheder og ejet af residente enheder.
5.40. Underkategori AF.21 omfatter ikke:
a) sedler og mønt, som ikke er i omløb, f.eks. en centralbanks beholdning
af egne sedler eller reservebeholdning af sedler
b) jubilæumsmønter, som normalt ikke anvendes som betalingsmiddel.
5.41. Alle sektorer og udlandet kan være i besiddelse af sedler og mønt. De
udstedes af centralbanken, statslig forvaltning og service, udlandet og
undtagelsesvis andre monetære finansielle institutioner. Sedler og mønt
anses for at være et passiv for den udstedende institutionelle enhed.
Transferable indskud (F.22)
5.42. Definition: Underkategorien transferable indskud (F.22) omfatter alle
transaktioner i transferable indskud (AF.22), dvs. indskud (i
national eller udenlandskvaluta), der uden videre k an
konverteres til kontanter eller overdrages ved hjælp af
check, overførsel, debitering eller lignende uden nogen form
for begrænsning eller strafgebyr.
5.43. Underkategori AF.22 omfatter transferable indskud hos indenlandske og
udenlandske monetære finansielle institutioner. De dækker transferable
indskud mellem monetære finansielle institutioner, f.eks. indskud,. som
monetære finansielle institutioner har i centralbanken for at opfylde
kravene om lovpligtige reserver, for så vidt som sådanne indskud forbliver
transferable, eller »working balances« (almindelige afregningskonti) og
valutaswaps mellem centralbanker og/eller andre monetære finansielle
institutioner.
5.44. Alle sektorer og udlandet kan have transferable indskud. De udgør
passiver især for monetære finansielle institutioner og udlandet, og
undertiden for sektoren offentlig forvaltning og service.
Andre indskud (F.29)
5.45. Definition: Underkategorien andre indskud (F.29) omfatter alle trans-
aktioner i andre indskud (AF.29), dvs. indskud (i national
eller udenlandsk valuta), der ikke er transferable. Andre
indskud kan ikke på noget tidspunkt bruges til at foretage
betalinger, og de kan ikke konverteres til kontanter eller
transferable indskud uden en eller anden form for begræns-
ning eller strafgebyr.
5.46. Underkategori AF.29 omfatter:
a) tidsindskud. Disse indskud er ikke umiddelbart disponible, idet der er
aftalt en fast løbetid eller opsigelsesfrist, førde kan hæves. Deomfatter
f.eks. indskud i centalbanken som lovpligtige reserver, i det omfang
indskyderne ikke kan disponere over dem uden opsigelse eller anden
restriktion.
b) indskud på opsigelse, sparebøger, sparebeviser eller indskudsbeviser,
der ikke er omsættelige, eller hvis omsættelighed, om end teoretisk
mulig, er meget begrænset
c) indskud som led i en opsparingsordning eller -kontrakt. Disse indskud
er ofte forbundet med en forpligtelse for indskyderen til at foretage
regelmæssige indbetalinger i en given periode, og den indbetalte
kapital og de påløbne renter kan først hæves efter en bestemt tidsfrist.
Disse indskud kombineres ofte ved opsparingsperiodens udløb med
tilbud om lån svarende til den akkumulerede opsparing til anskaffelse
eller bygning af bolig1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 133
▼B
d) indskudsbeviser udstedt af andelskasser, byggesparekasser, lånefor-
eninger o.l., undertiden benævnt »aktier«, som juridisk eller i praksis
er indløselige på anfordring eller med relativt kort opsigelsesfrist
e) tilbagebetalingspligtige marginindbetalinger i forbindelse med finan-
sielle derivater, som er passiver for monetære finansielle institutioner
(se punkt 5.81, litra c))
f) kortfristede genkøbsaftaler (repo'er), som er passiver for monetære
finansielle institutioner (se punkt 5.81, litra d))(1).
5.47. Underkategori AF.29 omfatter ikke omsættelige indskudsbeviser og
omsættelige sparebeviser. Disse klassificeres i kategorien værdipapirer
undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater (AF.33).
5.48. Underkategori AF.29 omfatter yderligere:
a) officielle ECU, som centralbanken ligger inde med. Disse finansielle
aktiver består af ECU udstedt af EMI som modydelse for valutare-
server fra medlemslandenes centralbanker med henblik på
gennemførelse af EMS-aftalen. Disse ECU kan benyttes af EMI og
medlemslandenes centralbanker som betalingsmiddel og til transakti-
oner mellem dem og EMI. EMI kan give tredjelandes monetære
myndigheder og internationale monetære institutioner status af »andre
indehavere af ECU«(2)
b) centralbankens finansielle fordringer eller gæld i forbindelse med den
meget kortfristede finansieringsmekanisme og den kortfristede valuta-
riske støttemekanisme. Disse administreres af EMI(3)
c) finansielle fordringer på IMF, der indgår i valutareserverne og ikke har
form af lån. De består af et IMF-medlems reservetranchestilling, der
fremkommer ved indbetaling af en del af et medlems kvote i
reserveaktiver og fondens nettoforbrug af medlemmets valuta
gæld til IMF, der ikke har form af lån. Den består af anvendelse af
kreditter tildelt af fonden inden for IMF's »General Resources
Account«; den viser, hvor stor en del af et medlems indestående i
egen valuta hos IMF medlemmet er forpligtet til at tilbagekøbe.
5.49. Alle sektorer og udlandet kan have andre indskud. Disse udgør passiver
isærformonetære finansielle institutioner ogudlandet, men også forandre
sektorer, som f.eks. sektoren offentlig forvaltning og service (se punkt
5.74, 5.75 og 5.76).
VÆRDIPAPIRER UNDTAGEN AKTIER (F.3)
5.50. Definition: Kategorien værdipapirer undtagen aktier (F.3) omfatter alle
transaktioner i værdipapirer undtagen aktier (AF.3), dvs.
finansielle aktiver, som er ihændehaverpapirer, som normalt
er omsættelige og handles på sekundære markeder eller kan
føres i modregning på markedet, og som ikke giver
indehaveren nogen form for ejendomsrettigheder over for
den institutionelle enhed, der har udstedt dem.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 134
(1) I SNA 1993 (punkt 11.32, 11.72 og 11.83) klassificeres genkøbsaftaler under lån,
medmindre de er knyttet til banklån og hører ind under landets opgørelse af denudvidede pengemængde; i sidstnævnte tilfælde klassificeres genkøbsaftaler under andre
indskud.
(
2) Artikel 6, stk. 2 og 3, i »Protokol om statutten for Det Europæiske Monetære Institut«,
der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.
(3) Artikel 6, stk. 1, andet led, i »Protokol om statutten for Det Europæiske Monetære
Institut«, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske
Fællesskab.
▼B
5.51. Kategori AF.3 dækker finansielle aktiver, der typisk repræsenteres af
dokumenter, der er bestemt til at cirkulere, og hvis nominelle værdi
fastsættes ved udstedelsen. Den omfatter veksler, obligationer, indskud-
sbeviser, virksomhedscertifikater (»commercial papers«),
kasseobligationer, omsættelige finansielle derivater og lignende instru-
menter, der normalt handles på de finansielle markeder (vedrørende
sondringen mellem »værdipapirer undtagen aktier« og »lån« henvises til
5.77-5.80).
5.52. Alle sektorer og udlandet kan eje værdipapirer undtagen aktier som
finansielle aktiver. De udgør passiver især for finansielle og ikke-
finansielle selskaber, statslig forvaltning og service, offentlig forvaltning
og service på delstatsniveau og kommunal forvaltning og service samt
udlandet.
5.53. Kategori F.3 er opdelt i to underkategorier af finansielle transaktioner(1):
a) værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater (F.33)
b) finansielle derivater (F.34).
Værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater (F.33)
5.54. Definition: Underkategorien værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finan-
sielle derivater (F.33), omfatter alle transaktioner i
værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater
(AF.33), dvs. værdipapirer (undtagen aktier), der giver
indehaveren ubetinget ret til et fast eller kontraktmæssigt
fastsat variabelt afkast på grundlag af rentekupon og/eller et
nærmere angivet fast beløb på en eller flere forud fastsatte
datoer eller begyndende fra en dato, som er fastsat ved
udstedelsen.
5.55. Underkategori F.33 kan om nødvendigt opdeles i to underpositioner af
finansielle transaktioner:
a) kortfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater
(F.331)
b) langfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater
(F.332).
Kortfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater (F.331)
5.56. Definition: Underpositionen kortfristede værdipapirer undtagen aktier,
ekskl. finansielle derivater (F.331), omfatter alle transakti-
oner i kortfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl.
finansielle derivater (AF.331), dvs. værdipapirer undtagen
aktier, som ved udstedelsen har en kort løbetid (se punkt
5.21), undtagen finansielle derivater.
5.57. Kortfristede værdipapirer undtagen finansielle derivater udstedes normalt
til underkurs.
5.58. Underposition AF.331 omfatter:
a) skatkammerbeviser og andre kortfristede papirer udstedt af sektoren
offentlig forvaltning og service inkl. dem, der købes af andre monetære
finansielle selskaber med henblik på opfyldelse af kravene om
lovpligtig reserve
b) omsættelige kortfristede papirer udstedt af finansielle og ikke-
finansielle selskaber. Der anvendes en række forskellige benævnelser
for sådanne papirer bl.a. virksomhedscertifikater (»commercial
papers«), veksler, vareveksler, handelsveksler, egenveksler (solavek-
sler), handelsveksler og indskudsbeviser.
c) kortfristede værdipapirer udstedt i henhold til tilsagn om køb af
nyudstedte gældsbeviser (NIF — note issuance facilities)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 135
(1) SNA 1993 (punkt 11.79, 11.80 og 11.81) anbefaler en fakultativ klassificering af
transaktioner i værdipapirer undtagen aktier efter løbetid, nemlig kortfristede (F.31) oglangfristede (F.32). SNA 1993 (punkt 11.82) åbner desuden mulighed for at foretage enunderklassificering af transaktioner i værdipapirer undtagen aktier, hvor transaktioner i
finansielle derivater vises i en separat post, hvis dette er af betydning ud fra et analytisk
eller politisksynspunk t. I ENS har man valgt denne anden mulighed. Det letter ogsåforbindelsen til den i Balance of Payments Manual (1993) definerede underkategori debtsecurities, som opdeler debt securities i obligationer, notes, pengemarkedspapierer ogfinansielle derivativer. For at undgå forveksling med SNA 1993-koderne bruges koderne
F.31 og F.32 ikke i ENS.
▼B
d) bankaccepter. En bankaccept er et finansielt selskabs accept af tratter,
vareveksler eller finansveksler udstedt af ikke-finansielle selskaber, og
det indebærer et ubetinget løfte om at betale et bestemt beløb på en
bestemt dato. En bankaccept repræsenterer et ubetinget finansielt krav
fra indehavers side og en ubetinget forpligtelse for det accepterende
finansielle selskab. Det finansielle selskabs modsvarende transaktion
er en transaktion iet kortfristet lån, somdet finansielle selskab har ydet
kunden. Derfor henstilles det, at bankaccepterne behandles som et
faktisk passiv for det accepterende finansielle selskab og som et
finansielt aktiv for indehaver, selv om der ikke er sket nogen
udveksling af penge. Af hensyn til national praksis og i betragtning af
disse finansielle instrumenters forskellige indholdsmæssige karakter
vil det være nøvendigt at være fleksibel i anvendelsen af denne
henstilling.
5.59. Underposition AF.331 omfatter ikke værdipapirer, hvis omsættelighed,
om end teoretiskmulig, i prak sis er meget begrænset, og som derfor er
klassificeret i underkategorierne andre indskud (AF.29) eller kortfristede
lån (AF.41) (se punkt 5.74, 5.75 og 5.76).
Langfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater (F.332)
5.60. Definition: Underpositionen langfristede værdipapirer undtagen aktier,
ekskl. finansielle derivater (F.332), omfatter alle transakti-
oner i langfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl.
finansielle derivater (AF.332), dvs. værdipapirer undtagen
aktier, hvis løbetid ved udstedelsen er lang (se punkt 5.22)
undtagen finansielle derivater.
5.61. Langfristede værdipapirer udstedes som regel med kuponer.
5.62. Underposition AF.332 omfatter:
a) ihændehaverobligationer
b) efterstående obligationer, ofte benævnt efterstående gæld
c) obligationer med fakultativ udløbsdato, hvoraf den seneste ligger mere
end ét år frem i tiden
d) uamortisable eller evigtløbende obligationer
e) gældsbeviser med variabel rente (»floating rate notes«)
f) indeksregulerede værdipapirer, hvor den pålydende værdi er knyttet til
et prisindeks, et råvareindeks eller et valutakursindeks
g) obligationer udstedt til langt under pari samt nulkuponobligationerh) eurobonds, dvs. en obligationsudstedelse, der finder sted på mindst to
landes markeder samtidig, som lyder på en valuta, der ikke
nødvendigvis er et af de to landes, og som normalt foretages af
internationale konsortier bestående af finansielle selskaber fra flere
lande
i) privat udstedte obligationer, dvs. obligationer, der ved bilateral aftale
er begrænset til visse investorer, såfremt de i det mindste er potentielt
transferable. Er de ikke det, behandles de som langfristede lån
j) lån, som de facto er blevet omsættelige, dvs. kun hvis de omsættes på
et organiseret sekundært marked (se punkt 5.79)
k) værdipapirer, der stammer fra konvertering af lån. En konvertering
indebærer to finansielle transaktioner: afvikling af lånet og udstedelse
af nye værdipapirer
l) obligationer, der kan konverteres til aktier, hvad enten de er aktier i
det udstedende selskab eller i et andet selskab, så længe konverte-
ringen endnu ikke har fundet sted. En konvertering indebærer to
finansielle transaktioner: afvikling af obligationsgæld i obligationer
(fremmedkapital) og aktieudstedelse. Kan den adskilles fra den
underliggende obligation, bør konverteringsmuligheden betragtes
som et separat finansielt aktiv klassificeret i underkategorien
finansielle derivater (AF.34) (se punkt 5.67, litra a) og b))
m) aktier eller obligationer, der giver et fast afkast, men som ikke giver
ret til andel i restformuen i et selskab ved dettes opløsning, inkl.
præferenceaktier uden ejerandelsrettigheder.
5.63. Underposition AF.332 omfatter endvidere finansielle aktiver udstedt som
pengemarkedspapirer til afløsning af lån, lån i fast ejendom, kredit-
kortfordringer, udestående fordringer og andre aktiver. Sommetider
udstedes de nye værdipapirer til afløsning af de oprindelige aktiver,
som annulleres. Alternativt overføres de oprindelige aktiver til en anden
institutionel enhed, og de nye værdipapirer erstatter de oprindelige aktiver1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 136
▼B
på den oprindelige institutionelle enheds statuskonto. I så fald registreres
det oprindelige aktiv i statuskontoen for den nye institutionelle enhed.
5.64. Underposition F.332 omfatter ikke:
a) transaktioner i værdipapirer, der indgår i genkøbsforretninger.
Genkøbsforretninger klassificeres i underkategorien andre indskud
(se punkt 5.46, litra f)) eller i kategorien lån (se punkt 5.81, litra d))
afhængig af, hvilke institutionelle enheder der er involveret. Papirer,
som er udlånt eller underlagt genkøbsaftale, ændrer ikke statuskontoen,
hvorfor de forbliver klassificeret under AF.332
b) transaktioner i ikke-omsættelige værdipapirer. De klassificeres i
underkategorien langfristede lån (AF.42)
c) transaktioner i ikke-omsættelige lån, inklusive dem, der er solgt til
tredjepart, men for hvilke der ikke findes noget organiseret sekundært
marked (se punkt 5.79).
Finansielle derivater (F.34)
5.65. Definition: Underkategorien finansielle derivater (F.34) omfatter alle
transaktioner i finansielle derivater (AF.34), dvs. finansielle
aktiver baseret på eller afledt af et andet underliggende
instrument. Det underliggende instrument er som regel et
andet finansielt aktiv, men kan også være en råvare eller et
indeks.
5.66. Finansielle derivater kaldes også sekundære instrumenter, og da opret-
telsen af dem ofte er begrundet i et ønske om at formindske risikoen,
kaldes de også kurssikringsinstrumenter (hedging-instrumenter). Kun de
sekundære instrumenter, der har en markedsværdi, fordi de kan handles
eller føres i modregning på markedet, er finansielle aktiver i systemet og
klassificeres i underkategori AF.34 (se punkt 5.05).
5.67. Underkategori AF.34 omfatter:
a) omsættelige optioner og OTC-optioner (over-the-counter). Optioner er
eventualforpligtelser, som giver deres ejere ret, men ikke pligt, til af
optionsudstederen (option writer) at købe (hvis der er tale om en call-
option) eller til denne at sælge (hvis der er tale om en put-option)
finansielle eller ikke-finansielle aktiver (det underliggende instrument)
til en forud fastsat pris, striking-prisen (strike price), inden for en given
tidsfrist (amerikansk option) eller på en given dato (europæisk option).
Køberen af optionen betaler en præmie (optionsprisen) for options-
udstederens pligt til at sælge eller købe en bestemt mængde af detunderliggende aktiv eller til på købers anmodning at yde tilsvarende
godtgørelse. Pr. konvention behandles en sådan pligt som en gæld for
optionsudstederen, fordi optionsprisen repræsenterer den aktuelle
omkostning for optionsudstederen til at købe sig fri af den betingede
forpligtelse
b) tegningsretter (warrants) — en form for omsættelige optioner, som
giver deres ejere ret til på særlige vilkår og inden for en fastlagt
tidsramme at købe et vist antal aktier eller obligationer af udstederen af
tegningsretterne (normalt et selskab). Der findes også valutategnings-
retter, hvis værdi afhænger af den mængde valuta, der skal til for at
købe en anden valuta før eller på dagen for tegningsrettens udløb, samt
krydsvalutategningsretter knyttet til en tredje valuta. Pr. konvention
betragtes udstederen af tegningsretterne som havende påtaget sig en
gæld svarende til den aktuelle omkostning forudstederen til at købe sig
fri af den betingede forpligtelse
c) futures (terminskontrakter) — men kun hvis de har en markedsværdi,
fordi de kan handles eller føres i modregning. Futures er forpligtelser
til at levere eller modtage en bestemt mængde råvarer af standard-
kvalitet,fremmed valuta eller et værdipapir til en bestemt pris på en
bestemt dato eller inden for en bestemt tidsfrist. Futures kan være
baseret på et konkret finansielt eller ikke-finansielt aktiv, men er oftere
baseret på et indeks
d) swaps — men kun hvis de har en markedsværdi, fordi de kan handles
eller føres i modregning. Swaps er kontraktlige aftaler mellem to
parter, som aftaler på særlige vilkår og inden for en fastlagt tidsramme
at bytte betalingsstrømme vedrørende to gældsposter af samme
størrelse. De mest anvendte varianter er renteswaps, swaps med
udenlandskvaluta og valutaswaps. Renteswaps er bytte af forsk elligt
udformede rentebetalinger, f.eks. fast rente imod variabel rente, én
variabel rente imod en anden, fast rente i én valuta imod variabel rente
i anden osv. Swaps med udenlandskvaluta (ink lusive alle termins-
forretninger) er transaktioner i udenlandsk valuta til en forud fastsat1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 137
▼M5
▼M5
vekselkurs. Valutaswaps er bytte af bestemte beløb i to forskellige
valutaer med deraf følgende tilbagebetalinger, hvilket omfatter både
renter og betalingsydelser, over en bestemt periode og på forud
fastsatte vilkår. Ingen af disse betalinger betragtes som formueind-
komst i systemet, og alle betalinger bogføres som finansielle derivater
e) fremtidige rentesikringsaftaler (FRA — forward rate agreements) —
men kun hvis de har en markedsværdi, fordi de kan handles eller føres
i modregning. FRA'er er kontraktlige aftaler, hvori to parter — for at
dække sig ind imod renteændringer — aftaler en bestemt rente, som på
en aftalt betalingsdag skal betales af et fiktivt lånebeløb, som aldrig
udveksles. Størrelsen af betalingerne er baseret på forskellen mellem
den aftalte FRA-rentesats og markedsrenten på afregningstidspunktet.
Disse betalinger betragtes ikke som formueindkomst i systemet, men
bogføres som finansielle derivater.
5.68. Underkategori AF.34 omfatter ikke:
a) det underliggende instrument, som det finansielle derivat er baseret på
b) tilbagebetalingspligtige marginindbetalinger i forbindelse med finan-
sielle derivater. De klassificeres under andre indskud (AF.29)(se punkt
5.46, litra e)) eller lån (AF.4) (se punkt 5.81, litra c)) afhængig af,
hvilke institutionelle enheder der er involveret
c) sekundære instrumenter, som ikke kan omsættes, og som ikke kan
føres i modregning på markedet.
LÅN (F.4)
5.69. Definition: Kategorien lån (F.4) omfatter alle transaktioner i lån (AF.4),
dvs. finansielle aktiver, som oprettes, når en kreditor —
enten direkte eller gennem en mægler — låner penge til en
debitor på basis af et uomsætteligt dokument eller uden
noget tilgrundliggende dokument.
5.70. Lån har sædvanligvis følgende karakteristika:
a) lånevilkårene er enten fastsat af det finansielle selskab, der yder lånet,
eller aftalt mellem låntager og långiver direkte eller via en mægler
b) initiativet til optagelse af lånet ligger normalt hos låntager
c) et lån er en ubetinget gæld til kreditor, det skal tilbagebetales ved
forfald, og det er rentebærende.
5.71. Kategori F.4 kan, hvis dette måtte være relevant, opdeles i to
underkategorier af finansielle transaktioner:
a) kortfristede lån (F.41)
b) langfristede lån (F.42).
Kortfristede lån (F.41)
5.72. Definition: Underkategorien kortfristede lån (F.41) omfatter alle trans-
aktioner i kortfristede lån (AF.41), dvs. lån, som ved
udstedelsen har en kort løbetid (se punkt 5.22), og lån, der
skal tilbagebetales på anfordring.
Langfristede lån (F.42)
5.73. Definition: Underkategorien langfristede lån (F.42) omfatter alle trans-
aktioner i langfristede lån (AF.42), dvs. lån, som ved
udstedelsen har en lang løbetid (se punkt 5.22).
5.74. Sondringen mellem transaktioner i lån (F.4) og transaktioner i indskud
(F.22, F.29) er ofte baseret på, hvem der tager initiativet til transaktionen.
Hvis initiativet ligger hos låntager, klassificeres transaktionen i kategorien
lån. Hvis initiativet ligger hos långiver, klassificeres transaktionen i en af
underkategorierne for indskud. Afgørelsen af, hvem der tager initiativet,
beror dog ofte på et skøn.
5.75. Pr. konvention klassificeres kortfristede lån til residente eller ikke-
residente monetære finansielle institutioner i en af underkategorierne for
indskud (AF.22, AF.29), og kortfristede indskud hos andre residente eller
ikke-residente institutionelle enheder end monetære finansielle instituti-
oner klassificeres normalt i underkategorien kortfristede lån (AF.41).
Derfor er indskud fortrinsvis passiver hos residente og ikke-residente
monetære finansielle institutioner (se punkt 5.44 og 5.49), mens monetære
finansielle institutioner normalt ikke har kortfristet lånegæld i systemet.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 138
▼B
▼B
5.76. Til analysebrug kan det være nyttigt at gøre undtagelser fra ovennævnte
konvention. Som eksempel kan nævnes opsparingsindskud hos sektoren
offentlig forvaltning og service og ikke-monetære guldswaps mellem
monetære finansielle institutioner (se punkt 5.81, litra e))(1).
5.77. Sondringen mellem transaktioner i lån (F.4) og transaktioner i
værdipapirer undtagen aktier (F.3) kan være baseret på graden af
omsættelighed af det finansielle aktiv og følgerne deraf.
5.78. Værdipapirudstedelse omfatter et stort antal ens dokumenter med hvert sit
afrundede beløb, der tilsammen giver det totale lånebeløb. I modsætning
hertil er de fleste lån baseret på ét enkelt dokument, og transaktioner i lån
sker mellem én kreditor og én debitor. Når der er tale om syndikerede lån,
ydes lånet dog af flere kreditorer i fællesskab.
5.79. Der foregår også efterfølgende handel i lån. Men individuelle lån handles
kun sjældent. Hvis lånet bliver omsætteligt på et organiseret marked,
klassificeres det i kategorien værdipapirer undtagen aktier. Normalt vil der
ske en egentlig omlægning af det oprindelige lån (se punkt 5.62, litra j) og
k)).
5.80. Standardiserede lånetyper udbydes som regel af finansielle selskaber og
somregel til husholdninger. Definansielle selskaber bestemmer vilkårene,
og husholdningerne har valget mellem at acceptere eller ikke acceptere. I
modsætning hertil aftales vilkårene for ikke-standardiserede lånetyper
normalt mellem kreditor og debitor. Dette er et vigtigt kriterium, som gør
det lettere at skelne mellem ikke-standardiserede lånetyper og værdipa-
pirer undtagen aktier. Når der er tale om offentlig værdipapiremission,
fastsættes emissionsvilkårene af låntager, eventuelt i samråd med banken/
konsortielederen. Men ved privat værdipapiremission fastsætter kreditor
og debitor i fællesskab emissionsvilkårene (se punkt 5.62, litra i)).
5.81. Kategori AF.4 omfatter:
a) saldoen på løbende konti, f.eks. interne mellemregningssaldi mellem
ikke-finansielle selskaber og deres ikke-residente datterselskaber,
undtagen saldi, hvis modpost er et indskud i et monetært finansielt
selskab
b) ansattes tilgodehavender som følge af andel i selskabets overskud
c) tilbagebetalingspligtige marginindbetalinger i forbindelse med finan-
sielle derivater, som er gæld for andre institutionelle enheder end
monetære finansielle institutioner (se punkt 5.46, litra e))
d) kortfristede genkøbsforretninger (repo'er), som er gæld for andre
institutionelle enheder end monetære finansielle institutioner (se punkt
5.46, litra f)) og langfristede genkøbsforretninger
e) lån på basis af ikke-monetære guldswaps. Det drejer sig om
forretninger, der består af midlertidig ombytning af ikke-monetært
guld med indskud. De ligner lån mod sikkerhedsstillelse, idet køberen
af guldet betaler med lån med sikkerhed i guldet i den aftalte periode,
hvorefter lånet indfries, når guldet tilbagekøbes til fast pris
f) lån, der modsvarer bankaccepter (se punkt 5.58, litra e))
g) finansiel leasing og aftaler om køb på afbetaling(2)
h) lån til finansiering af handelskreditter
i) realkreditlånj) forbrugslån
k) revolverende kredit
l) kontokortskreditter
m) lån ydet som sikkerhed for opfyldelse af visse forpligtelser.
5.82. Kategori AF.4 omfatter endvidere:
a) finansielle forordninger og gæld hidrørende fra ydelse af mellemlang
finansiel støtte til medlemslandes betalingsbalance. Lånene admini-
streres af EMI(
3)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 139
(1) Valutaswaps mellem en centralbankog en anden monetær finansiel institution, dvs. at en
centralbankerhverver fremmed valuta fra en anden monetær finansiel institution modindskud i centralbanken, samtidig med at parterne forpligter sig til at tilbageføre
transaktionen på et senere tidspunkt, klassificeres ikke i kategorien lån. Dette er en
afvigelse fra SNA 1993 (punkt 11.33).
(
2) Se bilag 2 om leasing og køb på afbetaling af varige goder.
(3) Artikel 6, stk. 1, tredje led, i »Protokol om statutten for Det Europæiske Monetære
Institut«, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske
Fællesskab.
▼B
b) finansielle fordringer på IMF i form af lån i henhold til General
Arrangements to Borrow eller særlige låneordninger for medlemmer.
Gæld til IMF som følge af lån i henhold til Structural Adjustment Facility,
Enhanced Structural Adjustment Facility eller Trust Fund.
5.83. Kategori AF.4 omfatter ikke:
a) andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF.7), inklusive
handelskreditter og forudbetalinger (AF.71)
b) finansielle aktiver og passiver hidrørende fra ikke-residenters ejerskab
af fast ejendom — såsom bygninger og grunde. De klassificeres i
underpositionen andre ejerandelsbeviser (AF.513) (se punkt 5.95, litra
f)).
5.84. Lån kan være finansielle aktiver eller passiver for alle sektorer og for
udlandet. Men monetære finansielle institutioner har normalt ikke
kortfristet lånegæld i systemet.
5.85. Underkategorierne kortfristede lån og langfristede lån er ikke opdelt i
underpositioner i systemet. Men til analysebrug kan det være nyttigt at
opdele især langfristede lån i forbrugslån(1), realkreditlån(2) og andre lån.
AKTIER OG ANDRE EJERANDELSBEVISER (F.5)
5.86. Definition: Kategorien aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5) omfatter
alle transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser (AF.5),
dvs. finansielle aktiver, som repræsenterer ejendomsret til
selskaber eller kvasi-selskaber. Disse finansielle aktiver
giver normalt indehaveren ret til en andel i udbyttet i disse
selskaber og i disses nettoaktiver i tilfælde af likvidation(3).
Aktier, som udbydes til salg, men som ikke tegnes ved
emissionen, registreres ikke i systemet. Aktier og andre
ejerandelsbeviser indløses, når de købes af det emitterende
selskab, eller når de ombyttes med et selskabs nettoaktiver i
tilfælde af likvidation.
5.87. Kategori F.5 er opdelt i to underkategorier af finansielle transaktioner:
a) aktier og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele i investeringsfor-
eninger (F.51)
b) andele i investeringsforeninger (F.52).
Aktier og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele i investeringsforeninger
(F.51)
5.88. Definition: Underkategorien aktier og andre ejerandelsbeviser, ekskl.
andele i investeringsforeninger (F.51), omfatter alle trans-
aktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele i
investeringsforeninger (AF.51), dvs. finansielle aktiver
ekskl. andele i investeringsforeninger, som repræsenterer
ejendomsret til selskaber eller kvasi-selskaber. Disse finan-
sielle aktiver giver normalt indehaveren ret til en andel i
udbyttet i disse selskaber og i disses nettoaktiver i tilfælde af
likvidation.
5.89. Underkategori F.51 kan, hvis dette måtte være relevant, opdeles i tre
underpositioner af finansielle transaktioner:
a) børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger (F.511).
b) ikke-børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger (F.512)
c) andre ejerandelsbeviser (F.513).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 140
(1) Forbrugslån er lån til husholdninger, som i forbindelse med disse transaktioner ikke
handler i erhvervsmæssigt øjemed. Realkreditlån til finansiering af byggeri ellerejendomskøb (bl.a. byggelån) er undtaget. Tanken er, at forbrugslån kun vedrører lån tilkøb af varer og tjenester, som forbruges af de enkelte husholdninger. National praksis
kan begrunde en lidt afvigende definition.
(
2) Realkreditlån er langfristede lån med sikkerhed i en bolig, der anvendes af låntageren til
eget brug. National praksis kan nødvendiggøre en lidt anden definition.
(3) Nettoaktiver i tilfælde af likvidation defineres som beholdningen af aktiver i et
foretagende med fradrag af alle passiver undtagen passiver i form af ejernes
kapitalindskud.
▼B
Børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger (F.511), og ikke-
børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger (F.512)
5.90. Definition: Underpositionen børsnoterede aktier, ekskl. andele i inve-
steringsforeninger (F.511), omfatter alle transaktioner i
børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger
(AF.511), og underpositionen ikke-børsnoterede aktier,
ekskl. andele i investeringsforeninger (F.512), omfatter alle
transaktioner i ikke-børsnoterede aktier, ekskl. andele i
investeringsforeninger (AF.512). Aktier repræsenterer ejer-
interesse i et selskabs kapital i form af værdipapirer, som
principielt er omsættelige. Underposition AF.511 omfatter
aktier, hvis pris noteres på en anerkendt fondsbørs eller en
anden form for sekundært marked, og underposition AF.512
omfatter aktier, der ikke noteres.
5.91. Underposition AF.511 og AF.512 omfatter:
a) aktier eller anparter udstedt af aktie- eller anpartsselskaber, dvs.
værdipapirer, som giver indehaverne status af medejere og ret til både
en del af det samlede udloddede udbytte og til en del af de samlede
nettoaktiver i tilfælde af likvidation
b) udbyttebeviser udstedt af aktie- eller anpartsselskaber, dvs. værdipa-
pirer, hvis nominelle pålydende er blevet tilbagebetalt, men hvis
ihændehavere bevarer deres status af medejere af selskabet. Disse
værdipapirer giver ret til andel i det overskud, der er til fordeling efter
aflønning af selskabskapitalen, og til dividende i tilfælde af
likvidation, efter at selskabskapitalen er blevet tilgodeset (netto-
aktiverne minus selskabskapitalen)
c) dividendeaktier udstedt af aktie- eller anpartsselskaber, dvs. værdipa-
pirer, der:
1) alt efter land og omstændighederne ved udstedelsen har forskellige
betegnelser som f.eks. stifteraktie, overskudsbevis, dividendeaktie,
reserveandel osv., og hvis nominelle værdi ikke er medregnet i
selskabskapitalen
2) ikke giver ihændehaverne en medejers rettigheder i egentlig
forstand (ret til tilbagebetaling af indskudskapitalen, ret til
aflønning af denne kapital, stemmeret på generalforsamlinger osv.)
3) giver ret til en del af det overskud, der er til deling efter aflønning
af selskabskapitalen, og en del af likvidationsprovenuet.
d) præferenceaktier eller aktier, som giver ret til andel i udlodning af
restformuen ved opløsning af selskabet. Disse kan være noteret på en
anerkendt fondsbørs eller ikke.
5.92. Underposition AF.511 og AF.512 omfatter ikke:
a) udbudte, men ikke tegnede aktier. De registreres ikke i systemet
b) obligationer og lån, som kan konverteres til aktier. De opføres i
underkategori AF.33, indtil de konverteres (se punkt 5.621)
c) de andele, der er tegnet af komplementarerne i kommanditselskaber.
De klassificeres i underposition AF.513
d) offentlige kapitalindskud i internationale organisationer, som juridisk
set er aktieselskaber. De klassificeres i underposition AF.513 (se punkt
5.95, litra c)).
5.93. Underposition F.511 og F.512 omfatter ikke fondsaktier, som er nye
aktier, der udstedes til aktionærerne i forhold til deres beholdning.
Sådanne emissioner, der hverken ændrer selskabets gæld til aktionærerne
eller den forholdsmæssige andel i selskabet, som hver aktionær besidder,
er ikke en finansiel transaktion og registreres ikke i systemet (se punkt
6.56). Det samme gælder for emission af opdelte aktier.
Andre ejerandelsbeviser (F.513)
5.94. Definition: Underpositionen andre ejerandelsbeviser (F.513) omfatter
alle transaktioner i andre ejerandelsbeviser (AF.513), dvs.
alle former for ejerandelsbeviser undtagen dem, der er
klassificeret i underposition AF.511 og AF.512 og i
underkategori AF.52.
5.95. Underposition AF.513 omfatter:
a) alle former for ejerandelsbeviser i selskaber, når der ikke er tale om
aktier:
1) komplementarernes andele i kommanditselskaber1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 141
▼B
2) andele i selskaber med begrænset ansvar bortset fra aktieselskaber
og anpartsselskaber
3) kapitalindskud i interessentskaber, som er juridiske enheder
4) kapitalindskud i andelsselskaber, som er juridiske enheder
b) sektoren offentlig forvaltning og services deltagelse i offentlige
foretagender, der ikke udsteder aktier, men som i henhold til særlig
lovgivning har status af selvstændige juridiske enheder (se punkt 2.16,
litra c))
c) statens kapitalindskud i internationale organisationer undtagen IMF,
også selvom disse organisationer juridisk set er aktieselskaber (f.eks.
Den Europæiske Investeringsbank)
d) EMI's finansielle midler indskudt af de nationale centralbanker(1)
e) kapitalindskud i finansielle og ikke-finansielle kvasi-selskaber (se
punkt 2.13, litra f)). Størrelsen af disse indskud er lig med størrelsen af
nye indskud (kontanter eller naturalier) minus kapitaludtræk (se punkt
4.61)
f) ikke-residente enheders finansielle aktiver i fiktive residente enheder
(se punkt 2.15) og omvendt.
Andele i investeringsforeninger (F.52)
5.96. Definition: Underkategorien andele i investeringsforeninger (F.52)
omfatter alle transaktioner i certifikater udstedt af investe-
ringsforeninger (AF.52), dvs. andele udstedt af en særlig
type finansielle selskaber, hvis eneste formål er at investere
midler, som indsamles på pengemarkedet, kapitalmarkedet
eller ejendomsmarkedet.
5.97. Underkategori AF.52 omfatter certifikater udstedt af finansielle selskaber,
som, alt efter hvilket land der er tale om, benævnes investeringsforeninger
(»unit trusts«), investeringsselskaber (»investment trusts«) og andre
kollektive investeringsenheder (UCITS), hvad enten der er tale om
institutioner, der har åbent eller lukket for tilgang af nye investeringsbe-
viser. Disse certifikater kan være børsnoterede eller ikke-børsnoterede.
Når de er ikke-børsnoterede, kan de normalt indløses på anfordring til en
værdi, der svarer til deres andel af det finansielle selskabs egenkapital.
Denne egenkapital omvurderes regelmæssigt på grundlag af markeds-
priserne for de forskellige bestanddele.
FORSIKRINGSTEKNISKE RESERVER (F.6)(2)
5.98. Definition: Kategorien forsikringstekniske reserver (F.6) omfatter alle
transaktioner i forsikringstekniske reserver (AF.6), dvs.
forsikringsselskabers og (selvstændige og ikke-selvstændige)pensionskassers forsikringstekniske hensættelser til dækning
af forpligtelser over for forsikringstagere og begunstigede,
som fastsat i Rådets direktiv 91/674/EØF af 19. december
1991 om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsolide-
rede regnskaber(
3).
5.99. Kategori AF.6 dækker:
a) husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver
b) husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver
c) præmiereserver
d) erstatningsreserver.
5.100. Forsikringstekniske reserver er finansielle aktiver:
a) for forsikringstagerne — for så vidt angår husholdningernes netto-
formue i livsforsikrings- og pensionskassereserver og
præmiereserverne
b) for de begunstigede — for så vidt angår erstatningsreserverne.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 142
(1) Artikel 16, stk. 2, i »Protokol om statutten for Det Europæiske Monetære Institut«, der er
knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.
(2) Vedrørende beskrivelse af behandling af social sikring og anden form for forsikring i
systemet henvises til bilag 3 om forsikring.
(3) EFT nr. L 374 af 31. 12. 1991, s. 7-13.
▼B
5.101. Forsikringstekniske reserver er passiver for:
a) livs- og skadesforsikringsselskaber og selvstændige pensionskasser
henhørende under delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser
(S.125)
b) ikke-selvstændige pensionskasserhenhørende under samme sektor som
de institutionelle enheder, der har oprettet dem.
Hensættelser og lignende reserver oprettet af arbejdsgiverne til ansattes
pension (ikke-selvstændige pensionskasser) henføres kun til kategori
AF.6, hvis de er beregnet efter samme aktuarmæssige principper, som
anvendes i forsikringsselskaberne og de selvstændige pensionskasser. I
modsat fald er sådanne reserver dækket af de aktier eller andre
ejerandelsbeviser, der er udstedt af den institutionelle enhed, der foretager
hensættelserne.
5.102. Kategori AF.6 omfatter ikke reserver oprettet af institutionelle enheder,
som er klassificeret i delsektoren sociale kasser og fonde (S.1314). I ENS
er disse reserver ikke passiver for delsektoren sociale kasser og fonde.
5.103. Kategori F.6 er opdelt i to underkategorier af finansielle transaktioner:
a) husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskasse-
reserver (F.61)
b) præmie- og erstatningsreserver (F.62).
Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver
(F.61)
5.104. Definition: Underkategorien husholdningernes nettoformue i livsforsikr-
ings- og pensionskassereserver (F.61) omfatter alle
transaktioner i husholdningernes nettoformue i livsforsikr-
ings- og pensionskassereserver (AF.61), dvs. tekniske
hensættelser, som det pågældende selskab eller kvasi-selskab
foretager med henblikpå — når de fastsatte betingelser er
opfyldt — at opfylde erstatningskrav og udbetale ydelser.
5.105. Underkategori F.61 er opdelt i to underpositioner af finansielle
transaktioner:
a) husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver (F.611)
b) husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver (F.612).
Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver (F.611)
5.106. Definition: Underpositionen husholdningernes nettoformue i livsforsik-
ringsreserver (F.611) omfatter alle transaktioner i
husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver
(AF.611), dvs. tekniske hensættelser til dækning af løbende
risici og tekniske hensættelser til dækning af bonusforplig-
telser, som forøger slutværdien af bonusopsparinger og
lignende policer.
5.107. Underposition AF.611 omfatter livsforsikringshensættelser, hensættelser
til bonus og præmierabatter og forsikringsmæssige hensættelser vedrø-
rende livsforsikring, når investeringsrisikoen bæres af forsikringstagerne,
som defineret i artikel 27, 29 og 31 om forsikringsselskabers årsregn-
skaber og konsoliderede regnskaber.
5.108. Transaktioner i husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver
omfatter tilføjelser minus fradrag, somskal registreres særskilt i forhold til
nominelle kapitalgevinster eller -tab på de af forsikringsselskaberne
investerede midler (se punkt 6.57):
Tilføjelser omfatter:
a) faktisk indtjente præmier i den løbende regnskabsperiode
b) plus ekstra præmieindtægter svarende til investeringsafkastet af
reserverne, som tilfalder forsikringstagerhusholdninger
c) minus administrationsomkostninger ved livsforsikring.
Fradrag omfatter:
a) skyldige beløb til ejere af annuitetsopsparinger og lignende policer, når
de forfalder, og skyldige beløb til de begunstigede ved den (de)
forsikredes død
b) plus skyldige beløb på policer, der opsiges før forfald.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 143
▼B
5.109. Livsforsikringsreserver er finansielle aktiver for residente og ikke-
residente husholdninger og passiver for residente og ikke-residente
forsikringsselskaber.
I tilfælde af kollektive kontrakter, hvor f.eks. et selskab forsikrer sine
ansatte, er det de ansatte og ikke arbejdsgiveren, der betragtes som
kreditor, idet man går ud fra, at det er de ansatte, der er de egentlige
forsikringstagere.
Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver (F.612)
5.110. Definition: Underpositionen husholdningernes nettoformue i pensions-
kassereserver (F.612) omfatter alle transaktioner i
husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver
(AF.612), dvs. reserver opbygget i selvstændige og ikke-
selvstændige pensionskasser, der er oprettet af arbejdsgi-
verne eller de ansatte eller en gruppe af selvstændige
erhvervsdrivende med henblikpå at sik re de ansatte eller de
selvstændige pension.
5.111. Transaktioner i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver
omfatter tilføjelser minus fradrag, somskal registreres særskilt i forhold til
nominelle kapitalgevinster eller -tab på de af pensionskasserneinvesterede
midler (se punkt 6.57):
Tilføjelser omfatter:
a) faktiske indbetalinger til pensionskasserne fra ansatte, arbejdsgivere,
selvstændige eller andre institutionelle enheder på vegne af enkelt-
personer eller husholdninger med tilgodehavender i kassen erhvervet i
løbet af den aktuelle regnskabsperiode
b) plus den samlede værdi af de ekstra bidrag, der svarer til
investeringsafkastet af pensionskassens reserver, som tilfalder de
deltagende husholdninger
c) minus administrationsomkostninger til administration af kassen i den
pågældende periode.
Fradrag omfatter:
a) sociale ydelser svarende til de beløb, der betales som regelmæssige
ydelser og andre bidrag til pensionister eller personer, over for hvem
disse har forsørgelsespligt
b) plus sociale ydelser, som består af engangsydelser til personer, når de
går på pension.
5.112. Transaktioner i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver
omfatter ikke midler, der overføres fra ikke-selvstændige pensionskasser
til selvstændige pensionskasser klassificeret i delsektoren forsikringssel-
skaber og pensionskasser (S.125), som led i en kasses overførsel til en
anden. En sådan overførsel skal klassificeres i kategorien ændringer i
sektorklassifikation og -struktur (K.12.1) på kontoen for andre mængde-
mæssige ændringer i status (se punkt 6.30).
5.113. Pensionskassereserver er finansielle aktiver for residente og ikke-residente
husholdninger, men ikke finansielle aktiver for de institutionelle enheder,
der administrerer dem.
Præmie- og erstatningsreserver (F.62)
5.114. Definition: Underkategorien præmie- og erstatningsreserver (F.62)
omfatter alle transaktioner i præmie- og erstatningsreserver
(AF.62), dvs. tekniske reserver oprettet af forsikringssel-
skaber og (selvstændige og ikke-selvstændige)
pensionskasser til dækning af:
a) den del af de opkrævede bruttopræmier, der skal henføres
til den efterfølgende regnskabsperiode (præmiereserver)
b) det skønnede samlede beløb udbetalt i erstatning ved alle
de skader, der er sket inden regnskabsperiodens udløb,
hvad enten de er anmeldt eller ej, minus de beløb, der
allerede er udbetalt i erstatning ved disse skader (erstat-
ningsreserver).
5.115. Præmiereserver opstår, fordi forsikringspræmier normalt forfalder til
betaling ved starten af forsikringsperioden, og denne periode er som regel
ikke den samme som selve regnskabsperioden. Når regnskabsperioden er
afsluttet, og statuskontoen skal opgøres, vil en del af de forsikrings-
præmier, der er betalt i regnskabsperioden, derfor være bestemt til
dækning af risici i den efterfølgende periode. Præmiereserverne udregnes1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 144
▼B
på basis af forholdet mellem risikoen og den tid, der er tilbage til
kontraktens udløb.
På den finansielle konto svarer præmiereserverne, der registreres som
transaktioner mellem forsikringstagerne og forsikringsselskabet, til de
indtjente præmier — dvs. den del af præmierne, som er forfaldne i den
indeværende regnskabsperiode, og som skal dække løbende risici inden
for den følgende periode.
5.116. Præmiereserverne er finansielle aktiver for forsikringstagerne. Hvis der er
tale om livsforsikringer, er forsikringstagerne residente eller ikke-
residente husholdninger. Hvis der er tale om skadesforsikring, kan
forsikringstageren tilhøre en hvilken som helst sektor i økonomien eller
udlandet. Forsikringstagernes præmiebetaling og sociale bidrag kan
bruges som kriterium for fordeling af præmiereserverne mellem
økonomiens sektorer og udlandet.
5.117. Erstatningsreserver er reserver, som forsikringsselskaberne opretter til
dækning af beløb, de forventer at skulle udbetale i forbindelse med
erstatningssager, som ikke er afsluttet, f.eks. fordi der hersker uenighed.
Gyldige erstatningskrav, som er accepteret af forsikringsselskabet,
betragtes som forfaldne til betaling, når forsikringsbegivenheden
indtræffer — uanset hvor længe det varer, før der er opnået enighed om
erstatningen.
5.118. Erstatningsreserver er finansielle aktiver for de begunstigede, der kan
tilhøre en hvilken som helst sektor i økonomien og udlandet.
5.119. Underkategori AF.62 omfatter præmiehensættelser, andre forsikrings-
mæssige hensættelser, erstatningshensættelser og udjævningshensættelser
som defineret i artikel 25, 26, 28 og 30 i Rådets direktiv 91/674/EØF af
19. december 1991 om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsolide-
rede regnskaber.
ANDRE FORFALDNE IKKE-BETALTE MELLEMVÆRENDER (F.7)
5.120. Definition: Kategorien andre forfaldne ikke-betalte mellemværender
(F.7) omfatter alle transaktioner i andre forfaldne ikke-
betalte mellemværender (AF.7), dvs. finansielle fordringer,
der opstår som modstykke til en finansiel eller ikke-finansiel
transaktion, hvor der er en tidsforskel mellem transaktionen
og den modsvarende betaling.
5.121. Kategori F.7 omfatter transaktioner i finansielle fordringer, der opstår ved
forudbetaling eller udskudt betaling af vare- og tjenestetransaktioner,
fordelingstransaktioner eller sekundær handel med finansielle aktiver. De
består af modsvarende transaktioner til forfaldne, men endnu ikke betalte
beløb. Gæld i forbindelse med akkumuleret indkomst og restancer
klassificeres også i denne kategori.
5.122. Kategori F.7 omfatter ikke:
a) statistiske afvigelser, bortset fra tidsforskelle, mellem vare- og
tjenestetransaktioner, fordelingstransaktioner eller finansielle transak-
tioner og de modsvarende betalinger
b) poster, som ikke foreligger tilstrækkeligt oplyst til at kunne
klassificeres. Klassificeringen baseres på de foreliggende oplysninger
c) poster, hvis indhold er absolut ukendt
d) diverseposten i betalingsbalancen, benævnt fejl og udeladelser, netto
e) forudbetaling eller udskudt betaling (inklusive restancer) ved udsted-
else af andre finansielle aktiver eller indfrielse af andre former for
gæld end dem, der er klassificeret i kategori F.7. De forbliver
klassificeret i deres kategori.
5.123. Kategori F.7 er opdelt i to underkategorier af finansielle transaktioner:
a) handelskreditter og forudbetalinger (F.71)
b) andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskre-
ditter og forudbetalinger (F.79).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 145
▼B
Handelskreditter og forudbetalinger (F.71)
5.124. Definition: Underkategorien handelskreditter og forudbetalinger (F.71)
omfatter alle transaktioner i handelskreditter og forudbeta-
linger (AF.71), dvs. finansielle fordringer opstået som følge
af leverandørers direkte ydelse af kredit til købere for vare-
og tjenestetransaktioner og forudbetalinger for produkter
under fremstilling eller bestilt produktion i tilknytning til
sådanne transaktioner.
5.125. Underkategori AF.71 omfatter:
a) finansielle fordringer i forbindelse med levering af varer og tjenster,
hvor betaling ikke har fundet sted
b) handelskreditter accepteret af factoringselskaber, medmindre de
betragtes som lån
c) akkumuleret husleje
d) restancer vedrørende betaling af varer og tjenester, når der ikke er tale
om lån.
5.126. Underkategori AF.71 omfatter ikke lån til finansiering af handelskreditter.
De klassificeres i kategori AF.4 (se punkt 5.81, litra h)).
5.127. Handelskreditter og forudbetalinger kan være finansielle aktiver og
passiver for alle sektorer og udlandet.
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskreditter og
forudbetalinger (F.79)
5.128. Definition: Underkategorien andre forfaldne ikke-betalte mellemvæ-
render undtagen handelskreditter og forudbetalinger (F.79)
omfatter alle transaktioner i andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen handelskreditter og forudbeta-
linger (AF.79), dvs. finansielle fordringer, som opstår på
grund af tidsforskel mellem fordelingstransaktioner eller
finansielle transaktioner på det sekundære marked og de
modsvarende betalinger. Den omfatter også finansielle
fordringer i forbindelse med akkumuleret indkomst.
5.129. Underkategori AF.79 omfatter finansielle fordringer, der opstår ved
tidsforskellen mellem akkumulerede transaktioner og betaling af f.eks.:
a) skatter
b) sociale bidrag
c) lønninger
d) jordrente og knaphedsrente på aktiver i undergrunden
e) udbytter
f) renter
g) transaktioner i finansielle aktiver på det sekundære marked.
I skatter og bidrag til sociale ordninger, der skal betales til sektoren
offentlig forvaltning og service, og som henhører under AF.79, indregnes
ikke den del af disse skatter og bidrag til sociale ordninger, som ikke
forventes at indgå, og som derfor udgør en fordring, som sektoren
offentlig forvaltning og service har, men som ikke har nogen reel værdi.
5.130. Den modsvarende finansielle transaktion til påløbne renter på finansielle
aktiver (se punkt 5.17) skal helst registreres som geninvesteret i depågældende aktiver. Men registering af renter må dog følge landets
praksis. Hvis påløbne renter ikke registreres som geninvesteret i de
finansielle aktiver, bør de klassificeres i underkategori F.79.
5.131. Pådagen forforfald af renter registreres der to finansielle transaktioner (se
punkt 5.17): for det første en transaktion i det finansielle aktiv, der bruges
til betaling (hvis betaling finder sted), eller en forøgelse af renterestancer i
underkategori F.79 (hvis betaling ikke finder sted); for det andet en
modsvarende finansiel transaktion, der formindsker kreditors finansielle
nettofordring på debitor.
MEMORANDUMPOST: DIREKTE UDENLANDSKE INVESTERINGER
(F.M)
5.132. Definition: Direkte udenlandske investeringer (F.m) omfatter alle
transaktioner i direkte udenlandske investeringer (AF.m),
dvs. investeringer foretaget af en resident institutionel enhed1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 146
▼M4
▼B
▼B
i en økonomi (»direkte investor«) med det formål at erhverve
varige kapitalinteresser i en institutionel enhed resident i en
anden økonomi end investors (»foretagende, som er genstand
for udenlandske direkte investeringer«). Den direkte inve-
stors hensigt er at udøve en betydelig grad af indflydelse på
ledelsen af det i den anden økonomi residente foretagende.
Direkte investeringer omfatter både den oprindelige trans-
aktion mellem den direkte investor og foretagendet, som er
genstand for udenlandske direkte investeringer, og alle
efterfølgende kapitaltransaktioner mellem dem og mellem
affilierede foretagender, både foretagender oprettet i
selskabsform og personlige foretagender(1).
5.133. Transaktioner i finansielle aktiver og passiver, som udgør en direkte
udenlandsk investering, skal registreres under den relevante kategori af
finansielle transaktioner, dvs. lån (F.4), aktier og andre ejerandelsbeviser
(F.5) og andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.7). De beløb for
direkte udenlandske investeringer, der er registreret inden for hver af disse
kategorier, skal imidlertid også registreres separat som en memorandum-
post.
BØGFØRINGSREGLER FOR FINANSIELLE TRANSAKTIONER
VÆRDIANSÆTTELSE
5.134. Finansielle transaktioner registreres til transaktionsværdien, dvs. den
værdi i national valuta, hvortil de pågældende finansielle aktiver og/eller
passiver af rent kommercielle grunde oprettes, opløses, overtages eller
udveksles mellem institutionelle enheder eller mellem disse og udlandet.
5.135. Finansielle transaktioner og deres finansielle eller ikke-finansielle
modsvarende transaktioner registreres til samme transaktionsværdi. Der
kan være tale om tre muligheder:
a) Den finansielle transaktion er en transaktion i betalingsmidler i
national valuta (se punkt 5.04 og 5.23): Transaktionsværdien er da lig
med beløbet for de udvekslede betalingsmidler.
b) Den finansielle transaktion er en transaktion i betalingsmidler i
udenlandskvaluta (se punk t 5.04 og 5.23), og den modsvarende
transaktion er ikke en transaktion i betalingsmidler i national valuta:
Transaktionsværdien er da lig med beløbet for de udvekslede
betalingsmidler konverteret til national valuta under anvendelse af
den markedskurs, der er gældende på det tidspunkt, hvor betalingen
finder sted.
c) Hverken den finansielle transaktion eller dens modsvarende transak-
tion er en transaktion i betalingsmidler (se punkt 5.04):
Transaktionsværdien er her lig med den løbende markedsværdi af depågældende finansielle aktiver og/eller passiver.
5.136. Transaktionsværdien refererer til en specifik finansiel transaktion og den
modsvarende transaktion. Teoretisk skal der skelnes klart mellem
transaktionsværdien og en værdi baseret på en pris noteret på markedet,
en passende markedspris eller en pris, som udtrykker det generelle prisleje
for en klasse af omtrent samme eller endog identiske finansielle aktiver
og/eller passiver. Men hvis den modsvarende transaktion til en finansiel
transaktion eksempelvis er en overførsel, og den finansielle transaktion
derfor foretages af andre grunde end rent kommercielle grunde, er
transaktionsværdien lig med den løbende markedsværdi af de pågældende
finansielle aktiver og/eller passiver.
5.137. Transaktionsværdien omfatter ikke gebyrer, provisioner, kommisioner
eller lignende betalinger for tjenester ydet i forbindelse med transak-
tionen; disse skal registreres som betalinger for tjenesteydelser. Skatter på
finansielle transaktioner medregnes heller ikke, men behandles som
skatter på tjenester inden for kategorien produktskatter. Når der i
forbindelse med en finansiel transaktion indgås nye gældsforpligtelser,
er transaktionsværdien lig med beløbet for den indgåede forpligtelse
ekskl. eventuelle forudbetalte renter. Tilsvarende skal transaktionsværdien
for både kreditor og debitor, når en forpligtelse opløses, svare til
reduktionen af forpligtelsen.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 147
(1) OECD benchmarkdefinition of foreign direct investment, 3rd edition.
▼B
Særlige værdiansættelseskriterier for nogle underkategorier af finansielle
transaktioner:
5.138.Værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater (F.33):
a) Når værdipapirer markedsføres af udstederne gennem tegningsgaranter
eller andre mellemmænd og derefter sælges til højere priser til de
endelige investorer, skal de finansielle aktiver og passiver registreres
til de værdier, der betales af investerorerne. Forskellene mellem de af
investorerne betalte beløb og de af udstederne modtagne beløb skal
behandles som tjenesteydelsesbetalinger fra udstederne til tegnings-
garanterne.
b) Værdipapiremissioner registreres til emissionskursen. Nårværdipapirer
udstedes til underkurs eller overkurs, er det afkastet til udstederen på
salgstidspunktet, og ikke den pålydende værdi, der skal registreres på
kontiene som den faktiske emissionskurs. Forskellen mellem emis-
sionskursen og tilbagebetalingsværdien behandles som renter, der
påløber i papirets løbetid.
c) Obligationer med stor underkurs og nulkuponobligationer bør
behandles som værdipapirer udstedt til underkurs. Renterne fordeler
sig over hele obligationens løbetid og betragtes som værende
geninvesteret i sådanne obligationer (se punkt 4.46).
d) Når langfristede værdipapirer udstedes til en underkurs, som ikke er
signifikant, kan forskellen mellem emissionskursen og tilbagebeta-
lingsværdien beregnes på udstedelsesdagen.
e) Når der er tale om værdipapirer, hvor værdien af hovedstolen er
knyttet til et prisindeks, en råvarepris eller et valutakursindeks,
registreres papirets emissionspris som hovedstol, og den indeks-
præmie, der betales løbende og/eller ved udløb, betragtes som rente,
der er påløbet over papirets løbetid, og modposteringen registreres som
geninvestering i værdipapirer undtagen aktier på den finansielle konto.
f) Investering i papirer i omløb på det sekundære marked registreres til
børskursen eller markedsværdien.
g) Værdipapirer, som har nået udløbstidspunktet, registreres til tilbage-
betalingsværdien, som indbefatter indfrielsesoverkurs, men ikke
udtrækningsgevinster og opsparingspræmier, der skal registreres som
renter.
h) Konvertering af obligationer til aktier skal behandles som salg af
obligationer og køb af aktier (se punkt 5.62, litra l)). Transaktions-
værdien skal udledes af markedsværdien af de obligationer, der
afhændes, hvilket muligvis indebærer en kapitalgevinst eller et
kapitaltab på aktierne, som så skal registreres på omvurderingskontoen
(se punkt 6.54).
5.139.Finansielle derivater (F.34)
a) Ved sekundær handel i optioner og tilbagekøb af optioner forud for
forfaldstidspunktet finder der finansielle transaktioner sted. Hvis en
option løber indtil forfaldstidspunktet, kan den udnyttes eller ikke
udnyttes. Udnyttes optionen, kan der finde en betaling sted fra
optionssælgerens side til optionskøberen svarende til forskellen
mellem den aktuelle markedspris på det underliggende aktiv og
striking-prisen, eller der kan være tale om anskaffelse eller salg af det
underliggende finansielle eller ikke-finansielle aktiv, registreret til den
aktuelle markedspris, og en modsvarende betaling mellem options-
køberen og optionssælgeren svarende til striking-prisen. Forskellen
mellem den aktuelle markedspris på det underliggende aktiv og
striking-prisen er i begge tilfælde lig med optionens realisationsværdi,
dvs. optionsprisen på forfaldstidspunktet. Udnyttes optionen ikke,
finder der ikke nogen transaktion sted. Optionssælgeren får imidlertid
en kapitalgevinst, og optionskøberen lider et kapitaltab, som skal
registreres på omvurderingskontoen.
b) Andre finansielle derivater end optioner er typiskbaseret på
kontrakter, hvori to parter aftaler at udveksle nærmere angivne aktiver,
enten fysiske aktiver eller finansielle aktiver, på et bestemt tidspunkt
eller på bestemte tidspunkter i fremtiden. De transaktioner, der skal
registreres i forbindelse med sådanne finansielle derivater, omfatter
eventuel handel med kontrakterne samt nettoværdien af de foretagne
afregninger. Der kanogså være behov for at registrere transaktioner i
tilknytning til oprettelsen af derivatkontrakter. Ofte indgår de to parter
dog en derivatkontrakt uden nogen form for betaling fra den ene part
til den anden; i så tilfælde er værdien af den transaktion, der opretter
kontrakten, lig med nul, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en
postering på den finansielle konto.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 148
▼M5
c) Samtlige betalinger i form af kurtage til eller fra mæglere eller andre
mellemhandlere for formidling af optioner, futures, swaps og andre
derivatkontrakter, behandles som betalinger for tjenesteydelser på de
relevante konti. Parterne i en swap anses ikke for at yde hinanden
tjenesteydelser, men enhver betaling til tredjepart for at formidle
swappen skal betragtes som betaling for en tjenesteydelse. Ved en
swap-aftale, hvor der er tale om udveksling af hovedstole, registreres
strømmene som transaktioner med det underliggende instrument.
Andre betalingsstrømme (undtagen kurtage) registreres som finansielle
derivater (F.34). Teoretiskset k an den præmie, der betales til sælgeren
af en option, betragtes som indbefattende serviceomkostninger, men i
praksis er det som regel umuligt at udskille serviceelementet. Derfor
skal hele købesummen registreres som anskaffelse af et finansielt aktiv
for køberen og som indgåelse af en gældsforpligtelse for sælgeren.
d) Når swap-aftaler indebærer hovedstolsudveksling, f.eks. i forbindelse
med valutaswaps, registreres den oprindelige hovedstolsudveksling
som en transaktion i det underliggende finansielle instrument og ikke
som en transaktion i finansielle derivater (F.34). Foreligger der ikke
nogen hovedstolsudveksling, registreres der ikke nogen transaktion ved
indgåelsen. I begge tilfælde oprettes der således implicit et finansielt
derivat med en initial markedsværdi på nul. Herefter vil værdien af
swappen være:
1) for hovedstole: den løbende markedsværdi af forskellen mellem
den forventede fremtidige markedsværdi af de hovedstole, der skal
genudveksles, og de hovedstole, der er anført i kontrakten
2) for andre betalinger: den løbende markedsværdi af de fremtidige
strømme som specificeret i kontrakten.
Ændringer i et derivats værdi over en periode registreres på
omvurderingskontoen.
Efterfølgende genudveksling af hovedstole vil være omfattet af swap-
aftalens bestemmelser ogkan indebære, at finansielle aktiver udveksles
til en pris, som afviger fra markedsprisen på sådanne aktiver. Den
modsvarende betaling mellem kontraktens parter vil være den, som er
specificeret i kontrakten. Forskellen mellem markedspriser og
kontraktpriser er da lig med aktivets/passivets realiseringsværdi på
forfaldstidspunktet og registreres som en transaktion i finansielle
derivater (F.34). Derimod registreres andre strømme i forbindelse med
swap-forretninger som en transaktion i finansielle derivater for de
beløb, som reelt udveksles. Alle transaktioner i finansielle derivater
skal være lig den/det samlede kursgevinst/-tab i swap-aftalens løbetid.
Denne registrering er analog med de posteringer, der foretages i
forbindelse med optioner, hvor man benytter sig af retten til at få
leveret det underliggende aktiv (jf. litra a)).
En swap-aftale eller en fremtidig rentesikringsaftale registreres for
institutionelle enheders vedkommende som finansielle derivater på
aktivsiden, hvis nettoværdien er positiv, således at positive netto-
betalinger øger nettoværdien (og omvendt). Er swappens nettoværdi
negativ, registreres den på passivsiden, således at negative netto-
betalinger øger nettoværdien (og omvendt).
Ændringer i et derivats værdi over en periode registreres på omvurde-
ringskontoen.
Efterfølgende genudveksling af hovedstole vil være omfattet af swap-
aftalens bestemmelser og kan indebære, at finansielle aktiver udveksles til
en pris, som afviger fra markedsprisen på sådanne aktiver. Den
modsvarende betaling mellem kontraktens parter vil være den, som er
specificeret i kontrakten. Forskellen mellem markedspriser og kontrakt-
priser er da lig med aktivets/passivets realiseringsværdi på
forfaldstidspunktet og registreres som en transaktion i finansielle derivater
(F.34). Den endelige derivattransaktion og eventuelle rentebetalings-
strømme skal være lig den/det samlede kursgevinst/-tab i swap-aftalens
løbetid. Denne registrering er analog med de posteringer, der foretages i
forbindelse med optioner, hvor man benytter sig af retten til at få leveret
det underliggende aktiv (se litra a) ovenfor).
5.140.Aktier og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele i investeringsfor-
eninger (F.51)
a) Nye aktier registreres til emissionskurs, hvilket normalt svarer til
pålydende værdi plus emissionstillæg.
b) Transaktioner i aktier i omløb registreres til transaktionsværdien. Hvis
denne ikke kendes, kan den estimeres på basis af den noterede børskurs1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 149
▼B
▼B
eller markedskurs, når der er tale om børsnoterede aktier, eller den
bogførte værdi, når der er tale om ikke-børsnoterede aktier.
c) Udbytteaktier værdiansættes ud fra det udbytte, emittenten har
foreslået.
d) Udstedelse af fondsaktier registreres ikke i systemet (se punkt 5.93).
Hvis udstedelse af fondsaktier imidlertid indebærer ændringer i den
samlede markedsværdi af et selskabs aktiver, skal ændringerne
registreres på omvurderingskontoen (se punkt 6.56).
e) Transaktionsværdien af andre ejerandelsbeviser (F.513) er lig med de
midler, der overføres til selskaber eller kvasi-selskaber af disses ejere.
I nogle tilfælde kan overførslen af midler have form af overtagelse af
selskabets eller kvasi-selskabets gæld.
5.141.Andele i investeringsforeninger (F.52)
a) Transaktioner i andele i investeringsforeninger (certifikater) inkluderer
værdien af nettoindskud i foreningerne.
b) Den formueindkomst, som investeringsforeninger modtager, minus en
del af administrationsomkostningerne, og som tilfalder ejerne, også
selv om den ikke udloddes, har en modpostering på den finansielle
konto under andele i investeringsforeninger. Resultatet er, at formue-
indkomsten geninvesteres.
REGISTRERINGSTIDSPUNKT
5.142. Finansielle transaktioner og disses modsvarende transaktioner skal
registreres på samme tidspunkt.
5.143. Hvis den modsvarende transaktion til en finansiel transaktion er en ikke-
finansiel transaktion, registreres begge på det tidspunkt, hvor den ikke-
finansielle transaktion finder sted. Hvis der f.eks. ved salg af varer og
tjenester ydes en handelskredit, skal denne finansielle transaktion
registreres, når posteringerne foretages på den relevante ikke-finansielle
konto.
5.144. Hvis den modsvarende transaktion til en finansiel transaktion også er en
finansiel transaktion, er der tre muligheder:
a) Begge finansielle transaktioner er transaktioner i betalingsmidler (se
punkt 5.04): Deregistreres da på det tidspunkt, hvor den første betaling
foretages.
b) Kun en af de to finansielle transaktioner er en transaktion i
betalingsmidler (se punkt 5.04): De registreres da på det tidspunkt,
hvor betalingen foretages.
c) Ingen af de to finansielle transaktioner er en transaktion i betalings-
midler (se punkt 5.04): De registreres da på det tidspunkt, hvor den
første finansielle transaktion finder sted.
OPGØRELSE AF FINANSIELLE TRANSAKTIONER PÅ GRUNDLAG AF
ÆNDRINGER I STATUSKONTI
5.145. Foreligger der ikke basisstatistiske oplysninger om finansielle transakti-
oner, kan disse opgøres på basis af ændringen i de finansielle statuskonti,
dvs. ændringer i beholdningen af finansielle aktiver og passiver fra
primostatuskonto til ultimostatuskonto. Forskellen mellem beløbet for de
finansielle transaktioner og ændringerne i de finansielle statuskonti består
af posteringer på omvurderingskontoen og kontoen for andre mængde-
mæssige ændringer i status.
Bilag 5.1
Pengemængdebegreber i statuskonti og finansielle konti
5.146. I dette bilag beskrives en metode til at vise pengemængdebegreber i
statuskontiene og de finansielle konti.
5.147. Definitionen af de anvendte pengemængdebegreber varierer fra land til
land og ændrer sig i tidens løb. Desuden er definitionerne ikke
nødvendigvis baseret på den klassificering af finansielle aktiver og
sektorer, som bruges i systemet. Derfor indeholder systemet ikke nogen
definition af pengemængdebegreber.
5.148. Der opstår en række problemer, når man integrerer pengemængdebegreber
i statuskontiene og de finansielle konti. For det første kan penge-
mængdebegreber være sammensat af elementer, som ikke svarer til
opdelingen af finansielle aktiver og passiver i klasser, dvs. kategorier,1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 150
▼B
underkategorier og underpositioner, således som de fremgår af systemet.
F.eks. kan et pengemængdebegreb inkludere en undergruppe af kategorien
sedler og mønt samt indskud (AF.2), som kan være defineret ud fra en
henvisning til løbetiden eller til de institutionelle enheder, der ejer eller
udsteder sedler, mønt og indskud. For det andet kan pengemængdebe-
greberne forudsætte pengeskabende, pengebesiddende og pengeneutrale
sektorer, som ikke lader sig sammensætte af de sektorer og delsektorer,
der er defineret i systemet. For det tredje kan de datakilder, der bruges til
beregning af pengemængdebegreberne, i praksis være forskellige fra de
datakilder, der bruges til opstilling af statuskonti og finansielle konti for
sektorerne og udlandet.
5.149. For at kunne identificere et pengemængdebegreb MX i statuskontiene
eller på de finansielle konti, kan det være nødvendigt at underopdele en
vilkårlig gruppe »i« af finansielle aktiver og passiver i systemet i to
undergrupper:
a) MXi: undergruppe af finansielle aktiver (passiver) klassificeret i
gruppe »i« og inkluderet i pengemængdebegrebet MX
b) MX−i: undergruppe af finansielle aktiver (passiver) klassificeret i
gruppe »i«, men ikke inkluderet i pengemængdebegrebet MX.
I praksis er det sådan, at nogle af grupperne af finansielle aktiver
(passiver) ikke indgår i pengemængdebegreberne, f.eks. monetært guld og
særlige trækningsrettigheder (SDR) (AF.1) eller forsikringstekniske
reserver (AF.6). MX1og MX6ville derfor være nul, hvilket vil sige, at
det ikke er nødvendigt at opsplitte AF.1 i MX1og MX−1eller AF.6 i MX6og MX−6.
5.150. Pengemængdebegrebet MX er lig med summen af undergrupperne af
finansielle aktiver MXii de pengebesiddende sektorer, og MX er lig med
summen af alle undergrupper af passiver MXii de pengeskabende
sektorer.
5.151. En af de største fordele ved denne metode er dens fleksibilitet. Hvis
definitionen af et pengemængdebegreb ændres, er det kun opdelingen af
nogle grupper af finansielle aktiver og passiver i MXiog MX−i, der skal
tilpasses.
Pengemængdebegreber i statuskonti og finansielle konti
Pengebesiddende sekto-
rers finansielle aktiverPengeskabende sektorers
passiver
I altFordeling på
sektorerFordeling på
sektorerI alt
AF.1
AF.2
heraf MX2
MX−2
AF.3
AF.33
heraf MX33
MX−33
AF.34
heraf MX34
MX−34
AF.4
AF.41
heraf MX41
MX−41
AF.42heraf MX
42
MX−42
AF.5
AF.51
heraf MX51
MX−51
AF.52heraf MX
52
MX−521996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 151
▼B
Pengebesiddende sekto-
rers finansielle aktiverPengeskabende sektorers
passiver
I altFordeling på
sektorerFordeling på
sektorerI alt
AF.6
AF.7AF.71
heraf MX
71
MX−71
AF.79
Finansielle
aktiver og passi-
ver i alt, heraf
MX1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 152
▼B
KAPITEL 6
ANDRE STRØMME
6.01. Andre strømme omfatter forbrug af fast realkapital (K.1), anskaffelser og
afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (K.2) og andre
ændringer i status (K.3—K.12).
Andre ændringer i status omfatter forskellige former for ændringer i
aktiver, passiver og nettoformue, som ikke er resultatet af transaktioner,
der registreres på kapitalkontoen og den finansielle konto. De omfatter
andre mængdeændringer (K.3—K.10 og K.12) samt kapitalgevinster og -
tab (K.11).
FORBRUG AF FAST REALKAPITAL (K.1)
6.02. Definition: Forbruget af fast realkapital (K.1) repræsenterer den
værdiforringelse, som de faste aktiver undergår i løbet af
den pågældende periode som følge af normalt slid og
forudselig forældelse, herunder en henlæggelse til dækning
af tab af faste aktiver som følge af skadestilfælde, der kan
dækkes gennem forsikring.
6.03. Forbruget af fast realkapital skal beregnes for alle faste aktiver (undtagen
dyr), herunder både materielle faste aktiver og immaterielle faste aktiver,
såsom omkostninger til efterforskning af mineraler og software,
væsentlige forbedringer af ikke-producerede aktiver og omkostninger
ved overdragelse af ejendomsretten i forbindelse med ikke-producerede
aktiver.
6.04. Forbruget af fast realkapital (som skal holdes adskilt fra skattemæssige
afskrivninger eller afskrivninger i virksomhedsregnskaber) skal værdian-
sættes på grundlag af værdien af beholdningen af faste aktiver og den
sandsynlige gennemsnitlige økonomiske levetid for de forskellige
kategorier af disse goder. Til værdiansættelse af beholdningen af faste
aktiver anbefales det at anvende perpetual inventory-metoden (en metode,
der er baseret på kumulerede investeringer), hvis der ikke foreligger
direkte oplysninger om værdien af beholdningen af faste aktiver.
Beholdningen af faste aktiver skal værdiansættes i de køberpriser, der er
gældende i den pågældende periode.
Tab af faste aktiver som følge af skadestilfælde, der kan dækkes gennem
forsikring, tages i betragtning ved beregningen af den gennemsnitlige
levetid for de pågældende goder. For økonomien som helhed kan den
faktiske normale indtræden af skadestilfælde inden for en given
regnskabsperiode forventes at være lig med eller omtrent lig med
gennemsnittet. Men når der er tale om individuelle enheder og grupper af
enheder, kan hyppigheden af de faktiske normale skadestilfælde variere
fra de gennemsnitlige. I dette tilfælde, hvor der er tale om sektorer,
registreres eventuelle forskelle som andre mængdeændringer i faste
aktiver.
Forbruget af fast realkapital beregnes efter den lineære afskrivnings-
metode, dvs. at den værdi, der skal afskrives, fordeles ligeligt over hele
godets levetid.
Afhængig af hvilket mønster forringelsen af effektiviteten af et fast aktiv
følger, kan det dog blive nødvendigt at foretage beregningen af forbrug af
fast realkapital efter den geometriske afskrivningsmetode.
6.05. I nationalregnskabssystemet registreres forbruget af fast realkapital under
hver enkelt saldopost, som angives brutto og netto. At registrere »brutto«
vil sige, at man ikke fratrækker forbruget af fast realkapital, hvorimod at
registrere »netto« vil sige, at man fratrækker forbruget af fast realkapital.
ANSKAFFELSER MINUS AFHÆNDELSER AF IKKE-FINANSIELLE
IKKE-PRODUCEREDE AKTIVER (K.2)
6.06. Definition: Ikke-finansielle ikke-producerede aktiver(1)omfatter jord og
anden naturkapital, som kan anvendes til produktion af varer
og tjenester, samt immaterielle ikke-producerede aktiver.
6.07. Ved jord forstås selve jorden, inklusive jordoverfladen og tilhørende
overfladevand(2). Det tilhørende overfladevand omfatter alle inden-
landske vandarealer — søer, floder osv. — som der kan udøves
ejendomsret over.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 153
(1) Vedrøende definitionen af aktiver henvises til kpitel 7, bilag 7.1.
(2) Vedrøende definitionen af aktiver henvises til kpitel 7, bilag 7.1.
▼B
6.08. Følgende betragtes ikke som jord:
a) bygninger eller andre anlæg på jorden eller gennem den — veje,
tunneler osv.
b) vinmarker, frugtplantager eller andre plantager med træer og alle andre
former for kulturafgrøder, osv.
c) aktiver i undergrunden
d) ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer
e) vandressourcer under jorden.
Litra a) ogb) er producerede faste aktiver, mens litra c),d) oge) falder ind
under naturkapital.
6.09. Anskaffelser og afhændelser af jord værdiansættes i de løbende
markedspriser, der er gældende på anskaffelses- eller afhændelsestids-
punktet. Transaktioner med jord registreres til samme værdi i købers og i
sælgers regnskaber. I denne værdi indgår ikke omkostninger ved
overdragelse af ejendomsretten til jorden; disse omkostninger behandles
som faste bruttoinvesteringer.
6.10. Anskaffelser og afhændelser af anden naturkapital omfatter aktiver i
undergrunden, ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer og vandres-
sourcer. Underjordiske ressourcer omfatter kul, olie og naturgas,
metalliske mineralforekomster og ikke-metalliske mineralforekomster(1).
6.11. Anskaffelser og afhændelser af anden naturkapital værdiansættes i de
løbende markedspriser, der er gældende på anskaffelses- eller afhændel-
sestidspunktet. Anskaffelser og afhændelser omfatter ikke omkostninger
ved overdragelse af ejendomsretten. Sidstnævnte behandles som faste
bruttoinvesteringer.
6.12. Immaterielle ikke-finansielle ikke-producerede aktiver omfatter patent-
erede størrelser, lejekontrakter eller andre omsættlige kontrakter, købt
goodwill og andre immaterielle ikke-producerede aktiver. Lejekontrak-
terne vedrører jord, aktiver i undergrunden samt boliger og
erhvervsejendomme(2). Af andre eksempler kan nævnes omsættelige
kontrakter indgået med sportsudøvere og forfattere. Værdien af anskaf-
felser og afhændelser af lejekontrakter eller andre omsættelige kontrakter
består af betalinger foretaget til de oprindelige eller de efterfølgende lejere
eller leasingtagere, når lejekontrakterne eller koncessionerne sælges eller
overdrages til andre institutionelle enheder. Værdien af anskaffelser og
afhændelser af immaterielle ikke-producerede aktiver omfatter ikke
omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten. Omkostninger ved
overdragelse af ejendomsretten er en bestanddel af faste bruttoinveste-
ringer.
6.13. Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede
aktiver registreres på sektorernes, den samlede økonomis og udlandets
kapitalkonto.
ANDRE ÆNDRINGER I STATUS (K.3—K.12)
6.14. Definition: Ved andre ændringer i statuts forstås strømme, som ikke er
resultatet af transaktioner registreret på kapitalkontoen og
den finansielle konto. Der skelnes mellem to slags andre
ændringer. Den første består i ændringer i mængden af
aktiver. Den anden består i ændringer i værdien af aktiver,
passiver og nettoformue som følge af ændringer i pris-
niveauet og -strukturen, der fører til kapitalgevinster eller -
tab.
ANDRE MÆNGDEÆNDRINGER (K.3—K.10 OG K.12)
6.15. Ved andre mængdeændringer forstås strømme med forskellige funktioner.
En vigtig funktion er at give visse aktiver mulighed for at komme ind i og
forlade systemet under normale hændelsesforløb, f. eks. i naturen
optrædende aktivers tilgang og afgang. Dette er vigtigt i forbindelse
med registrering af opdagelse, udtømmelse og nedbrydning af naturfore-
komster. En anden funktion består i at registrere virkningen af
usædvanlige uventede hændelser, som påvirker de økonomiske fordele,
der er forbundet med aktiver.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 154
(1) Vedrørende definitionen af aktiver henvises til kapitel 7, bilag 7.1.
(2) Vedrørende definitionen af aktiver henvises til kapitel 7, bilag 7.1.
▼B
6.16. Andre mængdeændringer kan opdeles i kategorier:
a) økonomisk opståen af ikke-producerede aktiver (K.3)
b) økonomisk opståen af producerede aktiver (K.4)
c) naturlig vækst i ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer (K.5)
d) økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver (K.6)
e) tab ved katastrofer (K.7)
f) ikke-kompenseret beslaglæggelse (K.8)
g) andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i. a. n. (K.9)
h) andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i. a. n. (K.10)
i) ændringer i klassifikationer og struktur (K.12).
ØKONOMISK OPSTÅEN AF IKKE-PRODUCEREDE AKTIVER (K.3)
6.17. Ved økonomisk opståen af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (K.3)
forstås en forøgelse af mængden af denne form for aktiver, som ikke er
resultatet af en produktion.
Omfatter:
a) bruttoforøgelse af mængden af udnyttelige ressourcer i undergrunden:
kendte forekomster af kul, olie, naturgas, metalliske mineraler eller
ikke-metalliske mineraler, hvis udnyttelse er rentabel. Omfattet er også
forøgelsen af reserver, hvis udnyttelse er rentabel som følge af
teknologiske fremskridt eller relative prisændringer
b) overførsler af andre naturgivne aktiver til økonomisk aktivitet: i
naturen forekommende enheder, som ændrer status, således at de bliver
til økonomiske aktiver, hvorved forstås værdier, som institutionelle
enheder udøver ejendomsret over, og som ejerne kan drageøkonomiske fordele af (f. eks. udnyttelse af urskove, omdannelse af
øde, uopdyrket jord til jord, som kan udnyttes økonomisk, areal-
indvinding)
c) kvalitative ændringer i ikke-producerede aktiver på grund af ændringer
i den økonomiske anvendelse. Ændringer i kvalitet behandles som
mængdeændringer. De kvalitative ændringer, der registreres her,
optræder som modpostering til ændringer i økonomisk anvendelse,
der vises som ændringer i klassifikation (se punkt 6.32) — f. eks. fra
opdyrket jord til jord, hvorpå der ligger bygninger
d) opståen af immaterielle ikke-producerede aktiver. Immaterielle ikke-
finansielle ikke-producerede aktiver opstår, når størrelser patenteres,
eller når der indgås omsættelige kontrakter. Også når virksomheder
sælges til priser, der ligger over deres nettoformue (se punkt 7.05), er
forskellen mellem køberpris og nettoformue aktivet »købt goodwill«.
Goodwill, som ikke er tilvejebragt gennem salg/køb, betragtes ikke
som et økonomisk aktiv.
ØKONOMISK OPSTÅEN AF PRODUCEREDE AKTIVER (K.4)
6.18. Økonomisk opståen af producerede aktiver (K.4) foreligger ved varer, der
ikke allerede er registreret på statuskontiene. Det er erkendelsen af en
signifikant eller særlig værdi, der betragtes som en økonomisk opståen,
der skal registreres under andre mængdeændringer.
Økonomisk opståen af producerede aktiver omfatter:
a) værdigenstande, såsom ædelstene og andre kunstgenstande, når den
høje værdi eller den kunstneriske betydning af en genstand, der ikke
allerede er registreret på statuskontiene, første gang erkendes
b) historiske monumenter, når den særlige, arkæologiske, historiske eller
kulturelle betydning af et monument, der ikke allerede er registreret på
statuskontiene, første gang erkendes.
NATURLIG VÆKST I IKKE-AVLEDE/DYRKEDE BIOLOGISKE
RESSOURCER (K.5)
6.19. Naturlig vækst i ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer (K.5) er ikke
underlagt en institutionel enheds direkte kontrol, ansvar og forvaltning og
er således ikke produktion. Tilvæksten i disse økonomiske aktiver, såsom
deneksisterende bestand af træer i naturen eller fiskebestanden i
flodmundinger, skal derfor betragtes som en økonomisk opståen.
6.20. Naturlig vækst skal registreres som en tilgang (K.5); udnyttelsen af disse
ressourcer skal registreres som en økonomisk forsvinden (K.61). I praksis
kan naturlig vækst kun registreres netto, fordi de fysiske målinger, som1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 155
▼B
formodentlig vil være det eneste grundlag for at kunne registrere den,
faktisk er nettomålinger.
ØKONOMISK FORSVINDEN AF IKKE-PRODUCEREDE AKTIVER
(K.6)
6.21. Økonomisk forsvinden af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (K.6)
omfatter:
a) udtømmelse af naturkapital (K.61), som dækker reduktion af
forekomsten af aktiver i undergrunden og udtømmelse af ikke-
avlede/dyrkede biologiske ressourcer, som hører til aktiverne (se
punkt 6.19)
b) anden økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver (K.62):
1) andre reduktioner i mængden af udnyttelige ressourcer i under-
grunden (omvurdering af udnytteligheden somfølge af den tekniske
udvikling eller udviklingen i relative priser)
2) kvalitativ ændring i ikke-producerede aktiver som følge af
ændringer i den økonomiske anvendelse
3) forringelse af ikke-producerede aktiver som følge af økonomisk
aktivitet. Hertil regnes forringelse af jord, vandressourcer og i
princippet også af anden naturkapital
4) afskrivning af købt goodwill, ophævelse af omsættelige kontrakter
og udløb af patentbeskyttelse.
TAB VED KATASTROFER (K.7)
6.22. Tab ved katastrofer (K.7) registreret som andre mængdemæssige
ændringer i status er resultatet af store erkendelige enkelthændelser,
som kan ødelægge aktiver inden for samtlige økonomiske (ikke-
finansielle eller finansielle) kategorier.
6.23. Til sådanne hændelser regnes større jordskælv, vulkanudbrud, flodbølger,
usædvanligt voldsomme orkaner, tørke og andre naturkatastrofer; krigs-
handlinger, oprør og andre politiske hændelser; teknologiske ulykker
såsom større giftudslip eller emission af radioaktive partikler i luften.
Herunder hører især:
a) forringelse af kvaliteten af jord som følge af usædvanligt kraftige
oversvømmelser eller stormskader
b) ødelæggelse af avlede/dyrkede aktiver som følge af tørke eller udbrud
af sygdomme
c) ødelæggelse af bygninger, udstyr eller værdigenstande i forbindelse
med skovbrande eller jordskælv
d) utilsigtet ødelæggelse af sedler og mønt eller ihændehaverpapirer som
følge af naturkatastrofer eller politiske hændelser.
IKKE-KOMPENSERET BESLAGLÆGGELSE (K.8)
6.24. Ikke-kompenseret beslaglæggelse (K.8) optræder, når offentlige myndig-
heder eller andre institutionelle enheder af årsager, som ikke har noget at
gøre med betaling af skatter, bøder eller lignende afgifter, overtager
aktiver tilhørende andre institutionelle enheder, herunder ikke-residente
enheder, uden at disse opnår fuld dækning. Den ikke-kompenserede andel
af sådanne ensidige beslaglæggelser er ikke en kapitaloverførsel, der
registreres på kapitalkontoen.
ANDRE MÆNGDEÆNDRINGER I IKKE-FINANSIELLE AKTIVER I. A.
N. (K.9)
6.25. Under andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver (K.9) registreres
virkningerne af uforudselige hændelser på de økonomiske fordele, der er
forbundet med aktiver.
Hertil hører:
a) uforudselig forældelse. Forbrug af fast realkapital omfatter ikke
uforudselig forældelse af faste aktiver, og det beløb, der opføres for
den normalt forventede forældelse af disse, kan være for lavt i forhold
til den faktiske forældelse. Der skal derfor foretages posteringer for
nedgang i værdien af de faste aktiver som følge af indførelsen af
forbedret teknologi
b) forskelle mellem henlæggelser inkluderet i forbruget af fast realkapital
til dækning af normale skadestilfælde og faktiske tab. Forbruget af fast1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 156
▼B
realkapital dækker ikke uforudsete skadestilfælde, og det beløb, der
opføres til dækning af de normalt forventelige skadestilfælde, kan være
mindre end (eller overstige) de faktisk opståede skader. Der skal derfor
foretages justeringer for uforudset nedgang (eller stigning) i værdien af
de faste aktiver, som skyldes sådanne begivenheder
c) forringelse af faste aktiver, som der ikke er taget hensyn til i forbruget
af fast realkapital: nedgang i værdien af faste aktiver, f. eks. på grund
af de uforudsete virkninger af syreholdig luft og sur regn på
bygningsfacader eller køretøjers karrosserier
d) opgivelse af produktionsanlæg før færdiggørelse eller før de tages i
brug økonomisk
e) ekstraordinære tab i lagerbeholdninger (f. eks. på grund af brandskade,
røveri, insektangreb i kornlagre)
f) statistiske afvigelser vedrørende ikke-finansielle aktiver mellem
primostatuskontoen og (den tilsvarende) ultimostatuskonto.
ANDRE MÆNGDEÆNDRINGER I FINANSIELLE AKTIVER OG
PASSIVER I. A. N. (K.10)
6.26. Ændringer i finansielle aktiver og passiver, som ikke skyldes finansielle
transaktioner registreret på den finansielle konto, som ikke kan tilskrives
kapitalgevinster og -tab registreret på omvurderingskontoen, som ikke er
ændringer i klassifikationer og struktur, og som ikke skyldes tab ved
katastrofer og ikke-kompenseret beslaglæggelse, skal registreres her.
6.27. Kategori K.10 omfatter:
a) tildelinger og inddragelser af (SDR) (AF.12) (se punkt 5.33, 5.34 og
5.35): for SDR eksisterer der end ikke et fiktivt passiv. Derfor
behandles den mekanisme, gennem hvilken SDR skabes (omtales som
tildelinger af SDR) og ophæves (inddragelser af SDR), ikke som en
mekanisme, der giver anledning til transaktioner, men derimod som
posteringer på kontoen for andre mængdemæssige ændringer i status.
Tildelinger af SDR forøger de monetære myndigheders finansielle
aktiver, inddragelser af SDR formindsker deres finansielle aktiver
b) andre mængdeændringer i relation til ydelsesbaserede pensionsord-
ninger: ydelsesbaserede pensionsordninger er pensionsordninger, hvori
størrelsen af pensionsydelserne til de deltagende ansatte er garanteret.
Ydelserne beregnes efter en bestemt formel baseret på deltagernes
anciennitet og løn og afhænger ikke helt af aktiverne i pensionskassen.
For ydelsesbaserede pensionsordningers vedkommende viser en
postering på kontoen for andre mængdemæssige ændringer i status
den aktuarmæssigt fastsatte gæld, som er resultatet af ændringer i
ydelsernes struktur, som skal holdes adskilt fra ændringer i pensions-
modtagergruppens alders- og anciennitetsmæssige sammensætning.
Eksempler på ændringer i ydelsesstrukturen er ændringer i formlen,
nedsættelse af pensionsalderen eller finansiering af en årlig forhøjelse
(som regel defineret som en fast årlig procentsats) af de fremtidige
pensioner eller i alle pensioner under udbetaling
c) ekstraordinære tab af sedler og mønt eller ihændehaverpapirer som
følge af f. eks. brandskade eller tyveri
d) kreditorers fuldstændige eller delvise afskrivning af uerholdelige
fordringer: kreditors ensidige erkendelse af, at et finansielt aktiv ikke
længere kan erholdes som følge af fallit eller andre faktorer, og
kreditors heraf følgende fjernelse af det finansielle aktiv fra sin
statuskonto skal registreres her, hvilket også gælder fjernelsen af
debitors modsvarende gæld. Men hvis den institutionelle debitorenhed
kontrolleres af kreditor, registreres kreditors fuldstændige eller delvise
afskrivning af de uerholdelige fordringer, som ikke skyldes debitors
fallit, på akkumulationskontiene. ►M4Som undtagelse fra det
generelle princip omfatter denne kategori ikke skatter og bidrag til
sociale ordninger, der skal betales til sektoren offentlig forvaltning og
service, og som denne sektor ensidigt erkender ikke forventes at indgå.
Skatter og bidrag til sociale ordninger, der skal betales til sektoren
offentlig forvaltning og service, og som ikke forventes at indgå,
udlignes i den regnskabsperiode, hvor fordringen er opstået, ved
beregningen af den offentlige sektors og modsektorernes nettolåntag-
ning/nettolångivning (se 1.57) ◄
e) statistiske afvigelser vedrørende finansielle aktiver og passiver mellem
ultimostatuskontoen og den tilsvarende primostatuskonto.
6.28. Kategori K.10 omfatter ikke:
a) annullering af gæld ved gensidig aftale mellem debitor og kreditor
(gældsannullering eller gældseftergivelse): den behandles som en1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 157
▼B
transaktion mellem kreditor og debitor, (se punkt 4.165, litra f) og
5.16) og ikke som andre mængdemæssige ændringer
b) gældsfragåelse: kreditors ensidige annullering af en gæld registreres
ikke i ENS.
ÆNDRINGER I KLASSIFIKATIONER-OG STRUKTUR (K.12).
6.29. Ændringer i klassifikationer og struktur (K.12) omfatter ændringer i de
institutionelle enheders sektormæssige klassifikation og struktur (K.12.1)
og ændringer i klassifikation af aktiver og passiver (K.12.2).
ÆNDRINGER I SEKTORMÆSSIG KLASSIFIKATION OG STRUKTUR
(K.12.1)
6.30. Omklassifikation af en institutionel enhed fra en sektor til en anden
betyder, at hele dens statuskonto overføres, f. eks. bliver en institutionel
enhed, der er klassificeret i sektoren husholdninger, til et kvasi-selskab,
som så igen skal omklassificeres til sektoren selskaber.
Ændringer i strukturen af institutionelle enheder omfatter opståen og
forsvinden af visse finansielle aktiver og passiver, som skyldes
omstrukturering af selskaber. Når et selskab forsvinder som uafhængig
juridiskenhed, fordi det overtages af et eller flere selsk aber, forsvinder
alle aktiver/passiver, herunder aktier og andre ejerandelsbeviser, der
eksisterede mellem det overtagne selskab og dem, der overtog det, fra
systemet. Køb af aktier og andre ejerandelsbeviser i et selskab som en del
af en fusion skal registreres som en finansiel transaktion mellem det
købende selskab og den tidligere ejer. Udskiftning af eksisterende aktier
med aktier i det overtagne eller nye selskab skal registreres som
indløsninger af aktier ledsaget af udstedelse af nye aktier. Finansielle
aktiver/passiver, som eksisterede mellem det overtagne selskab og
tredjemand, forbliver uændrede og overgår til det overtagende selskab
(selskaber).
På tilsvarende måde, når et selskab juridisk spaltes i to eller flere
institutionelle enheder, registreres nye finansielle aktiver og passiver
(opståen af finansielle aktiver) i denne kategori (K.12.1).
ÆNDRINGER I KLASSIFIKATION AF AKTIVER OG PASSIVER (K.12.2)
6.31. Kategori K.12.2 omfatter monetarisering/demonetarisering af guld
(K.12.21) og ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver, undtagen
monetarisering/demonetarisering af guld (K.12.22).
6.32. Monetarisering/demonetarisering af guld (K.12.21) registreres på de
monetære myndigheders konto for andre mængdemæssige ændringer i
status (se punkt 5.27).
Monetarisering af guld optræder, når de monetære myndigheder
omklassificerer guld fra beholdning af værdigenstande til de monetære
myndigheders reserveaktiver. Kontoen for andre mængdemæssige
ændringer i status registrerer så en nedgang i deres beholdning af
værdigenstande og en stigning i deres beholdning af monetært guld.
Køb af monetært guld direkte fra andre monetære myndigheder
klassificeres som transaktioner i monetært guld (F.11). Alle andre former
for køb, herunder køb fra finansielle formidlere eller via et organiseret
guldmarked, skal registreres som køb af værdigenstande med efter-
følgende ændring i klassifikation.
Demonetarisering af guld optræder, når de monetære myndigheder
overfører guld fra reserveaktiver til værdigenstande. De monetære
myndigheders beholdning af monetært guld bliver så mindre, og
beholdningen af værdigenstande stiger. Salg af monetært guld direkte til
andre monetære myndigheder klassificeres som en finansiel transaktion
med monetært guld (F.11). Alle andre former for salg, herunder salg til
finansielle formidlere eller via et organiseret guldmarked, skal registreres
som salg af værdigenstande med forudgående ændring i klassifikation.
6.33. Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver, bortset fra monetarise-
ring/demonetarisering af guld (K.12.22): eksempelvis kan nævnes
ændringer i anvendelsen af jorden eller ombygninger af boliger til
erhvervsmæssig brug eller omvendt. Når der er tale om jord, skal begge
posteringer — en negativ postering for den gamle kategori, en positiv for
den nye kategori — foretages med samme værdi i kategori K.12.22.
Ændringen i jordværdi, der er resultatet af denne ændring i anvendelse,
registreres under økonomisk opståen (se punkt 6.17, litra c)) eller
forsvinden af ikke-producerede aktiver (se punkt 6.21, litra b)) og
betragtes som en mængdeændring.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 158
▼B
K.12.22 omfatter ikke konvertering af obligationer til aktier. En sådan
konvertering registreres som to finansielle transaktioner (se punkt 5.62,
litra l)).
6.34. Posteringer af andre mængdeændringer (K.3—K.10 og K.12) registreres
på sektorernes, den samlede økonomis og udlandets konti for andre
mængdemæssige ændringer i status.
NOMINELLE KAPITALGEVINSTER OG -TAB (K.11)
6.35. Nominelle kapitalgevinster(1) er den kategori af andre ændringer i
værdien af aktiver, passiver og derfor nettoformue, som afspejler
ændringerne i niveauet for og strukturen af deres priser. Nominelle
kapitalgevinster underopdeles i neutrale kapitalgevinster og reale kapital-
gevinster.
6.36. Definition: Ved den nominelle kapitalgevinst (K.11) på en given
mængde af et aktiv forstås ændringen i værdi for ejeren af
dette aktiv som resultat af en ændring i dets pris. Ved den
nominelle kapitalgevinst på et passiv forstås ændringen i
værdien af dette passiv som resultat af en ændring i dets pris,
men med modsat fortegn.
6.37. En positiv kapitalgevinst skyldes en stigning i værdien af et givet aktiv
eller et fald i værdien af et givet passiv. En negativ kapitalgevinst — dvs.
et kapitaltab — skyldes et fald i værdien af et givet aktiv eller en stigning
i værdien af et givet passiv.
6.38. De nominelle kapitalgevinster, der registreres på omvurderingskontoen, er
dem, der påløber aktiver eller passiver, uanset om de er blevet realiseret
eller ej. En kapitalgevinst siges at være realiseret, når det pågældende
aktiv sælges, indløses, anvendes eller på anden måde afhændes, eller når
gælden tilbagebetales. En ikke-realiseret gevinst er derfor en gevinst, der
påløber et aktiv, som stadig ejes, eller et passiv, som stadig er udestående
ved slutningen af regnskabsperioden. Ved en realiseret gevinst forstås som
regel den gevinst, der er realiseret over hele den periode, i hvilken aktivet
ejes eller passivet er udestående, uanset om denne periode falder sammen
med regnskabsperioden eller ej. Da kapitalgevinster imidlertid registreres
efter optjeningstidspunkt i ENS, forekommer sondringen mellem
realiserede og ikke-realiserede gevinster, som kan være nyttig i visse
sammenhænge, ikke i klassifikationerne og kontiene.
6.39. Kapitalgevinster omfatter gevinster på alle former for aktiver: ikke-
finansielle producerede og ikke-producerede aktiver samt finansielle
aktiver. Omfattet er således også kapitalgevinster på lagerbeholdninger af
alle typer varer, som producenterne ligger inde med, herunder produkter
under fremstilling.
6.40. Der kan påløbe nominelle kapitalgevinster på aktiver, der ejes i en hvilken
somhelst periode inden forregnskabsperioden, og ikke kunpå aktiver, der
optræder på primostatuskontoen og/eller ultimostatuskontoen. Den
nominelle kapitalgevinst, der tilfalder ejeren af et bestemt aktiv, eller en
given mængde af en speciel type aktiv, mellem to tidspunkter, defineres
som:
den løbende værdi af dette aktiv på det senere tidspunkt
minus
den løbende værdi af dette aktiv på det tidligere tidspunkt
idet det antages, at aktivet selv ikke ændrer sig i mellemtiden, hverken
kvalitativt eller kvantitativt. Den nominelle kapitalgevinst (G), som
påløber en given mængde q af et eller andet aktiv mellem tidspunkterne o
og t, kan udtrykkes som følger:
G¼pt/C0po ðÞ Xq
hvor poog pter priserne på aktivet på hhv. tidspunkt o og tidspunkt t. For
finansielle aktiver og passiver med faste løbende værdier, for hvilke både
poog ptpr. definition er lig med 1, er den nominelle kapitalgevinst altid
nul.
6.41. Med henblik på at beregne den nominelle kapitalgevinst skal anskaffelser
og afhændelser af aktiver værdiansættes på samme måde som på
kapitalkontoen og den finansielle konto, og beholdningen af aktiver skal
værdiansættes på samme måde som i statuskontiene. Er der tale om faste1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 159
(1) Begrebet »kapitalgevinster« omfatter både kapitalgevinster og -tab således at forstå, at
sådanne kapitalgevinster både kan være positive og negative. På samme måde kan
begrebet »aktiv« anvendes til at betegne både aktiver og passiver.
▼B
aktiver, er værdien af en anskaffelse det beløb, som køberbetaler til
producent, eller sælger, plus de tilhørende omkostninger ved overdragelse
af ejendomsretten, som køber pådrager sig.Værdien af en afhændelse af et
eksisterende fast aktiv er det beløb, som sælger modtager fra køber, minus
de omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten, som sælger pådrager
sig.
Fire forskellige situationer kan give anledning til nominelle kapitalgevin-
ster:
1) Et aktiv, som ejes i hele regnskabsperioden: den nominelle kapital-
gevinst, der påløber i løbet af regnskabsperioden, er lig med
ultimostatus(konto)værdien minus primostatus(konto)værdien. Disse
værdier er de anslåede værdier af aktiverne, hvis de skulle anskaffes på
de tidspunkter, hvor statuskontiene udarbejdes. Den nominelle
kapitalgevinst er ikke-realiseret.
2) Et aktiv, som ejes ved begyndelsen af perioden, og som sælges i løbet
af perioden: den nominelle kapitalgevinst, der påløber, er lig med den
faktiske eller anslåede afhændelsesværdi minus primostatuskontovær-
dien. Den nominelle kapitalgevinst er realiseret.
3) Et aktiv, som er anskaffet i løbet af perioden, og som stadig ejes ved
slutningen af perioden: den nominelle kapitalgevinst, der påløber, er
lig med ultimostatuskontoværdien minus den faktiske, eller anslåede,
anskaffelsesværdi af aktivet. Den nominelle kapitalgevinst er ikke-
realiseret.
4) Et aktiv, som anskaffes og afhændes i løbet af regnskabsperioden: den
nominelle kapitalgevinst, der påløber, er lig med den faktiske, eller
anslåede, afhændelsesværdi minus den faktiske, eller anslåede,
anskaffelsesværdi. Den nominelle kapitalgevinst er realiseret.
6.42. De nominelle kapitalgevinster er dem, der påløber aktiver og passiver,
hvad enten de realiseres eller ej. De registreres på sektorernes, den
samlede økonomis og udlandets omvurderingskonto.
NEUTRALE KAPITALGEVINSTER/-TAB (K.11.1)
6.43. Definition: Ved neutral kapitalgevinst (K.11.1) på et aktiv forstås
værdien af den kapitalgevinst, som ville påløbe, hvis prisen
på aktivet ændredes i løbet af tiden i samme forhold som det
generelle prisniveau.
Neutrale kapitalgevinster identificeres for at gøre det lettere at aflede reale
kapitalgevinster, som omfordeler real købekraft mellem sektorerne.
6.44. Kaldes det generelle prisindeks for r, kan den neutrale kapitalgevinst (NG)
på en given mængde q af et aktiv mellem tidspunkterne o og t udtrykkes
som følger:
NG¼poXq rt=ro/C01 ðÞ
hvor poq er den løbende værdi af aktivet på tidspunkt o og rt/roer faktoren
for ændringen i det generelle prisindeks mellem tidspunkterne o og t.
Størrelsen rt/roanvendes på alle aktiver og passiver.
6.45. Der findes ikke noget ideelt generelt prisindeks til beregning af neutrale
kapitalgevinster. Pr. konvention er det generelle prisindeks, der skal
anvendes til beregning af neutrale kapitalgevinster, prisindekset for
endelig indenlandsk anvendelse ekskl. lagerændringer.
6.46. Neutrale kapitalgevinster registreres på kontoen for neutrale kapitalge-
vinster/-tab, som er en underkonto under sektorernes, den samlede
økonomis og udlandets omvurderingskonto.
REALE KAPITALGEVINSTER/-TAB (K.11.2)
6.47. Definition: Ved real kapitalgevinst (K.11.2) på et aktiv forstås forskellen
mellem den nominelle og den neutrale kapitalgevinst på
dette aktiv.
Real kapitalgevinst (RG) på en given mængde q af et aktiv mellem
tidspunkterne o og t kan udtrykkes således:
RG¼G/C0NG
eller
RG¼pt=po/C0rt=ro ðÞ poXq1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 160
▼B
Værdierne af de reale kapitalgevinster på aktiver afhænger således af
udviklingen i deres priser over den pågældende periode i forhold til den
gennemsnitlige udvikling i andre priser målt med det generelle prisindeks.
6.48. Reale kapitalgevinster registreres på kontoen for reale kapitalgevinster/-
tab, som er en underkonto under sektorernes, den samlede økonomis og
udlandets omvurderingskonto.
KAPITALGEVINSTER OPDELT EFTER TYPEN AF FINANSIELT AKTIVSedler og mønt samt indskud (AF.2)
6.49. De løbende værdier af sedler og mønt samt indskud i national valuta
forbliver konstante i tidens løb. »Prisen« på et sådant aktiv er altid lig med
1, mens mængden bestemmes ved antallet af enheder af den valuta, de er
udstedt i. De nominelle kapitalgevinster på sådanne aktiver er altid lig 0.
Derfor forklares forskellen mellem værdierne af begyndelses- og slutbe-
holdningen af sådanne aktiver, med undtagelse af andre mængdemæssige
ændringer i status, alene ved værdierne af transaktionerne i aktiverne.
Dette er et af de tilfælde, hvor det normalt er muligt at trække sidstnævnte
fra tallene på statuskontiene.
6.50. Til at beregne neutrale og reale kapitalgevinster på aktiver med fast
løbende værdi er det dog nødvendigt at råde over data vedrørende
tidspunkterne for og værdierne af transaktionerne samt primostatuskonto-
og ultimostatuskontoværdierne. Hvis f.eks. et lån optages og tilbagebe-
tales inden for regnskabsperioden, mens det generelle prisniveau stiger, er
den neutrale gevinst på lånet positiv og den reale gevinst negativ set fra
kreditors synspunkt, og beløbet afhænger af lånets løbetid og af
inflationsraten. Det er umuligt at registrere sådanne reale tab uden
oplysninger om værdien af de lån, der er optaget og tilbegebetalt i løbet af
regnskabsperioden, og de tidspunkter, på hvilke de er optaget og
tilbagebetalt. Generelt kan man gå ud fra, at hvis den samlede absolutte
værdi af de positive og negative transaktioner er stor i forhold til
primostatuskonto- og ultimostatuskontoværdierne, så vil de omtrentlige
overslag over de neutrale og reale kapitalgevinster på finansielle aktiver
og passiver med faste løbende værdier afledt af statuskontodataene alene
ikke være særlig tilfredsstillende. Selv bruttoregistrering af værdierne af
de finansielle transaktioner — dvs. særskilt registrering af optagne og
tilbagebetalte lån i stedet for den samlede værdi af lån minus
tilbagebetalinger — vil ikke altid være tilstrækkelig uden oplysninger
om den tidsmæssige afvikling af lånene.
Lån (AF.4) og andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF.7)
6.51. For lån og andre forfaldne ikke-betalte mellemværender, som ikke
handles, gælder det samme som for sedler og mønt samt indskud. Men
hvis et eksisterende lån eller en eksisterende handelskredit sælges til en
anden institutionel enhed, skal forskellen mellem indfrielseskursen og
transaktionsprisen registreres på sælgerens og køberens omvurderings-
konto på transaktionstidspunktet.
Værdipapirer undtagen aktier (AF.3)
6.52. Udstedes obligationer under pari, herunder obligationer noteret til kurs
langt under pari samt nulrenteobligationer, er det forskellen mellem deres
emissionskurs og deres pålydende værdi eller indfrielseskurs, når de
forfalder, der bestemmer de renter, som emittenten skal betale i
obligationens løbetid. Disse renter registreres som formueindkomst, som
obligationsudstederen skal betale, og som obligationsindehaveren
modtager i tilgift til eventuelle kuponrenter, som udstederen faktisk har
betalt med bestemte tidsintervaller i obligationens løbetid. De påløbne
renter registreres på den finansielle konto som værende samtidig
reinvesteret i obligationen af obligationsindehaveren(
1). De registreres
derfor på den finansielle konto som anskaffelse af et aktiv, som lægges til
det bestående aktiv (se punkt 5.17). Således afspejler den gradvise
forøgelse af markedskursen på en obligation, som skyldes akkumuleringen
af påløbne reinvesterede renter, en vækst i den udestående hovedstol —
dvs. i størrelsen af aktivet. Det er i det væsentlige en mængdeforøgelse og
ikke en prisforøgelse. Det skaber ikke nogen kapitalgevinst for obliga-
tionsindehaveren eller noget kapitaltab for obligationsudstederen.
Situationen kan sammenlignes med situationen for en vare, f. eks. vin,1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 161
(1) I ENS anbefales denne fremgangsmåde, men der tillades dog også registrering af disse
renter under andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF.7), hvis dette måtte være
nødvendigt af hensyn til national sædvane (se punkt 5.130).
▼B
der modner under lagringen. Enhver forøgelse af prisen på vinen, som
skyldes en forbedring af dens kvalitet, afspejler en forøgelse af mængden
og ikke prisen. Obligationer ændrer kvalitet med tiden, efterhånden som
de nærmer sig forfaldstidspunktet, og det er vigtigt at erkende, at en
forøgelse af deres værdi som følge af akkumuleringen af påløbne renter
ikke er prisændringer og ikke skaber kapitalgevinster.
6.53. Kurserne på fast forrentede obligationer ændrer sig imidlertid også, når
markedsrenten ændrer sig, og de ændrer sig i omvendt forhold til renten.
Virkningen af en given renteændring på kursen på en enkelt obligation er
desto mindre, jo tættere obligationen er på forfaldsdatoen. Ændringer i
obligationskurserne, som skyldes ændringer i markedsrenten, udgør
prisændringer og ikke mængdeændringer. De skaber derfor nominelle
kapitalgevinster eller-tab både for obligationsudstederne og obligations-
indehaverne. En rentestigning skaber en nominel kapitalgevinst for
obligationsudstederen og et tilsvarende nominelt kapitaltab for obliga-
tionsindehaveren og omvendt, hvis der er tale om rentefald.
Nominelle kapitalgevinster eller -tab kan påløbe kortfristede værdipapirer
på samme måde som for obligationer. Da kortfristede værdipapirer har
langt kortere løbetid, er de kapitalgevinster, der opstår ved rente-
ændringer, generelt meget mindre end ved obligationer med samme
pålydende værdi.
6.54. Konvertering af obligationer til aktier registreres som to finansielle
transaktioner (se punkt 5.62, litra l)). Konverteringen vil som regel ske til
en pris under aktiernes markedskurs, og de heraf følgende kapitalgevinster
registreres som en prisændring under aktier og andre ejerandelsbeviser på
omvurderingskontoen (se punkt 5.135).
6.55. Værdien af finansielle derivater (AF.34) kan ændre sig som følge af
ændringer i værdien af det tilgrundliggende instrument, ændringer i det
tilgrundliggende instruments volatilitet, eller efterhånden som kontrakt-
opfyldelses- eller forfaldstidspunktet nærmer sig. Alle sådanne ændringer
i værdi skal betragtes som prisændringer og skal registreres under K.11.
Aktier og andre ejerandelsbeviser (AF.5)
6.56. Friaktier (se punkt 5.93) forøger antallet af aktier og den nominelle værdi
af aktiemassen, men ændrer teoretisk set ikke markedsværdien af den
samlede mængde aktier. Pr. konvention figurerer de derfor ikke nogen
steder i regnskabet. Disse aktieudstedelser skal imidlertid forbedre
aktiernes likviditet på markedet, og da aktiernes samlede markedsværdi
herved kan stige, skal sådanne eventuelle ændringer registreres som en
omvurderingseffekt.
Forsikringstekniske reserver (AF.6)
6.57. Ændringer i husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensions-
kassereserver (AF.61), som opstår mellem begyndelsen og slutningen afregnskabsperioden, og som skyldes nominelle kapitalgevinster eller -tab i
forbindelse med forsikringsselskabers og pensionskassers investerede
reserver, registreres på omvurderingskontoen, og det samme gælder for
ændringer i præmie- og erstatningsreserver (AF.62) i forbindelse med
kapitalgevinster eller -tab.
FINANSIELLE AKTIVER UDSTEDT I UDENLANDSK VALUTA
6.58. Værdien af finansielle aktiver i udenlandsk valuta måles ved deres
løbende markedsværdi i udenlandsk valuta konverteret til den nationale
valuta efter den gældende vekselkurs. Der kan således forekomme
nominelle kapitalgevinster, både når prisen på aktivet i lokal valuta
ændrer sig, og når vekselkursen ændrer sig. Den samlede værdi af de
nominelle kapitalgevinster, der optjenes i løbet af regnskabsperioden, kan
beregnes på den sædvanlige måde ved at trække værdien af transak-
tionerne fra forskellen mellem værdien på primostatuskontoen og værdien
på ultimostatuskontoen. I dette øjemed skal transaktioner i de finansielle
aktiver i udenlandsk valuta konverteres til national valuta, og her
anvendes de vekselkurser, der er gældende på det tidspunkt, hvor
transaktionen sker, mens primostatuskonto- og ultimostatuskontoværdi-
erne skal konverteres ved hjælp af de vekselkurser, der er gældende på de
tidspunkter, statuskontiene refererer til. Dette betyder, at den samlede
værdi af transaktionerne — anskaffelser minus afhændelser — udtrykt i
den udenlandske valuta faktisk konverteres ved hjælp af en vægtet
gennemsnitsvekselkurs, hvori vægtene er givet ved værdierne af de på de
forskellige tidspunkter udførte transaktioner.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 162
▼B
KAPITEL 7
STATUSKONTI
7.01. Definition: En statuskonto er en opgørelse, udarbejdet på et bestemt
tidspunkt, over værdien af ejede aktiver og indgåede
forpligtelser (passiver). Saldoposten kaldes nettoformue
(B.90).
Beholdningen af aktiver og passiver, der er registreret på statuskontoen, er
værdiansat til de på datoen for afslutning af statuskontoen (statusdagen)
gældende markedspriser.
7.02. Der udarbejdes en statuskonto for sektorer, den samlede økonomi og
udlandet.
For sektorernes vedkommende viser statuskontoen værdien af samtlige
aktiver — producerede, ikke-producerede og finansielle — og passiver
samt den pågældende sektors nettoformue.
For den samlede økonomis vedkommende giver statuskontoen som
saldopost det, der ofte betegnes som nationalformuen, nemlig summen
af ikke-finansielle aktiver og finansielle aktiver, netto, over for udlandet.
Statuskontoen for udlandet, som kaldes konto for aktiver og passiver over
for udlandet, består udelukkende af finansielle aktiver og passiver.
7.03. Selskaber har ud over værdien af udstedte aktier og andre ejer-
andelsbeviser en nettoformue. For kvasi-selskaber er nettoformuen lig
med nul, fordi værdien af egenkapitalen antages at svare til aktiver minus
passiver. Derfor er nettoformuen for residente foretagender, hvori
udlandet har foretaget en direkte investering, som er filialer af
udenlandske selskaber, og som følgelig behandles som kvasi-selskaber,
lig med nul.
7.04. Forskellen mellem finansielle aktiver i alt og passiver i alt kaldes
finansielle aktiver, netto (se punkt 7.67).
7.05. For sektoren ikke-finansielle selskaber og sektoren finansielle selskabers
vedkommende giver beregningen af egenkapitalen en i analytisk øjemed
betydningsfuld indikator.
Egenkapitalen er lig med summen af nettoformue (B.90) og udstedte
aktier og andre ejerandelsbeviser (AF.5).
7.06. Statuskontoen afslutter kontosystemet, idet den viser det endelige resultat
af posteringerne på produktionskontoen, indkomstfordelings- og
indkomstanvendelseskontiene samt akkumuleringskontiene (se kapitel 8:
Kontosystem og saldoposter).
7.07. En statuskonto er en opgørelse over værdien af aktiver og passiver på et
bestemt tidspunkt. Den skal udarbejdes ved begyndelsen af regnskabs-
perioden (dvs. ved slutningen af den foregående periode) og ved dennes
slutning.
7.08. Ved hjælp af en grundlæggende regnskabsmæssig bogholderiligning
knyttes primostatuskontoen sammen med ultimostatuskontoen:
værdien af beholdningen af en specifiktype ak tiver på
primostatuskontoen
plus transaktioner: den samlede værdi af de erhvervede aktiver
minus den samlede værdi af de afviklede aktiver ved
transaktioner, der finder sted i regnskabsperioden: trans-
aktioner i ikke-finansielle aktiver registreres på
kapitalkontoen, og transaktioner i finansielle aktiver på
den finansielle konto
minus forbrug af fast realkapital
plus andre mængdeændringer: værdien af andre positive og
negative ændringer i mængden af aktiver (f.eks. som et
resultat af opdagelsen af et aktiv i undergrunden eller
ødelæggelsen af et aktiv på grund af krig eller naturkata-
strofer). Disse ændringer registreres på kontoen for andre
mængdemæssige ændringer i status
plus prisændringer (omvurderinger): værdien af de positive og
negative nominelle kapitalgevinster i løbet af perioden, der
skyldes en ændring i prisen for aktivet: disse ændringer
registreres på omvurderingskontoen
er lig med værdien af beholdningen af aktiver på ultimostatuskontoen.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 163
▼B
Den regnskabsmæssige forbindelse mellem primostatuskontoen og
ultimostatuskontoen via transaktioner og andre ændringer i status (andre
mængdeændringer og kapitalgevinster) er fremstillet skematisk i bilag 7.2.
TYPER AF AKTIVER
7.09. De aktiver, der registreres på statuskontoen, er økonomiske aktiver.
7.10. Definition: Økonomiske aktiver er størrelser, der fungerer som værdio-
pbevaringsmiddel, hvortil ejendomsretten håndhæves af
institutionelle enheder, individuelt eller kollektivt, og som
sikrer et økonomisk udbytte for indehaverne, enten ved at de
besidder dem, eller ved at de benytter dem i en given
periode.
7.11. Det økonomiske udbytte består af primære indkomster (overskud af
produktionen ved egen anvendelse af aktiverne, og formueindkomst ved at
lade andre anvende dem), der er indtjent ved anvendelsen af aktivet, og af
den værdi, herunder eventuelle kapitalgevinster/-tab, der kan realiseres
ved at afhænde eller afvikle aktivet.
7.12. En oversigt over klassificeringen af de økonomiske aktiver gives i tabel
7.1. En mere detaljeret definition af hver enkelt kategori af aktiver gives i
bilag 1 til dette kapitel.
Følgende medregnes ikke under aktiver:
a) humankapital
b) naturkapital, der ikke er økonomiske aktiver (f. eks. luft og flodvand).
c) eventualforpligtelser, som ikke er finansielle aktiver (se punkt 7.22).
7.13. Der skelnes mellem tre kategorier af aktiver:
a) ikke-finansielle producerede aktiver
b) ikke-finansielle ikke-producerede aktiver
c) finansielle aktiver.
IKKE-FINANSIELLE PRODUCEREDE AKTIVER (AN.1)
7.14. Definition: Producerede aktiver (AN.1) er ikke-finansielle aktiver, der er
opstået som et resultat af produktionsprocesser.
7.15. Klassifikationen af producerede aktiver er udformet således, at der skelnes
mellem aktiverne ud fra deres rolle i produktionen. De består af: faste
aktiver(1), der anvendes gentagne gange eller løbende i produktionen i
mere end et år; lagerbeholdninger, der anvendes i produktionen som
forbrug i produktionen, sælges eller på anden måde afhændes; og
værdigenstande. Sidstnævnte anvendes ikke primært til produktion eller
konsum, men anskaffes og ejes i stedet for primært som værdiopbeva-
ringsmiddel.
IKKE-FINANSIELLE IKKE-PRODUCEREDE AKTIVER (AN.2)
7.16. Definition: Ikke-producerede aktiver (AN.2) er økonomiske aktiver, der
er opstået på anden måde end som resultat af produktions-
processer. De består af de nedenfor beskrevne materielle
aktiver og immaterielle aktiver.
7.17. Deikke-finansielle ikke-producerede aktiver er klassificeret efter, hvordan
de opstår. Nogle af disse aktiver optræder i naturen, mens andre, der kan
siges at være samfundsskabte størrelser, er blevet til ved juridiske eller
regnskabsmæssige foranstaltninger.
7.18. Alle materielle ikke-producerede aktiver er naturkapital. Hvilken
naturkapital der medregnes, afgøres i overensstemmelse med den
generelle definition af et økonomisk aktiv af, om aktiverne er underkastet
effektiv ejendomsret og er i stand til at sikre ejerne et økonomisk udbytte
under hensyntagen til eksisterende teknologi og viden, de økonomiske
muligheder, de forhåndenværende ressourcer og de eksisterende relative
priser. I øvrigt medregnes ikke naturkapital, hvortil der ikke er etableret,1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 164
(1) To typer af varige goder anvendt af producenter medregnes ikke i de faste
bruttoinvesteringer: små værktøjer og visse former for militært udstyr. Derfor findesder ikke nogen modsvarende aktiver. Desuden betragtes transportmidler og andremaskiner og udstyr anskaffet af husholdninger som konsum og ikke som faste aktiver.De er medregnet i statuskontoens memorandumpost »varige forbrugsgoder« (se punkt
7.63).
▼B
eller ikke kan etableres, ejendomsret, som f. eks. det åbne hav eller den
frie luft.
7.19. Immaterielle ikke-producerede aktiver omfatter patenterede størrelser,
omsættelige kontrakter, købt goodwill osv. Størrelser, der ikke er
godtgjort ved juridiske eller regnskabsmæssige foranstaltninger, som f.
eks. udstedelse af et patent eller overdragelse af en økonomisk fordel til
tredjemand, medregnes ikke.
FINANSIELLE AKTIVER OG PASSIVER (AF.)
7.20. Definition: Finansielle aktiver (AF.) er økonomiske aktiver, og de
omfatter betalingsmidler, finansielle fordringer og økono-
miske aktiver, som af natur ligner finansielle fordringer.
7.21. Betalingsmidler omfatter monetært guld, særlig trækningsrettigheder,
sedler og mønt samt transferable indskud.
Finansielle fordringer giver deres ejere, kreditorerne, ret til at modtage
betaling, eller en række betalinger, uden nogen form for modydelser, fra
andre institutionelle enheder, debitorerne, som har påtaget sig den
modsvarende gældsforpligtelse.
Eksempler på økonomiske aktiver, som af natur ligner finansielle
fordringer, er aktier og andre ejerandelsbeviser og til dels eventualfor-
pligtelser. Den instituionelle enhed, der udsteder et sådant finansielt aktiv,
betragtes som havende påtaget sig den modsvarende gældsforpligtelse.
7.22. Eventualforpligtelser er kontraktlige aftaler imellem institutionelle
enheder og mellem disse og udlandet, hvori der er opstillet en eller flere
betingelser, der skal opfyldes, før en finansiel transaktion finder sted, som
f.eks. garanti for tredjemands betaling, remburser, lånerammer, NIF-
kontrakter (tilsagn om køb af nyudstedte gældsbeviser) og mange af de
finansielle derivater. I ENS er en eventualforpligtelse kun et finansielt
aktiv i de tilfælde, hvor den kontraktlige aftale i sig selv har en
markedsværdi, fordi den kan handles eller føres i modregning på
markedet. I modsat fald registreres en eventuatforpligtelse ikke i
systemet(1).
7.23. I systemet har hvert finansielt aktiv et modsvarende passiv, med
undtagelse af de under kategorien monetært guld og særlige træknings-
rettigheder (AF.1) klassificerede finansielle aktiver.
7.24. Klassificeringen af finansielle aktiver og passiver svarer til klassifice-
ringen af finansielle transaktioner. Derfor optræder definitionerne af
kategorier, underkategorier og underpositioner af finansielle aktiver og
passiver samt de supplerende forklaringer kun én gang i ENS, nemlig i
kapitlet »Finansielle transaktioner«. I kapitlet »Statuskonti« optræder
definitionerne med tilhørende forklaringer ikke i selve kapitlet, men bilag
1 indeholder en oversigt over alle de aktiver og passiver, der er defineret i
systemet.
Tabel 7.1. — Klassifikation af aktiver
AN IKKE-FINANSIELLE AKTIVER (AN.1 + AN.2)
AN.1 Producerede aktiver
AN.11 Faste aktiver (1)
AN.111 Materielle faste aktiver
AN.1111 BoligerAN.1112 Andre former bygninger og anlæg
AN.11121 Erhvervsbygninger
AN.11122 Andre anlægAN.1113 Maskiner og udstyr
AN.11131 Transportmidler
AN.11132 Andre maskiner og udstyrAN.1114 Avlede/dyrkede aktiver1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 165
(1) Forsikringstekniske reserver (AF.6) er ubetinget gæld for forsikringsselskaber og
pensionskasser. Men de enkelte forsikringstageres og begunstigedes modsvarende
finansielle aktiver er som regel eventualforpligtelser.
▼B
AN.11141 Stambesætninger af avlsdyr, malkedyr, trækdyr osv.
AN.11142 Vingårde, frugtplantager og andre tæplantager, som giver
tilbagevendende produkter
AN.112 Immaterielle faste aktiver
AN.1121 Mineralefterforskning
AN.1122 Edb-software
AN.1123 Originalværker inden for underholdning, litteratur og kunst
AN.1129 Andre immaterielle faste aktiver
AN.12 Lagerbeholdninger
AN.121 Materialer
AN.122 Produkte under fremstilling
AN.1221 Produkter under fremstilling (avlede/dyrkede aktiver)
AN.1222 Andre produkter under fremstilling
AN.123 Fæerdigvarer
AN.124 Handelsvarer
AN.13 Værdigenstande
AN.131 Ædelmetaller og -stene
AN.132 Antikviteter og andre kunstgenstande
AN.139 Andre værdigenstande
AN.2 Ikke-producerede aktiver
AN.21 Naturkapital
AN.211 Jord
AN.2111 Jord under bygninger og anlæg
AN.2112 Jord under opdyrkning
AN.2113 Rekreative arealer og tilhørende overfladevand
AN.2119 Andet jord og tilhørende overfladevand
AN.212 Aktiver i undergrunden
AN.2121 Kul-, olie- og naturgasforekomster
AN.2122 Metalliske mineralforekomster
AN.2123 Ikke-metalliske mineralforekomster
AN.213 Ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer
AN.214 Vandressourcer
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver
AN.221 Patenterede størrelser
AN.222 Lejekontrakter og andre omsættelige kontrakterAN.223 Købt goodwill
AN.229 Andre immaterielle ikke-producerede aktiver
AF FINANSIELLE
AKTIVER(
2)(AF.1+AF.2+AF.3+AF.4+AF.5+AF.6+AF.7)
AF.1 Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR)
AF.11 Monetært guld
AF.12 Særlige trækningsrettigheder (SDR)
AF.2 Sedler og mønt samt indskud
AF.21 Sedler og mønt
AF.22 Transferable indskud
AF.29 Andre indskud
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 166
▼B
AF.33 Værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater
AF.331 Kortfristede værdipapirer
AF.332 Langfristede værdipapirer
AF.34 Finansielle derivaterAF.4 Lån
AF.41 Kortfristede lån
AF.42 Langfristede lånAF.5 Aktier og andre ejerandelsbeviser
AF.51 Aktier og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele i investe-
ringsforeninger
AF.511 Børsnoterede aktier
AF.512 Ikke-børsnoterede aktier
AF.513 Andre ejerandelsbeviserAF.52 Andele i investeringsforeninger
AF.6 Forsikringstekniske reserver
AF.61 Husholdningers nettoformue i livsforsikrings- og pensi-
onskassereserver
AF.611 Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserverAF.612 Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver
AF.62 Præmie- og erstatningsreserver
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender
AF.71 Handelskreditter og forudbetalinger
AF.79 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbetalinger
(1) Memorandumpost: AN.m varige forbrugsgoder.
(2) Memorandumpost AF.m: direkte udenlandske investeringer.
VÆRDIANSÆTTELSE AF POSTERINGER PÅ STATUSKONTOEN
GENERELLE PRINCIPPER FOR VÆRDIANSÆTTELSE
7.25. Den enkelte post på statuskontoen skal værdiansættes, som om den var
blevet erhvervet på statusdagen, herunder alle tilknyttede omkostninger
ved overdragelse af ejendomsret, hvis det drejer sig om ikke-finansielle
aktiver. Dette indebærer, at aktiver og passiver skal værdiansættes ud fra
de løbende markedspriser på statusdagen.
Dette betyder, at aktiver skal værdiansættes på basis af
a) køberpriser, hvis de er købt
b) basispriser, hvis de er produceret for egen regning, og på grundlag af
basispriserne for lignende varer eller på grundlag af summen af
omkostningerne, hvis der ikke findes en basispris.
7.26. Ideelt set skulle disse priser kunne observeres på markedet. Er dette ikke
tilfældet — hvilket kan forekomme, hvis der hverken er foretaget køb
eller salg af de pågældende produkter i den senere tid — må man forsøge
at beregne, hvad priserne på aktiverne ville være, hvis de blev anskaffet på
markedet på statusdagen.
7.27. Som alternativ til anvendelse af de priser, der observeres på markedet,
eller som beregnes på basis af observerede priser eller påløbne omkost-
ninger, kan man ved værdiansættelsen af statusposterne approksimere de
løbende priser:
a) ved at revurdere og akkumulere anskaffelser minus afhændelser, eller
b) ved hjælp af nutidsværdien, dvs. den tilbagediskonterede værdi, af det
fremtidige afkast.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 167
▼B
7.28. Som regel foreligger der en markedspris for næsten alle finansielle
aktiver, for eksisterende ejendomme (bygninger og andre anlæg plus
tilhørende jord), eksisterende transportmidler, afgrøder og husdyrbestande
samt for nyproducerede faste aktiver og lagerbeholdninger.
7.29. For nogle aktivers vedkommende afskrives revaluerede oprindelige
anskaffelsespriser over aktivets forventede levetid. Værdien af et sådant
aktiv på et givet tidspunkt i dets levetid findes ved at fratrække den
akkumulerede værdi af disse afskrivninger fra den løbende anskaffelses-
pris. De fleste faste aktiver kan registreres i statuskontiene i løbende
køberpriser med nedskrivning for det akkumulerede forbrug af fast
realkapital (nedskrevet genanskaffelsespris)(1).
7.30. Hvis det drejer sig om aktiver, hvor udbyttet enten fremkommer senere
(f.eks. skove) eller spreder sig over en længere periode (f.eks. aktiver i
undergrunden), skal der anvendes en diskonteringssats til at udregne
nutidsværdien af det forventede fremtidige udbytte.
Snarere end at være baseret på en generel rentesats skal diskonterings-
satsen udledes af oplysninger baseret på transaktioner inden for den
pågældende bestemte type af aktiver — skove, miner og stenbrud.
7.31. Værdien af aktiver og passiver lydende på fremmed valuta bør omregnes
til den lokale valuta til den markedskurs, der er gældende på statusdagen.
Denne kurs bør ligge midt imellem købs- og salgskontantkurserne ved
valutatransaktioner.
7.32. I forbindelse med visse undersøgelser kan en værdiansættelse i andre
løbende værdier end markedspriser være nyttig, og disse værdier kan i så
fald vises som memorandumposter på statuskontoen. Eksempler på en
sådan alternativ værdiansættelse er bl.a. den nominelle værdi, når der er
tale om langfristede obligationer, og den omvurderede indbetalte kapitaleller en tilsvarende værdi, når der er tale om ejerandelsbeviser i selskaber
med aktie- eller andelskapital.
IKKE-FINANSIELLE AKTIVER (AN.)
PRODUCEREDE AKTIVER (AN.1)
Faste aktiver (AN.11)Materielle faste aktiver (AN.111)
7.33. Materielle faste aktiver skal om muligt registreres i markedspriser (eller
basispriser ved produktion af nye aktiver for egen regning). Hvis det ikke
er muligt, registreres de i løbende køberpriser nedskrevet med det
akkumulerede forbrug af fast realkapital. Købers omkostninger ved
overdragelse af ejendomsret i forbindelse med disse passende nedskrevne
aktiver er medregnet i den værdi, der registreres på statuskontoen.
Immaterielle faste aktiver (AN.112)
7.34. Mineralefterforskning skal enten værdiansættes på grundlag af de
akkumulerede beløb betalt for bortliciteret arbejde til andre institutionelle
enheder eller på grundlag af de omkostninger, der er forbundet med
efterforskning for egen regning. Den del af omkostningerne ved en
afsluttet efterforskning, som endnu ikke er helt afskrevet, skal omvurderes
til de priser og omkostninger, der er gældende for den løbende periode.
7.35. Edb-software skal værdiansættes på grundlag af den køberpris, der er
betalt på markedet, på grundlag af beregnede basispriser, når den er
produceret internt, eller på grundlag af produktionsomkostninger, når der
ikke foreligger sådanne priser. Software, som er anskaffet i tidligere år, og
som endnu ikke er fuldt ud afskrevet, skal omvurderes til løbende priser
eller omkostninger (der kan være mindre end den oprindelige pris eller
omkostning).
7.36. Originalværker inden for underholdning, litteratur og kunst og andre
immaterielle faste aktiver skal værdiansættes til anskaffelsesprisen, når
disse immaterielle aktiver faktisk handles på markedet. Det kan være
nødvendigt ved immaterielle aktiver, der er produceret for egen regning,
at værdiansætte disse på grundlag af produktionsomkostningerne,
passende omvurderet til den løbende periodes gældende priser og1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 168
(1) Summen af nedskrevne værdier for alle faste aktiver, der stadig er i brug, betegnes
nettokapitalapparatet. Bruttokapitalapparatet omfatter værdierne af det akkumulerede
realkapitalforbrug.
▼B
nedskrevet. Ellers kan det være nødvendigt at anvende estimater over
nutidsværdien af de fremtidige indtægter, som ejerne af sådanne aktiver
forventes at få.
Lagerbeholdninger (AN.12)
7.37. Lagerbeholdninger skal værdiansættes i de priser, der er gældende på
statusdagen, og ikke i de priser, somprodukterne blev værdiansat til, da de
kom på lager.
7.38. Lagerbeholdninger af materialer værdiansættes til køberpriser, og lager-
beholdningen af færdigvarer og produkter under fremstilling
værdiansættes i basispriser. Lagerbeholdninger af varer til videresalg
uden videre forarbejdning gennem grossister og detailhandlere værdian-
sættes i de priser, der er gældende på statusdagen, eksklusive de
transportomkostninger, som grossisten eller detailhandleren har måttet
betale. For lagerbeholdninger af produkter under fremstilling kan værdien
på ultimostatuskontoen beregnes ved at anvende den brøkdel af de
samlede produktionsomkostninger, som er afholdt indtil slutningen af
perioden, på basisprisen for en lignende færdigvare på statusdagen. Hvis
basisprisen for færdigvarerne ikke er tilgængelig, kan den i stedet
beregnes ved hjælp af værdien af produktionsomkostningerne med et
tillæg for det forventede nettooverskud af produktionen eller den blandede
indkomst (anslået netto).
Dyrkning af afgrøder, der kun anvendes én gang (undtagen træ), og avl af
slagtekvæg kan værdiansættes på basis af priserne for sådanne produkter
på markedet. Træer på roden værdiansættes ved at tilbagediskontere de
fremtidige indtægter ved salg af træet til løbende priser efter fratrækning
af udgifterne til træets modning, fældning etc.
Værdigenstande (AN.13)
7.39. Værdigenstande (kunstværker, antikviteter, smykker, ædelmetaller og -
stene, ikke-monetært guld (se punkt 5.30) og andre metaller) skal
værdiansættes i løbende priser. I den udstrækning der findes organiserede
markeder for disse aktiver, skal de værdiansættes til den faktiske eller
beregnede pris, som de ville kunne opnå, hvis de blev købt på markedet på
statusdagen, inklusive alle honorarer eller provisioner til mellemmænd.
Ellers skal de værdiansættes til anskaffelsespriser omvurderet til det
aktuelle prisniveau.
IKKE-PRODUCEREDE AKTIVER (AN.2)
Naturkapital (AN.21)
Jord (AN.211)
7.40. På kapitalkontoen registreres udgifter til forbedring af jord og omkost-
ningerne ved overdragelse af ejendomsretten til jord som faste
bruttoinvesteringer adskilt fra selve jorden.
Hvis jordens værdi ikke kan adskilles fra værdien af bygninger og andre
anlæg opført på den, skal aktiverne klassificeres samlet ud fra den del af
aktivet, der ser ud til at repræsentere den største værdi.
På statuskontoen værdiansættes jorden til den aktuelle markedspris.
Denne pris svarer ikke nødvendigvis til summen af alle de elementer, der
indgik i omkostningerne ved jorderhvervelsen på erhvervelsestidspunktet.
Navnlig er det ikke sikkert, at den aktuelle markedspris omfatter
omkostningerne ved overdragelse af ejendomsretten eller udgifter til
jordforbedring, som ikke allerede er helt afskrevet. Det kan derfor være
nødvendigt helt eller delvist at opføre disse beløb på omvurderingskon-
toen.
Aktiver i undergrunden (AN.212)
7.41. Kendte mineralforekomster på jordens overflade eller i undergrunden,
hvis udnyttelse er rentabel i kraft af den eksisterende teknologi og de
relative priser, værdiansættes efter nutidsværdien af det forventede
nettoudbytte ved den kommercielle udnyttelse af disse aktiver.
Anden naturkapital (AN.213 og AN.214)
7.42. Da der sandsynligvis ikke vil foreligge observerede priser for disse
aktiver, skal de værdiansættes efter nutidsværdien af det fremtidige
forventede udbytte.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 169
▼B
Immaterielle ikke-producerede aktiver (AN.22)
7.43. Immaterielle ikke-producerede aktiver (patenterede størrelser, lejekon-
trakter og andre omsættelige kontrakter og købt goodwill) skal
værdiansættes i de løbende priser, der er gældende, når de faktisk handles
på markedet. Ellersskal der udarbejdes overslag over nutidsværdien af det
forventede fremtidige udbytte for ejerne af sådanne aktiver.
FINANSIELLE AKTIVER OG PASSIVER (AF.)
7.44. Finansielle aktiver og passiver skal principielt værdiansættes i løbende
priser. De skal tildeles den samme værdi, uanset om de optræder som
aktiver eller som passiver. Priserne skal være eksklusive serviceomkost-
ninger, gebyrer, provisioner og lignende betalinger, da disse registreres
som tjenester leveret i forbindelse med gennemførelsen af transaktionerne.
Montetært guld og SDR (AF.1)
7.45. Monetært guld skal værdiansættes til den pris, der er fastsat på de
organiserede guldmarkeder.
Værdien af SDR fastsættes dagligt af IMF. Kurserne over for de lokale
valutaer kan fås på valutamarkederne.
Sedler og mønt samt indskud (AF.2)
7.46. Sedler og mønt (AF.21) værdiansættes til den nominelle eller pålydende
værdi.
Når der er tale om indskud (AF.22, AF.29), er de værdier, der skal
registreres på statuskontoen, de hovedstole, som debitorerne kontraktmæs-
sigt er forpligtet til at tilbagebetale kreditorerne i henhold til indskuddene,
hvis indskuddene blev realiseret på den dato, hvor statuskontoen
udarbejdes. Disse værdier kan også omfatte påløbne renter (se punkt
5.130).
Værdipapirer undtagen aktier (AF.3)
7.47. Værdiansættelsen skal være forenelig med behandlingen af påløbne renter
og klassificeringen efter specifikke aktiver (se punkt 5.128, 5.130 og
5.138). Hvis påløbne renter på den finansielle konto er registreret som
reinvesterede i de tilsvarende værdipapirer, bør »Værdipapirer, undtagen
aktier ekskl. finansielle derivater (AF.33)«på statuskontoen værdiansættes
i løbende markedspriser, således at værdien af de påløbne renter er
medregnet heri. Den samlede løbende markedsværdi af disse værdipapirer
kan opdeles i to særskilte mængdekomponenter, hvoraf den ene er
hovedstolen og den anden de påløbne renter. Den samlede mængde
omfatter således også de påløbne renter (dvs. antallet af enheder af
værdipapirer i omløb plus den supplerende mængde svarende til de
påløbne renter, se punkt 6.52), og prisen for hver af disse mængdeenheder
omfatter ikke påløbne renter.
Hvis værdien af påløbne renter er opført på den finansielle konto under
F.79 »Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender« frem for F.33
»Værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater«, bør værdien
af de påløbne renter også opføres under AF.79 på statuskontoen.
7.48. Kortfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater
(AF.331) skal værdiansættes til den gældende markedskurs.
Hvis der ikke foreligger nogen gældende markedskurs:
a) kortfristede værdipapirer udstedt til pari skal værdiansættes til den
pålydende værdi plus påløbne renter, der ikke er forfaldet til betaling
eller ikke er betalt
b) diskonterede værdipapirer skal værdiansættes til emissionskursen plus
påløbne renter.
Anvendelsen af disse tilnærmede værdier skal begrænses til værdipapirer,
hvis oprindelige løbetid ikke overstiger tre måneder.
7.49. Langfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater
(AF.332) skal altid værdiansættes til den gældende markedskurs, uanset
om der er tale om obligationer, af hvilke der jævnligt svares renter, eller
værdipapirer udstedt til langt under pari eller nulrenteobligationer (ikke-
rentebærende værdipapirer), hvor der kun svares en lille eller slet ingen
rente.
7.50. Finansielle derivater (AF.34) skal medregnes på statuskontoen til den
gældende markedskurs. Foreligger der ikke nogen børsnoteret markeds-1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 170
▼B
kurs (f.eks. OTC-optioner), skal et finansielt derivat værdiansættes enten
til det beløb, der kræves for at tilbagekøbe eller modregne kontrakten,
eller til beløbet for den betalte præmie.
Pr. konvention anses udstederen af et finansielt derivat for at have påtaget
sig en modsvarende gældsforpligtelse.
Lån (AF.4)
7.51. De værdier, der skal registreres både i kreditorernes og i debitorernes
statuskonti, er de hovedstole, som debitorerne kontraktligt er forpligtet til
at tilbagebetale til kreditorerne, også selv om lånet er ledsaget af en
»rabat« eller »præmie«.
Aktier og andre ejerandelsbeviser (AF.5)
7.52. Aktier og andre ejerandelsbeviser skal værdiansættes til dagskursen. Der
anvendes samme dagskurs for såvel aktivsom passivsiden, selv om aktier
og andre ejerandelsbeviser juridisk set ikke udgør et udstederpassiv, men
en ejendomsret over selskabets realisationsværdi, hvis størrelse ikkekendes på forhånd.
7.53. Børsnoterede aktier (AF.511) skal værdiansættes til en repræsentativ
middelkurs observeret på børsen eller andre organiserede finansielle
markeder.
7.54. Værdien af ikke-børsnoterede aktier (AF.512), som ikke handles
regelmæssigt på de organiserede markeder, beregnes på basis af kursen
på børsnoterede aktier. Ved denne beregning skal der dog tages hensyn til
forskellene mellem de to typer aktier, navnlig deres likviditet, og der skal
også tages hensyn til de i selskabets levetid akkumulerede reserver samt
til, hvilken branche selskabet tilhører.
7.55. Hvilken beregningsmetode der anvendes afhænger i høj grad af, hvilke
statistiske basisoplysninger der er til rådighed. Der kan ved beregningen
f.eks. inddrages data om fusionsaktiviteter, hvori der indgår ikke-
børsnoterede aktier. Og i tilfælde hvor ikke-børsnoterede selskabers
reserver generelt, og i forhold til deres aktiekapital, afviger fra
børsnoterede selskabers reserver, vil det være hensigtsmæssigt at beregne
dagskursen for ikke-børsnoterede aktier ved hjælp af tal, som inkluderer
reserverne, som f.eks. nettoformuen, der fremgår af selskabets balance,
eller egenkapitalen værdiansat efter ENS-reglerne.
Dagskurs for
ikke/C0børsnoterede aktier¼dagskurs for
børsnoterede aktier/C3egenkapital ikke /C0børsnoterede selskaber ðÞ
egenkapital børsnoterede selskaber ðÞ
Forholdet mellem dagskursen og egenkapitalen kan variere alt efter
branche. Det anbefales derfor at beregne dagskursen for ikke-børsnoterede
aktier branche for branche. Der kan også være andre forskelle mellem
børsnoterede og ikke-børsnoterede selskaber, der har indflydelse på
beregningsmetoden.
7.56. Andre ejerandelsbeviser (AF.513) er meget ofte et passiv for specifikke
institutionelle enheder (kvasi-selskaber, selskaber ejet af staten, interna-
tionale organisationer, fiktive enheder osv.). Generelt skal de
værdiansættes efter særlige metoder, f.eks. på grundlag af egenkapitalen
eller den nominelle værdi. Egenkapitalmetoden skal især anvendes
systematisk, når der er tale om kvasi-selskaber, da disses nettoformue
pr. konvention er lig med nul.
7.57. Andele i inversteringsforeninger (AF.52) skal værdiansættes til den
gældende børskurs, hvis de er børsnoterede, og til indfrielseskursen, hvis
de indfries af investeringsforeningen selv.
Forsikringstekniske reserver (AF.6)
7.58. Hvad angår husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver
(AF.611), er det muligt at beregne værdien af forsikringstagernes
aktuarmæssigt fastsatte erstatningskrav på udbetaling af en kapital eller
rente. Denne værdi er livsforsikringsselskabernes forpligtelse i forbindelse
med erstatningsreserver til dækning af løbende risici og reserver til
dækning af bonusforpligtelser, der øger værdien ved udløbet af livs-
forsikringer med bonusforpligtelser eller lignende forsikringer. Ved
forsikringer med bonustilskrivning omfatter reserverne kapitalgevinster.
7.59. Hvad angår husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver
(AF.612), afhænger arten af pensionskassernes forpligtelse — og
husholdningernes finansielle aktiv — af pensionsordningens art.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 171
▼B
Pensionsordninger med veldefinerede pensionsforpligtelser er ordninger,
hvor størrelsen af pensionsydelsen, som er lovet de deltagende ansatte, er
garanteret. Passivstørrelsen i en pensionsordning med veldefinerede
pensionsforpligtelser svarer til nutidsværdien af de lovede ydelser. Da
ordningen kan være midlertidigt overfinansieret eller underfinansieret, kan
en pensionsordning med veldefinerede pensionsforpligtelser have en
positiv eller negativ nettoformue.
Ved pensionsordninger, som er baseret på de indbetalte beløb, er
ydelserne direkte afhængige af pensionskassens aktiver. Passivstørrelsen
i en sådan pensionsordning er den gældende markedskurs på pensions-
kassens aktiver. Pensionskassens nettoformue er altid nul.
7.60. Værdien af præmiereserverne, som er en del af AF.62, udregnes på basis
af forholdet mellem risikoen og den tid, der er tilbage til kontraktens
udløb. Værdien af erstatningsreserverne, som også er en del af AF.62, er
nutidsværdien af de beløb, der forventes udbetalt til afvikling af
erstatningskrav, herunder omtvistede erstatningskrav.
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF.7)
7.61. Handelskreditter og forudbetalinger (AF.71) eller andre forfaldne ikke-
betalte poster (AF.79) skal for både kreditors og debitors vedkommende
værdiansættes til det beløb, som debitor kontraktmæssigt er forpligtet til at
betale kreditor, når forpligtelsen er bragt til ophør.
I skatter og bidrag til sociale ordninger, der skal betales til sektoren
offentlig forvaltning og service, og som henhører under AF.79, indregnes
ikke den del af disse skatter og bidrag til sociale ordninger, som ikke
forventes at indgå, og som derfor udgør en fordring, som sektoren
offentlig forvaltning og service har, men som ikke har nogen reel værdi.
MEMORANDUMPOSTER
7.62. For at kunne angive poster af mere speciel analytisk interesse for
specifikke sektorer skal der medtages to memorandumposter i statuskon-
tiene:
a) varige forbrugsgoder (AN.m)
b) direkte udenlandske investeringer (AF.m).
Varige forbrugsgoder (AN.m)
7.63 Varige forbrugsgoder er varige goder, som gentagne gange anvendes af
husholdninger til konsum i løbet af mere end et år. De er kun medtaget i
statuskontiene som memorandumposter. At medtage dem som en
komponent på statuskontiene ville være hensigtsmæssigt, hvis systemet
postulerede, at varige goder var kapital, der gradvist opbrugtes i
produktionsprocesser, hvis resulterende produktion bestod i tjenester.
Men varige forbrugsgoder behandles ikke på denne måde.
7.64. Husholdningers beholdning af varige forbrugsgoder — transportmidler og
andre maskiner og udstyr — skal værdiansættes i løbende priser, såvel
inklusive som eksklusive det kumulerede forbrug af fast realkapital. De
tal, der angives som memorandumposter på statuskontoen, skal være
eksklusive dette akkumulerede forbrug af fast realkapital.
7.65. Varige goder ejet af indehavere af foretagender, der ikke er etableret i
selskabsform, kan dels anvendes af virksomheden til produktion og dels af
medlemmerne af husholdningen til konsum. De angivne værdier på
statuskontoen for foretagendet skal afspejle den andel af anvendelsen, der
kan tilskrives foretagendet.
Direkte udenlandske investeringer (AF.m)
7.66. Direkte investeringer består af finansielle aktiver, ikke fysiskkapital, fordi
det foretagende, hvori udlandet har foretaget en direkte investering, er et
selskab eller kvasi-selskab, som er resident i et andet land. Finansielle
aktiver og passiver, der udgør direkte investeringer, skal efter arten af de
finansielle aktiver registreres under kategorierneaktier og andre ejer-
andelsbeviser, lån samt andre forfaldne ikke-betalte mellemværender.
Beløbene for de direkte investeringer inden for hver enkelt af disse
kategorier af aktiver skal registreres særskilt som en memorandumpost.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 172
▼M4
▼B
▼B
FINANSIELLE STATUSKONTI
7.67. Den finansielle statuskonto (for en sektor eller udlandet) viser til venstre
finansielle aktiver og til højre passiver. Saldoposten på den finansielle
statuskonto er finansielle aktiver, netto (BF.90).
7.68. Den finansielle statuskonto for en sektor kan være konsolideret eller ikke-
konsolideret. Den ikke-konsoliderede finansielle statuskonto viser de
finansielle aktiver og passiver for de institutionelle enheder, der er
klassificeret i sektoren. Sammenligner man med den ikke-konsoliderede
finansielle statuskonto, er de finansielle aktiver og passiver bortfaldet på
den konsoliderede finansielle statuskonto, hvis modstykke er passiver hhv.
aktiver for institutionelle enheder klassificeret i samme sektor. Kontoen
for aktiver og passiver over for udlandet, dvs. den finansielle statuskonto
for udlandet (se kapitel 8), er pr. definition konsolideret.
7.69. Den finansielle statuskonto efter debitor/kreditor (for en sektor eller for
udlandet) er en udbygning af den finansielle statuskonto. Den indeholder
tillige en opdeling af finansielle aktiver efter debitorsektor og af passiver
efter kreditorsektor. Den giver således oplysninger om debitor/kreditor-
relationer, og den er i overensstemmelse med den finansielle konto efter
debitor/kreditor (se punkt 5.13).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 173
▼B
Bilag 7.1
Definition af de enkelte kategorier af aktiver
Klassifikation af aktiver Definitioner
IKKE-FINANSIELLE
AKTIVER (AN)Størrelser, som institutionelle enheder udøver ejendomsret over,
individuelt eller kollektivt, og som er udbyttegivende for ejerne ved
besiddelse eller anvendelse over en visperiode. Omfatter materielle
aktiver, både producerede og ikke-producerede, og de fleste
immaterielle aktiver, for hvilke der ikke er registreret tilsvarende
passiver.
Producerede aktiver (AN.1) Ikke-finansielle aktiver opstået ved produktionsprocesser. Produ-
cerede aktiver omfatter faste aktiver, lagerbeholdninger og
værdigenstande, som defineret nedenfor.
Faste aktiver (AN.11) Producerede aktiver, der anvendes gentagne gange eller kontinuer-
ligt i produktionsprocesser over en periode på mere end et år.
Omfatter materielle og immaterielle faste aktiver, som defineret
nedenfor.
Materielle faste aktiver
(AN.111)Faste aktiver, der består af boliger, andre bygninger og anlæg,
maskiner og udstyr samt avlede/dyrkede aktiver, som defineret
nedenfor.
Boliger (AN.1111) Bygninger, der udelukkende eller primært anvendes til beboelse,
herunder tilknyttede anlæg, såsom garager og alt fast inventar, der
sædvanligvis er installeret i beboelsesbygninger. Omfatter også
husbåde, pramme, beboelses- og campingvogne, der anvendes som
primær bopæl for hustande, samt historiske mindesmærker, der
primært anvendes som boliger. Omkostninger i forbindelse med
rydning og klargøring af byggearealer henregnes ligeledes til denne
kategori.
Eksempler herpå er bygninger til beboelse, såsom en- og
tofamiliehuse samt andre beboelsesbygninger til permanent bebo-
else.
Ikke-fuldførte boliger henhører herunder, for så vidt den endelige
bruger anses for at have erhvervet ejendomretten, enten fordi
opførelsen er foretaget for dennes regning, eller fordi der foreligger
dokumentation for ejendomsretten i form af en salgs- eller
købskontrakt. Omfatter boliger erhvervet til militært personel,fordi de ligesom boliger erhvervet af civile enheder anvendes til
produktion af boligtjenester.
Andre bygninger og anlæg
(AN.1112)Bygninger, der anvendes til andre formål end beboelse, og andre
anlæg, som defineret nedenfor.
Ikke-fuldførte bygninger og anlæg henhører herunder, for så vidt
den endelige bruger anses for at være i besiddelse af de relevante
ejendomsrettigheder, enten fordi bygningerne er bestemt til eget
brug, eller fordi der foreligger dokumentation for ejendomsretten i
form af en salgs- eller købskontrakt. Omfatter bygninger og anlæg
erhvervet til militære formål, for så vidt de kan sammenlignes med
civile bygninger erhvervet med henblikpå bogligtjenester, og
såfremt de udnyttes på samme vis.
Erhvervsbygninger (AN.11121) Andre bygninger end boliger, herunder fast inventar, faciliteter og
udstyr, der indgår som integrerende dele af bygningerne, samt
omkostninger i forbindelse med rydning og klargøring af bygge-
pladser. Omfatter også historiske mindesmærker, der primært
anvendes til erhvervsformål.
Eksempler herpå er lager- og industribygninger, erhvervsbyg-
ninger, bygninger til forlystelser, hoteller, restauranter, bygninger
til undervisningsbrug, til sundhedsvæsenet osv.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 174
▼B
Klassifikation af aktiver Definitioner
Andre anlæg (AN.11122) Andre anlæg end bygninger, herunder omkostninger i forbindelse
med vejanlæg, kloakering samt rydning og klargøring af bygge-
pladseri forbindelse med andre konstruktioner end beboelses- og
ikke-beboelsesbygninger. Omfatter også historiske mindesmærker,
der ikke kan identificeres som boliger eller som erhvervsbyggeri,
samt skakter, tunneler og andre anlæg i forbindelse med under-
jordiske minedriftsanlæg. (Større jordforbedringsanlæg, såsom
dæmninger og diger til kontrol af oversvømmelser, indgår i
værdien af jord.)
Eksempler herpå er veje og gader, jernbaner, start- og landings-
baner; broer, veje på pæledæk, tunneler og undergrundsbaner;
vandveje, havne, dæmninger og andre vandbygningsanlæg; fjern-
rørledninger, kommunikations- og elledninger; rørledninger og
kabler inden for bydistrikter samt tilknyttede anlæg; bygværker til
minedrift og fremstillingsvirksomhed; samt anlæg til sport og
fritidsaktiviteter.
Maskiner og udstyr (AN.1113) Transportmidler samt andre maskiner og udstyr, som defineret
nedenfor, der ikke er erhvervet af husholdningerne med henblik på
konsum. Omfatter ikke forholdsvis billigt værktøj, der erhverves
med regelmæssige mellemrum, såsom båndværktøj. Til denne
kategori medregnes heller ikke maskiner og udstyr, der er
integrerende dele af bygninger henhørende under boliger og
erhvervsbyggeri.
Omfatter ikke delvis færdige maskiner og udstyr, medmindre de er
bestemt til eget brug, idet den endelige bruger først anses for at
have erhvervet ejendomsretten til et aktiv, når dette er leveret.
Maskiner og udstyr erhvervet til militære formål henregnes til
denne kategori, for så vidt de kan sammenlignes med varer
erhvervet af civile enheder med henblikpå produk tion, og såfremt
de af militæret anvendes på samme vis.
Maskiner og udstyr erhvervet af husholdningerne til konsum
betragtes ikke som aktiver. De er i stedet omfattet af memorandum-
posten »varige forbrugsgoder« på statuskontoen for husholdninger.
Husbåde, pramme, samt beboelses- og campingvogne, der
anvendes som hovedopholdssted for husstande, henhører under
boliger.
Transportmidler (AN.11131) Udstyr til befordring af mennesker og genstande. Eksempler herpå
er produkter (undtagen dele heraf), der er nævnt i CPA(1), afdeling
DM (transportmidler), såsom motorkøretøjer, påhængsvogne og
sættevogne; skibe; jernbane- og sporvognslokomotiver samt
rullende materiel; luft- og rumfartøjer; motorcykler, cykler osv.
Andre maskiner og udstyr
(AN.11132)Maskiner og udstyr ikke andetsteds nævnt. Eksempler herpå er
produkter (undtagen dele heraf) samt installations-, reparations- og
vedligeholdelsestjenester henhørende under CPA-gruppe 29.1
(materiel til produktion og udnyttelse af mekanisk energi, undtagen
motorer til flyvemaskiner, biler, motorcykler og knallerter), 29.2
(andre maskiner til generelle formål), 29.3 (landbrugs- og skov-
brugsmaskiner), 29.4 (værktøjsmaskiner) og 29.5 (andre maskiner
til særlige formål), samt CPA-underafdeling 30 (kontormaskiner og
edb-udstyr), 31 (elektriske maskiner og apparater i.a.n.), 32
(telemateriel) og 33 (medicinske instrumenter, præcisionsinstru-
menter og optiske instrumenter samt ure). Andre eksempler er
produkter (undtagen dele heraf) henhørende under CPA-kategori
23.30.2 (ikke-bestrålede brændselselementer til atomreaktorer) og
CPA-gruppe 36.1 (møbler), 36.3 (musikinstrumenter), 36.4 (sports-
udstyr) og 28.3 (dampgeneratorer undtagen centralvarmekedler).
Avlede/dyrkede aktiver
(AN.1114)Stambesætninger af avlsdyr, malkedyr, trækdyr osv.; samt
vingårde, frugtplantager og andre træplantager, som giver tilbage-
vendende produkter, og som er under direkte kontrol, ansvar og
forvaltning af institutionelle enheder, som defineret nedenfor.
Ikke færdigudviklede avlede/dyrkede aktiver henregnes ikke til
denne kategori, medmindre de produceres til eget brug.
Stambesætninger af avlsdyr,
malkedyr, trækdyr osv.
(AN.11141)Husdyr, der avles af hensyn til de produkter, de yder år efter år.
Omfatter avlsdyr (herunder fisk, og fjerkræ), malkekvæg, trækdyr
og får eller andre dyr, der udnyttes til uldproduktion, samt dyr, der
anvendes i forbindelse med transport, væddeløb eller underhold-
ning.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 175
▼B
Klassifikation af aktiver Definitioner
Vingårde, frugtplantager og
andre træplantager, som giver
tilbagevendende produkter
(AN.11142)Træer (herunder vinstokke og buske), der dyrkes af hensyn til de
produkter, de yder år efter år, herunder træer, der dyrkes med
henblik på frugt og nødder, frugtsaft og harpiks samt bark- og
bladprodukter.
Immaterielle faste aktiver
(AN.112)Faste aktiver, der omfatter mineralefterforskning, edb-software
originalværker inden for underholdning, litteratur og kunst, og
andre immaterielle faste aktiver, som defineret nedenfor, hvis
påtænkte anvendelse strækker sig over mere end et år.
Mineralefterforskning
(AN.1121)Værdien af omkostninger i forbindelse med efterforskning af olie
og naturgas samt ikke-olieholdige mineralforekomster. Til disse
omkostninger henregnes udgifter til ansøgning om tilladelse til
efterforskning og køb af koncessioner, forundersøgelser samt
prøveboringer og boringer. Omfatter også udgifter til luftfoto-
grafering og andre former for undersøgelser, transportomkostninger
osv. i forbindelse med forberedelsen af prøveboringerne.
Edb-software (AN.1122) Edb-software, programbeskrivelser og støttemateriale til både
system- og applikationsprogrammer. Omfatter erhvervet software
og software udviklet for egen regning, hvis der er betydelige
omkostninger forbundet hermed. Større udgifter til anskaffelse,
udvikling eller udvidelse af edb-databaser, hvis påtænkte anven-
delse strækker sig over mere end et år, henhører ligeledes herunder,
uanset om databaserne markedsføres eller ej.
Originalværker inden for under-
holdning, litteratur og kunst
(AN.1123)Originaludgaver af film, lydoptagelser, manuskripter, bånd,
modeller osv., der indeholder eller udgør opførelser af skuespil,
radio- og fjernsynsprogrammer, musikalske forestillinger, sports-
begivenheder, litterære og kunstneriske produktioner osv. Omfatter
værker produceret for egen regning. I visse tilfælde, såsom
filmoptagelser, kan der være tale om flere originaludgaver.
Andre immaterielle faste aktiver
(AN.1129)Ny information, specialiseret viden osv. ikke andetsteds nævnt,
hvis anvendelse til produktion er forbeholdt enheder, der har
erhvervet ejendomsretten hertil, eller enheder, der er i besiddelse af
en licens udstedt af førstnævnte enheder.
Lagerbeholdninger (AN.12) Producerede aktiver, der omfatter varer og tjenesteydelser opstået i
den løbende periode eller i en periode, der ligger forud for denne,
og som opbevares med henblikpå salg, anvendelse i produk tion
eller anden senere udnyttelse. Omfatter materialer, produkter under
fremstilling samt handelsvarer som defineret nedenfor.
Til denne kategori henregnes alle offentligt forvaltede lagerbe-
holdninger, herunder, men ikke udelukkende, lagre af strategiske
materialer, korn og andre varer af særlig betydning for nationen.
Materialer (AN.121) Varer, der ikke er bestemt til videresalg, men som ejeren har til
hensigt at anvende i produktionsprocessen i forbindelse med egen
produktion.
Produkter under fremstilling
(AN.122)Delvis færdige varer og tjenesteydelser, der ikke sædvanligvis
videregives til andre enheder uden yderligere forarbejdning, eller
ikke-færdigudviklede varer og tjenesteydelser, hvis forarbejdning
fortsættes af samme producent i en senere periode. Omfatter ikke
delvis fuldførte bygværker, hvor den endelige bruger anses for at
have erhvervet ejendomsretten, enten fordi de er bestemt til eget
brug, eller fordi der foreligger dokumentation for ejendomsretten i
form af en salgs- eller købskontrakt. Omfatter produkter under
fremstilling i form af avlede/dyrkede aktiver, eller andre produkter
under fremstilling, som defineret nedenfor.
Produkter under fremstilling
(avlede/dyrkede aktiver)
(AN.1221)Husdyr, der avles i kommercielt øjemed med henblik på slagtning,
såsom fjerkræ og fisk; træer og anden vegetation, der kun kan
udnyttes én gang ved destruktion, samt avlede og dyrkede aktiver,
som giver tilbagevendende produkter.
Andre produkter under fremstil-
ling (AN.1222)Andre varer end avlede/dyrkede aktiver samt tjenesteydelser, der er
delvis behandlet, fremstillet eller samlet af producenten, men som
ikke sædvanligvis sælges, forsendes eller overdrages til andre
enheder uden yderligere forarbejdning.
Færdigvarer (AN.123) Varer, der er klar til salg eller forsendelse ved producenten.
Handelsvarer (AN.124) Varer erhvervet af virksomheder, såsom engros- og detailhandlere,
med henblikpå videresalg uden yderligere forarbejdning (dvs.uden
anden behandling end den, der er nødvendig, for at varen kan
præsenteres for kunden på en tiltrækkende måde).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 176
▼B
Klassifikation af aktiver Definitioner
Værdigenstande (AN.13) Producerede aktiver, der ikke primært anvendes til produktion eller
konsum, hvis realværdi kan forventes at stige eller i det mindste
ikke at falde, som under normale forhold ikke forringes i tidens løb,
og som primært erhverves og besiddes som værdiopbevarings-
middel. Værdigenstande omfatter ædelmetaller og -stene,
antikviteter og andre kunstgenstande samt andre værdigenstande,
som defineret nedenfor.
Ædelmetaller og -stene
(AN.131)Ædelmetaller og -stene, der ikke ejes og bruges af virksomheder i
produktionsprocessen i forbindelse med egen produktion.
Antikviteter og andre kunstgen-
stande (AN.132)Malerier, skulpturer osv., der betragtes som kunstværker og
antikviteter.
Andre værdigenstande (AN.139) Værdigenstande ikke andetsteds nævnt, såsom samlinger og
smykker af betydelig værdi bestående af ædelstene og ædel-
metaller.
Ikke-producerede aktiver
(AN.2)Ikke-finansielle aktiver opstået på anden måde end ved produkti-
onsprocesser. Denne kategori omfatter materielle og immaterielle
aktiver, som defineret nedenfor. Hertil medregnes omkostninger
ved overdragelse af ejendomsretten til de pågældende aktiver og
større forbedringsarbejder foretaget på disse aktiver.
Naturkapital (AN.21) Ikke-producerede aktiver, der forekommer i naturen, og til hvilke
der kan erhverves og overdrages ejendomsret. Omfatter ikke
miljømæssige aktiver, til hvilke der ikke er erhvervet, eller ikke
kan erhverves ejendomsret, såsom det åbne hav og luften.
Materielle ikke-producerede aktiver omfatter jord, aktiver i
undergrunden, ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer samt
vandressourcer, som defineret nedenfor.
Jord (AN.211) Jord, herunder dækjord og tilknyttet overfladevand, i forbindelse
med hvilken der er etableret ejendomsrettigheder. Omfatter også
større forbedringsarbejder, der er uadskilleligt forbundne med
jorden. Omfatter ikke bygninger og andre anlæg, der er opført på
jorden, eller som går gennem den; afgrøder; træer og dyr;
underjordiske aktiver; ikke-dyrkede eller ikke-avlede biologiske
ressourcer og vandressourcer under jorden. Omfatter jord, hvorpå
der er opført bygninger og anlæg, jord under dyrkning, jord til
rekreative aktiviteter og hertil tilknyttet overfladevand samt andre
jorder og hertil tilknyttede områder af overfladevand, som defineret
nedenfor.
Jord under bygninger og anlæg
(AN.2111)Jord, hvorpå der er opført boliger, erhvervsbygninger og andre
anlæg, eller hvori der er nedlagt fundamenter til sådanne
bygninger, herunder gårdspladser og haver, der betragtes som
integrerende dele af landbrugs- og ikke-landbrugsejendomme, samt
tilkørselsveje til landbrugsbedrifter.
Jord under opdyrkning
(AN.2112)Jord, der anvendes til land- og gartneribrug med henblikpå salg
eller eget forbrug af afgrøder. Herunder henhører i princippet
beplantede jorder, såsom plantager, frugthaver og vingårde.
Rekreative arealer og tilhørende
overfladevand (AN.2113)Jorder, der anvendes til private rekreative områder, parker og
forlystelser, samt offentlige parker og rekreative områder med
tilhørende overfladevand.
Andet jord og tilhørende over-
fladevand (AN.2119)Jord ikke andetsteds nævnt, herunder private haver og jorder, der
ikke dyrkes med henblik på salg eller eget forbrug af afgrøder,
kommunalt ejede græsgange, andre til boliger tilknyttede jorder
end gårdspladser og haver, der betragtes som integrerende dele af
landbrugs- og ikke-landbrugsejendomme, samt tilhørende over-
fladevand.
Aktiver i undergrunden
(AN.212)Kendte mineralforekomster på eller under jordoverfladen, der som
følge af den teknologiske udvikling og de relative priser kan
udnyttes rentabelt. Ejendomsretten til aktiver i undergrunden kan
sædvanligvis adskilles fra ejendomsretten til jorden. Aktiver i
undergrunden omfatter kul-, olie- og naturgasforekomster, fore-
komster af metalliske og ikke-metalliske mineraler, som defineret
nedenfor.
Kul-, olie- og naturgasforekom-
ster (AN.2121)Forekomster af antracitkul, bituminøst kul og brunkul; olie- og
naturgasforekomster samt de områder, hvor forekomsterne findes.
Metalliske mineralforekomster
(AN.2122)Forekomster af jern- og ikke-jernholdigt malm samt malm
indeholdende ædelmetaller.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 177
▼B
Klassifikation af aktiver Definitioner
Ikke-metalliske mineralfore-
komster (AN.2123)Stenbrud samt ler- og sandgrave; mineralforekomster, der kan
udnyttes i kemisk sammenhæng eller til gødning; saltaflejringer;
forekomster af kvarts, gipssten, naturlige ædelsten, asfalt og
bitumen, tørv og andre ikke-metalliske mineraler end kul og olie.
Ikke-avlede/dyrkede biologiske
ressourcer (AN.213)Dyr og planter, som giver både éngangsprodukter og tilbageven-
dende produkter, i forbindelse med hvilke der er erhvervet
ejendomsret, men hvis vækst og/eller regeneration ikke er under
institutionelle enheders direkte kontrol, ansvar og forvaltning.
Eksempler herpå er vilde skove og fiskepladser inde i landet. Kun
ressourcer, der kan udnyttes på det pågældende tidspunkt, eller som
inden for en kort frist kan forventes at kunne udnyttes, bør
henregnes til denne kategori.
Vandressourcer (AN.214) Vandførende lag og andre grundvandsressourcer, for så vidt deres
knaphed fører til håndhævelse af ejendoms- og/eller brugsret, en
markedsværdi og en vis økonomisk kontrol.
Immaterielle ikke-producerede
aktiver (AN.22)Ikke-producerede samfundsskabte værdier, der er blevet til ved
juridiske eller regnskabsmæssige foranstaltninger, såsom udsted-
else af et patent eller overdragelse af en økonomisk gevinst til en
tredjepart. Nogle af disse aktiver giver deres ejere ret til at udøve
visse aktiviteter og til at udelukke andre institutionelle enheder
herfra, medmindre ejeren giver tilladelse hertil. Immaterielle ikke-
producerede enheder omfatter patenterede størrelser, lejekontrakter
og andre omsættelige kontrakter, købt goodwill og andre
immaterielle ikke-producerede aktiver.
Patenterede størrelser (AN.221) Opfindelser, der er teknisk innoverende og som sådanne kan opnå
patentbeskyttelse i medfør af en lov eller en retlig bestemmelse.
Eksempler herpå er stoffer, processer, mekanismer, elektriske og
elektroniske kredsløb og anordninger, farmaceutiske præparater
samt nye, kunstigt fremstillede levende organismer.
Lejekontrakter og andre omsæt-
telige kontrakter (AN.222)Lejekontrakter og kontrakter, hvor lejeren har ret til at overdrage
kontrakten til tredjemand uafhængigt af leverandøren. Eksempler
herpå er forpagtning af jord, bygninger og andre anlæg;
koncessioner eller enerettigheder til udnyttelse af mineralforekom-
ster eller fiskepladser; omsættelige kontrakter indgået med atleter
og forfattere; samt optioner på køb af endnu ikke producerede
materielle aktiver. Lejekontrakter angående leje af maskiner
henhører ikke under ikke-finansielle immaterielle aktiver.
Købt goodwill (AN.223) Forskellen mellem en virksomheds købsværdi, når den betragtes
som en »going concern«, og værdien af dens samlede aktiver minus
værdien af dens samlede passiver, hvor hver af disse poster er
identificeret og værdiansat særskilt. Til værdien af goodwill
medregnes derfor alt, der er af langvarig nytteværdi for virk-
somheden, og som ikke er blevet identificeret særskilt som et aktiv,
samt værdien af den omstændighed, at aktiverne udgør en helhed
og udnyttes som sådan og ikke blot er en tilfældig samling af
separate aktiver.
Andre immaterielle ikke-produ-
cerede aktiver (AN.229)Immaterielle ikke-producerede aktiver ikke andetsteds nævnt.
FINANSIELLE AKTIVER OG
PASSIVER (AF)Finansielle aktiver er økonomiske aktiver, og de omfatter beta-
lingsmidler, finansielle fordringer og økonomiske aktiver, som af
natur ligner finansielle fordringer.
Betalingsmidler omfatter monetært guld, særlige trækningsrettig-
heder, sedler og mønt samt transferable indskud.
Finansielle fordringer giver deres ejere, kreditorerne, ret til uden
modydelse at modtage en betaling eller en række betalinger fra
andre institutionelle enheder, debitorerne, der har påtaget sig de
modsvarende gældsforpligtelser.
Eksempler på økonomiske aktiver, som af natur ligner finansielle
fordringer, er finansielle derivater og aktier, anparter og andre
ejerandelsbeviser.
Monetært guld og særlige
trækningsrettigheder (SDR)
(AF.1)De finansielle aktiver, der er klassificeret i denne kategori, er de
eneste finansielle aktiver, for hvilke der ikke eksisterer modsva-
rende passiver i systemet.
Monetært guld (AF.11) Guld, der indgår som en bestanddel af valutareserverne hos de
monetære myndigheder eller andre, der er underlagt myndighe-
dernes faktiske kontrol.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 178
▼B
Klassifikation af aktiver Definitioner
Særlige trækningsrettigheder
(SDR) (AF.12)Internationale reserveaktiver oprettet af Den Internationale Valuta-
fond (IMF) og tildelt dennes medlemmer som supplement til de
eksisterende reserveaktiver.
Sedler og mønt samt indskud
(AF.2)Sedler og mønter i omløb samt alle typer af indskud i national og
udenlandskvaluta.
Sedler og mønt (AF.21) Sedler og mønter i omløb, som normalt bruges som betalings-
middel.
Transferable indskud (AF.22) Indskud (i national eller udenlandsk valuta), der uden videre kan
konverteres til kontanter eller overdrages ved hjælp af check,
overførsel, debitering eller lignende uden nogen form for
begrænsning eller strafgebyr.
Andre indskud (AF.29) Indskud (i national eller udenlandsk valuta), der ikke er
transferable. Andre indskud kan ikke på noget tidspunkt bruges
til at foretage betalinger, og de kan ikke konverteres til kontanter
eller transferable indskududenen eller anden form forbegrænsning
eller strafgebyr.
Værdipapirer undtagen aktier
(AF.3)Finansielle aktiver, som er ihændehaverpapirer, som normalt er
omsættelige og handles på sekundære markeder eller kan føres i
modregning på markedet, og som ikke giver indehaveren nogen
form for ejendomsrettigheder i den institutionelle enhed, der har
udstedt dem.
Værdipapirer undtagen aktier,
ekskl. finansielle derivater
(AF.33)Værdipapirer undtagen aktier, der giver indehaveren ubetinget ret
til et fast eller kontraktmæssigt fastsat variabelt afkast i form af
kuponbetalinger (renter) og/eller et nærmere angivet fast beløb på
en eller flere forud fastsatte datoer eller begyndende fra en dato,
som er fastsat ved udstedelsen.
Kortfristede værdipapirer
undtagen aktier, ekskl. finan-
sielle derivater (AF.331)Værdipapirer undtagen aktier, hvis løbetid ved udstedelsen normalt
er ét år eller derunder, undtagelsesvis maksimalt to år, undtagen
finansielle derivater.
Langfristede værdipapirer
undtagen aktier, ekskl. finan-
sielle derivater (AF.332)Værdipapirer undtagen aktier, hvis løbetid ved udstedelsen normalt
er mere end ét år, undtagelsesvis mere end to år, undtagen
finansielle derivater.
Finansielle derivater (AF.34) Finansielle aktiver baseret på eller afledt af et andet underliggende
instrument. Det underliggende instrument er som regel et andet
finansielt aktiv, men kan også være en råvare eller et indeks.
Lån (AF.4) Finansielle aktiver, som oprettes, når en kreditor — enten direkte
eller gennem en mægler — låner penge til en debitor på basis af et
uomsætteligt dokument eller uden noget tilgrundliggende doku-
ment.
Kortfristede lån (AF.41) Lån, hvis løbetid ved udstedelsen normalt er et år eller derunder,
undtagelsesvis højst to år, og lån, som skal tilbagebetales på
anfordring.
Langfristede lån (AF.42) Lån, hvis løbetid ved udstedelsen normalt er mere end et år,
undtagelsesvis mere end to år.
Aktier og andre ejerandelsbe-
viser (AF.5)Finansielle aktiver, som repræsenterer ejendomsret til selskaber
eller kvasi-selskaber. Disse finansielle aktiver giver normalt
indehaveren ret til en andel i udbyttet i disse selskaber og i disses
egenkapital i tilfælde af likvidation.
Aktier og andre ejerandelsbe-
viser, eksklusive andele i
investeringsforeninger (AF.51)Finansielle aktiver ekskl. andele i investeringsforeninger, som
repræsenterer ejendomsret til selskaber eller kvasi-selskaber. Disse
finansielle aktiver giver normalt indehaveren ret til en andel i
udbyttet i disse selskaber og i disses egenkapital i tilfælde af
likvidation.
Børsnoterede aktier, ekskl.
andele i investeringsforeninger
(AF.511)Aktier repræsenterer ejerinteresse i et selskabs kapital i form af
værdipapirer, som principielt er omsættelige.
Ikke-børsnoterede aktier, ekskl.
andele i investeringsforeninger
(AF.512)Børsnoterede aktier omfatter aktier, hvis pris noteres på en
anerkendt fondsbørs eller en anden form for sekundært marked.
Ikke-børsnoterede aktier omfatter aktier, som ikke er noteret på en
fondsbørs.
Andre ejerandelsbeviser
(AF.513)Alle former for andelsbeviser, undtagen dem, der er omfattet af
underposition AF.511 og AF.512 samt underkategori AF.52.
Andele i investeringsforeninger
(AF.52)Andele udstedt af en særlig type finansielle selskaber, hvis eneste
formål er at investere de indkomne midler på pengemarkedet,
kapitalmarkedet eller ejendomsmarkedet.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 179
▼B
Klassifikation af aktiver Definitioner
Forsikringstekniske reserver
(AF.6)Forsikringsselskabers og (selvstændige og ikke-selvstændige)
pensionskassers forsikringstekniske hensættelser til dækning af
forpligtelser over for forsikringstagere og begunstigede, som fastsat
i Rådets direktiv 91/674/EØF af 19. december 1991 om forsikrings-
selskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber.
Husholdningernes nettoformue i
livsforsikrings- og pensions-
kasse- reserver (AF.61)Tekniske hensættelser, som det pågældende selskab eller kvasisel-
skab foretager med henblik på — når de fastsatte betingelser er
opfyldt — at opfylde erstatningskrav og udbetale ydelser.
Husholdningernes nettoformue i
livsforsikringsreserver (AF.611)Tekniske hensættelser til dækning af løbende risici og tekniske
hensættelser til dækning af bonusforpligtelser, som forøger slut-
værdien af livsforsikringer med bonus og lignende policer.
Husholdningernes nettoformue i
pensionskassereserver (AF.612)Tekniske reserver opbygget i selvstændige og ikke-selvstændige
pensionskasser, der er oprettet af arbejdsgiverne eller de ansatte
eller en gruppe af selvstændige erhvervsdrivende med henblikpå at
sikre de ansatte eller de selvstændige pension.
Præmie- og erstatningsreserver
(AF.62)Tekniske reserver oprettet af forsikringsselskaber og (selvstændige
og ikke-selvstændige) pensionskasser til dækning af:
— den del af de opkrævede bruttopræmier, der skal henføres til
den efterfølgende regnskabsperiode (præmiereserver)
— det skønnede samlede beløb udbetalt i erstatning ved alle de
skader, der er sket inden regnskabsperiodens udløb, hvad enten
de er anmeldt eller ej, minus de beløb, der allerede er udbetalt i
erstatning ved disse skader (erstatningsreserver).
Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender (AF.7)Finansielle fordringer, der opstår som modstykke til en finansiel
eller ikke-finansiel transaktion, hvor der er en tidsforskel mellem
transaktionen og den modsvarende betaling.
Handelskreditter og forudbeta-
linger (AF.71)Finansielle fordringer opstået som følge af leverandørers direkte
ydelse af kredit til købere for vare- og tjenestetransaktioner og
forudbetalinger for produkter under fremstilling eller bestilt
produktion i tilknytning til sådanne transaktioner.
Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbeta-
linger (AF.79)Finansielle fordringer, som opstår på grund af tidsforskel mellem
fordelingstransaktioner eller finansielle transaktioner på det
sekundære marked og de modsvarende betalinger. Den omfatter
også finansielle fordringer i forbindelse med akkumuleret
indkomst.
Memorandumposter Der er mulighed for i en række memorandumposter at anføre
aktiver, som ikke har nogen særskilt rubrik i systemets hoved-
struktur, og hvis analytiske interesse er af mere speciel karakter.
Varige forbrugsgoder (AN.m) Varige goder erhvervet af husholdningerne til konsum (dvs. varer,
der ikke anvendes af husholdningerne som værdiopbevarings-
middel, og som heller ikke bruges til produktionsformål af
husholdningernes foretagender, der ikke er etableret i selskabsform.
Direkte udenlandske inve-
steringer (AF.m)Direkte udenlandske investeringer omfatter investeringer foretaget
af en resident institutionel enhed i en økonomi (»direkte investor«)
med det formål at erhverve varige kapitalinteresser i en institutionel
enhed resident i en anden økonomi end investors (»foretagende,
som er genstand for udenlandske direkte investeringer«). Den
direkte investors hensigt er at udøve en betydelig grad af inflydelse
på ledelsen af det i den anden økonomi residente foretagende.
(1) Den statistiske aktivitetstilknyttede produktklassifikation (CPA), 1993.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 180
▼B
Bilag 7.2
Oversigt over posteringer fra primostatuskonto til ultimostatuskonto
Klassifikation
af aktiver,
passiver og
nettoformueIV.1
Primostatus-
kontoIII.1 og III.2
TransaktionerIII.3.1
Andre mæng-
deændringerIII.3.2
Kapitalgevinster
IV.3
Ultimostatus-
kontoIII.3.2.1
Neutrale
kapital-gevin-
ster/-tabIII.3.2.2
Reale kapital-
gevinster/-tab
Ikke-finan-
sielle aktiverAN. P.5, K.1,
K.2K.3, K.4,
K.5, K.6,
K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.
Producerede
aktiverAN.1 P.5, K.1 K.4, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1
Faste
aktiver (1)AN.11 P.51, K.1 K.4, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.11
Materielle
faste aktiverAN.111 P.511, K.1 K.4, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.111
Boliger AN.1111 P.511, K.1 K.4, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1111
Andre
bygninger
og anlægAN.1112 P.511, K.1 K.4, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1112
Maskiner og
udstyrAN.1113 P.511, K.1 K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1113
Avlede/
dyrkede
aktiverAN.1114 P.511, K.1 K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1114
Immaterielle
faste aktiverAN.112 P.512, K.1 K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.112
Lagerbe-
holdningerAN.12 P.52 K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.12
Værdigen-
standeAN.13 P.53 K.4, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.131996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 181
▼B
Klassifikation
af aktiver,
passiver og
nettoformueIV.1
Primostatus-
kontoIII.1 og III.2
TransaktionerIII.3.1
Andre mæng-
deændringerIII.3.2
Kapitalgevinster
IV.3
Ultimostatus-
kontoIII.3.2.1
Neutrale
kapital-gevin-
ster/-tabIII.3.2.2
Reale kapital-
gevinster/-tab
Ikke-produ-
cerede
aktiverAN.2 K.2,
P.513, K.1K.3, K.5,
K.61,
K.62, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.2
Naturkapital AN.21 K.21,
P.513, K.1K.3, K.5,
K.61,
K.62, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.21
Jord AN.211 K.21,
P.513, K.1K.3, K.62,
K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.211
Aktiver i
under-
grundenAN.212 K.21,
P.513K.3, K.61,
K.62, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.212
Ikke-avlede/
dyrke biolo-
giske
ressourcerAN.213 K.21,
P.513K.3, K.5,
K.61,
K.62, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.213
Vandres-
sourcerAN.214 K.21,
P.513K.3, K.61,
K.62, K.7,
K.8, K.9,K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.214
Immaterielle
ikke-produ-
cerede
aktiverAN.22 K.22,
P.513K.3, K.62,
K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.22
Finansielle
aktiver/
passiver (
2)AF. F. K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.21,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.
Monetært
guld og
særlige
træknings-
rettigheder
(SDR) (kun
aktiver)AF.1 F.1 K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.21,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.1
Sedler og
mønt samt
indskudAF.2 F.2 K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.21996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 182
▼B
Klassifikation
af aktiver,
passiver og
nettoformueIV.1
Primostatus-
kontoIII.1 og III.2
TransaktionerIII.3.1
Andre mæng-
deændringerIII.3.2
Kapitalgevinster
IV.3
Ultimostatus-
kontoIII.3.2.1
Neutrale
kapital-gevin-
ster/-tabIII.3.2.2
Reale kapital-
gevinster/-tab
Værdipa-
pirer
undtagen
aktierAF.3 F.3 K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.3
Lån AF.4 F.4 K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.4
Aktier og
andre ejer-
andelsbe-
viserAF.5 F.5 K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.5
Forsikrings-
tekniskereserverAF.6 F.6 K.7, K.8,
K.10,K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.6
Andre
forfaldne
ikke-betalte
mellemvæ-
renderAF.7 F.7 K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.7
Nettoformue B.90 B.10.1 B.10.2 B.10.31 B.10.32 B.90
(1) Memorandumpost: AN.m Varige forbrugsgoder.
(2) Memorandumpost: AF.m Direkte udenlandske investeringer.AN. …, AF. … er henvisninger til »Klassifikation af
aktiver«.
Saldoposter
B.10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførslerB.10.2 Ændringer i nettoformue forårsaget af andre mængdemæssige ændringer i statusB.10.31 Ændringer i nettoformue forårsaget af neutrale kapitalgevinster/-tab
B.10.32 Ændringer i nettoformue forårsaget af reale kapitalgevinster/-tab
B.90 NettoformueTransaktioner i finansielle instrumenter
F. Transaktioner i finansielle aktiver og passiver
F.1 Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR)F.2 Sedler og mønt samt indskud
F.3 Værdipapirer undtagen aktier
F.4 LånF.5 Aktier og andre ejerandelsbeviser
F.6 Forsikringstekniske reserver
F.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværenderVare- og tjenestetransaktioner
P.5 Bruttoinvesteringer
P.51 Faste bruttoinvesteringerP.511 Anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiver
P.512 Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle faste aktiver
P.513 Forøgelse af værdien af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 183
▼B
P.52 Lagerændringer
P.53 Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande
Andre akkumulationsposter
K.1 Forbrug af fast realkapitalK.2 Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver
K.21 Anskaffelser minus afhændelser af jord og anden naturkapital
K.22 Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle ikke-producerede aktiverK.3 Økonomisk opståen af ikke-producerede aktiver
K.4 Økonomisk opståen af producerede aktiver
K.5 Naturlig vækst i ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcerK.61 Udtømmelse af naturressourcer
K.62 Anden økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver
K.7 Tab ved katastroferK.8 Ikke-kompenseret beslaglæggelse
K.9 Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n.
K.10 Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n.K.11 Nominelle kapitalgevinster/-tab
K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab
K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tabK.12 Ændringer i klassifikationer og struktur
K.12.1 Ændringer i sektorklassifikation og struktur
K.12.21 Monetarisering/demonetarisering af guldK.12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen monetarisering/demonetarise-
ring af guld1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 184
▼B
KAPITEL 8
KONTOSYSTEM OG SALDOPOSTER
8.01. I ENS registreres strømme og beholdninger i et ordnet sæt af konti, der
beskriver det økonomiske kredsløb fra indkomstdannelsen, over indkom-
stens fordeling og omfordeling til dens akkumulering i form af aktiver.
8.02. Hver enkelt konto viser transaktioner, som udligner hinanden, enten på
grund af de anvendte definitioner eller fordi en økonomisk signifikant
saldo overføres til den følgende konto.
8.03. Den strukturerede registrering af transaktioner efter en logisk analyse af
det økonomiske liv leverer de nødvendige aggregater til undersøgelse af et
erhverv, en institutionel sektor eller delsektor, eller den samlede økonomi.
Kontiene er opdelt på en sådan måde, at man skulle få de økonomisk set
mest relevante oplysninger.
8.04. Der er tre kategorier af konti:
a) løbende konti
b) akkumulationskonti
c) statuskonti.
Deløbende konti vedrører dannelse, fordeling og omfordeling af indkomst
og dens anvendelse i form af konsum. Endelig danner de grundlaget for
beregningen af opsparingen, der er en afgørende faktor i forbindelse med
akkumulationen.
Akkumulationskontiene viser de forskellige bestanddele af ændringerne i
de forskellige enheders aktiver og passiver og gør det muligt at registrere
ændringer i nettoformuen (forskellen mellem aktiver og passiver).
Statuskontiene viser de forskellige enheders samlede aktiver og passiver
ved regnskabsperiodens begyndelse og slutning samt deres nettoformue.
Strømmene for hver aktiv- og passivpost, der er opført i akkumulations-
kontiene, går igen i kontoen for ændringer i statuskonto.
8.05. Kontosystemet gælder, helt eller delvis, for institutionelle enheder,
institutionelle sektorer og delsektorer, erhverv og den samlede økonomi.
8.06. Saldoposterne opstilles både brutto og netto: brutto, hvis de beregnes
inden fradrag af forbrug af fast realkapital, og netto, hvis de beregnes efter
dette fradrag. Det er mest interessant at udtrykke indkomstsaldoposter i
nettotal.
8.07. Kontiene præsenteres på forskellig måde:
a) i form af et kontosystem af integrerede økonomiske konti, som i en
enkelt tabel viser kontiene for alle de institutionelle sektorer, den
samlede økonomi og udlandet
b) i form af et kontosystem, som giver mere detaljerede oplysninger.
Tabellerne, som viser opstillingen af hver konto, findes i dette kapitel
under overskriften »Kontosystem«
c) i form af matricer, hvori hver konto er angivet både i en række og en
søjle.
8.08. Oversigt over konti, saldoposter og hovedaggregater:1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 185
Tabel 8.1 — Oversigt over konti, saldoposter og hovedaggregater
Konti Saldoposter Vigtigdiste aggregater
Samtlige konti for institutionelle sektorer
Løbende
kontiI. Produktionskonto I. Produktionskonto B.1 Værdtilvækst
B.2 Overskud af produktion
B.3 Blandet indkomst
B.4 Virksomhedsindkomst
B.5 PrimærindkomstB.6 Disponibel indkomst
B.7 Korrigeret disponibel
indkomst
B.8 OpsparingNationalprodukt (BNP/NDP)
Nationalindkomst (BNI/NNI)
Disponibel nationalindkomst
Nationens opsparingII. Indkomstfordelingskonto II.1. Primærindkomstforde-
lingskontoII.1.1. Indkomstdannelses-
konto
II.1.2. Primærindkomsttilde-
lingskontoII.1.2.1. Virksomhedsind-
komstkonto
II.1.2.2. Konto for tildeling
af anden primæ-
rindkomst
II.2. Sekundærindkomst-
fordelingskonto
II.3. Naturalieindkomst-
omfordelingskonto
II.4. Indkomstanvendelses-
konto
II.4.1. Konto for anvendelse
af disponibel
indkomst
II.4.2. Konto for anvendelse
af korrigeret dispo-
nibel indkomst▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 186
Konti Saldoposter Vigtigdiste aggregater
Samtlige konti for institutionelle sektorer
Akkumula-
tionskontiIII. Konto for anvendelse af
korrigeret disponibel
indkomstIII.1. Kapitalkonto III.1.1. Konto for ændringer
i nettoformue
forårsaget af opspa-
ring og
kapitaloverførsler
III.1.2. Konto for anskaf-
felser af ikke-
finansielle aktiverB.10.1 Ændringer i netto-
formue forårsaget af
opsparing og kapi-
taloverførsler
B.9 Fordringserhver-
velse, netto
B.9 Fordringserhver-
velse, netto
B.10.2 Ændringer i netto-
formue forårsaget af
andre mængdeæn-
dringer i aktiver
B.10.3 Ændringer i netto-
formue forårsaget af
nominelle kapital-
gevinster/-tab
B.10.31 Ændringer i netto-
formue forårsaget af
neutrale kapitalge-
vinster/-tab
B.10.32 Ændringer i netto-
formue forårsaget af
reale kapitalgevin-
ster/-tabIII.2. Finansieringskonto
III.3. Konto for andre
ændringer i aktiverIII.3.1. Konto for andre
mængdeændringer i
aktiver
III.3.2. Omvurderingskonto III.3.2.1. Konto for neutrale
kapitalgevinster og
-tab
III.3.2.2. Konto for reale
kapitalgevinster og
-tab
Balancer IV. Balancer IV.1. Åbningsbalance
IV.2. Ændringer i balancer
IV.3. AfslutningsbalanceB.90 Nettoformue
B.10 Ændringer i netto-
formue
B.90 NettoformueNationalformue
Ændringer i nationalformueNationalformue
0. Konto
for varer
og tjene-
sterTransaktionskonti
0. Konto for varer og tjenester Nationens udgifter
Konto for udlandet (konto for transaktioner med udlandet)▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 187
Konti Saldoposter Vigtigdiste aggregater
Samtlige konti for institutionelle sektorer
Løbende
kontiV. Konto for udlandet V.I. Udlandskonto for varer
og tjenester
V.II. Udlandskonto for pri-
mærindkomster og
løbende overførslerB.11 Vare-og tjenesteba-
lancen
B.12 Løbende saldo over
for udlandet
B.10.1 Ændringer i netto-
formue forårsaget af
opsparing og kapita-
loverførsler
B.9 Fordringserhver-
velse, netto
B.9 Fordringserhver-
velse, netto
B.10.2 Ændringer i netto-
formue forårsaget af
andre mængdeæn-
dringer i aktiver
B.10.3 Ændringer i netto-
formue forårsaget af
nominelle kapitalge-
vinster/-tab
B.90 Nettoformue
B.10 Ændringer i netto-
formue
B.90 NettoformueVare- og tjenestebalancen
Løbende saldo over for
udlandet
Fordringserhvervelse, netto
Finansiel nettostilling over for
udlandet
Finansiel nettostilling over for
udlandetAkkumula-
tionskontiV.III. Akkumulationskonti V.III.1. Kapitalkonto V.III.1.1. Konto for
ændringer i netto-
formue forårsaget
af opsparing og
kapitaloverførsler
V.III.1.2. Konto for anskaf-
felser af ikke-
finansielle aktiver
V.III.2. Finansieringskonto
V.III.3. Konto for andre
ændringer i aktiverV.III.3.1. Konto for andre
mængdeændringer
i aktiver
V.III.3.2. Omvurderings-
konto
Balancer V.IV. Udlandskonto for ak-
tiver og passiverV.IV.1. Åbningsbalance
V.IV.2. Ændringer i balan-
cer
V.IV.3. Afslutningsbalance▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 188
▼B
KONTOSYSTEM
8.09. Kontosystemet består af tre hovedkategorier af konti:
a) løbende konti
1) produktionskonto (I)
2) indkomstfordelings- og indkomstanvendelseskonti (II)
b) akkumulationskonti (III)
c) statuskonti (IV).
LØBENDE KONTIProduktionskonto (I) (
1)
8.10. Produktionskontoen (I) viser de transaktioner, der vedrører den egentlige
produktionsproces. Den opgøres for institutionelle sektorer og for erhverv.
Den har på tilgangssiden produktionen og på anvendelsessiden forbrug i
produktionen.
8.11. Produktionskontoen kan bruges til at nå frem til en af de vigtigste
saldoposter i systemet, værditilvæksten — dvs. den værdi, der skabes af
en hvilken som helst enhed, der udfører en produktionsaktivitet — samt et
meget vigtigt aggregat, nemlig bruttonationalproduktet. Værditilvæksten
er økonomisk signifikant for både de institutionelle sektorer og
erhvervene.
8.12. Som det er tilfældet med saldoposterne på følgende konti, kan
værditilvæksten (kontoens saldoposter) beregnes før eller efter fradrag
af forbrug af fast realkapital, dvs. brutto eller netto. Da produktion
værdiansættes i basispriser og forbrug i produktionen i køberpriser,
omfatter værditilvæksten ikke produktskatter minus produktsubsidier.
8.13. For den samlede økonomis vedkommende omfatter produktionskontoen
på tilgangssiden, ud over produktion af varer og tjenester, produktskatter
minus produktsubsidier. Den giver således som saldopost bruttonational-
produktet (i markedspriser).
8.14. Eftersom de indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) ikke
opdeles på brugersektorer, behandles hele værdien af produktionen af
FISIM som forbrug i produktionen for en fiktiv sektor med nul produktion
og negativ værditilvækst af samme omfang som forbruget i produktionen,
dog med modsat fortegn. På denne måde reduceres alle sektorers og
erhvervs værditilvækst tilsammen med dette beløb. Af hensyn til
kontienes overskuelighed kan man undlade at indsætte en ekstra kolonne
for den fiktive sektor, og i stedet opføre det tilsvarende tal i kolonnen for
den samlede økonomi.
Indkomstfordelings- og indkomstanvendelseskonti (II)
8.15. Fordeling og anvendelse af indkomst analyseres i fire faser: primær
fordeling, sekundær fordeling, omfordeling via naturalieydelser og
anvendelse af indkomst.
Den første fase vedrører dannelsen af indkomst som et direkt resultat af
produktionsprocessen og dens fordeling på produktionsfaktorerne
(arbejdskraft, kapital) og det offentlige (via produktions- og importskatter
og subsidier). Den gør det muligt at fastslå overskuddet af produktionen
(eller blandet indkomst, når der er tale om husholdninger) og den primære
indkomst.
Anden fase vedrører omfordeling af indkomst via overførsler undtagen
sociale overførsler i naturalier, hvilket giver den disponible indkomst.
Tredje fase beskriver omfordeling af indkomst via sociale overførsler i
naturalier, hvilket giver den korrigerede disponible indkomst.
Fjerde fase beskriver, hvordan indkomsten forbruges og opspares, hvilket
giver opsparingen.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 189
(1) Se kapitel 3 »Fordelingstransaktioner«.
Tabel 8.2 — Konto I: Produktionskonto
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
3 595 3 595 P.1 Produktion 1753 102 434 1 269 37 3 595 3 595
3 048 3 048 P.11 Markedsmæssig
produktion 1722 102 74 1 129 21 3 048 3 048
171 171 P.12 Produktion til
eget brug 31 0 0 140 0 171 171
376 376 P.13 Anden ikke-
markedsmæssigproduktion 360 16 376 376
1 904 1 904 6 694 246 29 881 P.2 Forbrug i
produktionen 1 904 1 904
133 133 D.21-D.31 Produktskatter
Produktsubsidier 133 133
1 824 1 824 31 575 188 73 872 B.1g/B.1 * g Bruttoværditil-
vækst/bruttonati-onalprodukt
222 222 3 42 30 10 137 K.1 Forbrug af fast
realkapital
1 602 1 602 28 533 158 63 735 B.1n/B.1 * n Nettoværditil-
vækst/nettonatio-nalprodukt
P.11 Finansielle selskaber: 102, herunder 48 for FISIM (P.119).
P.2 Den samlede økonomi: 1 904 svarende til summen af institutionelle sektorer (1 856) og til FISIM (48).
B.1g Den samlede økonomi: 1 824 svarende til summen af institutionelle sektorer (1 739) plus produktskatter minus produktsubsidier (133) minus FISI M.▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 190
▼B
Primærindkomstfordelingskonti (II.1)
Indkomstdannelseskonto (II.1.1)
Opbygningen af indkomstdannelseskontoen efter institutionelle sektorer er
vist i tabel 8.3:
8.16. Indkomstdannelseskontoen vises også for erhverv i søjlerne i tilgangs- og
anvendelsestabellerne.
8.17. Indkomstdannelseskontoen viser de sektorer, delsektorer og erhverv, som
er kilden til, snarere end bestemmelsesstedet for, primær indkomst.
8.18. Den viser, i hvilket omfang værditilvæksten kan dække aflønning af
ansatte og andre produktionsskatter minus -subsidier. Den registrerer
overskuddet af produktionen, som er overskuddet (eller underskuddet) på
produktionsaktiviteter, før der er taget højde for renter, jordrente mv. eller
udgifter, som produktionsenheden skal:
a) betale på finansielle aktiver eller på naturkapital, som den har lånt eller
lejet
b) modtage for finansielle aktiver eller på naturkapital, som den ejer.
Overskuddet af produktionen svarer til den indkomst, som enhederne
indtjener ved brug af egne produktionsanlæg. Det er den sidste saldopost,
som kan beregnes for både erhvervene og de institutionelle sektorer og
delsektorer.
8.19. Når der er tale om personlige foretagender i husholdningssektoren,
indeholder saldoposten på indkomstdannelseskontoen implicit et element,
der svarer til vederlag for arbejde, som udføres af ejeren eller medlemmer
af dennes familie, et vederlag, som ikke kan skelnes fra hans overskud
som virksomhedsejer. Dette kaldes »blandet indkomst«.
8.20. Når der er tale om boligtjenester, som ejere af egen bolig producerer for
egen regning, er saldoposten på indkomstdannelseskontoen et overskud af
produktionen.
Konto for allokering af primær indkomst (II.1.2)
8.21. Til forskel fra indkomstdannelseskontoen vedrører kontoen for allokering
af primær indkomst, de residente enheder og institutionelle sektorer i
deres egenskab af modtagere snarere end producenter af primær indkomst.
8.22. Primær indkomst er den indkomst, som residente enheder modtager i kraft
af deres direkte deltagelse i produktionsprocessen, og den indkomst, som
ejeren af et finansielt aktiv eller naturkapital modtager til gengæld for at
stille kapital eller naturkapital til rådighed for en anden institutionel
enhed.
8.23. Kontoen for allokering af primær indkomst (II.1.2) kan kun beregnes for
de institutionelle sektorer og delsektorer, fordi det, når der er tale om
erhverv, er umuligt at opdele visse strømme i tilknytning til finansiering
(langfristede udlån og indlån) og aktiver.
8.24. Da indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) ikke er opdelt
på brugersektorer, er de viste renteposter de faktisk betalte og modtagne
renter. Der foretages en korrektion af tilgangen i kolonnen finansielle
selskaber (med negativt fortegn) og i kolonnen fiktiv sektor (med positivt
fortegn). Af hensyn til kontienes overskuelighed kan man undlade at
indsætte en ekstra kolonne for den fiktive sektor, og i stedet opføre det
tilsvarende tal i kolonnen for den samlede økonomi.
8.25. Kontoen for allokering af primær indkomst opdeles i en konto for
virksomhedsindkomst (II.1.2.1) og en konto for allokering af anden
primær indkomst (II.1.2.2).
Konto for virksomhedsindkomst (II.1.2.1)
8.26. Formålet med kontoen for virksomhedsindkomst er at få fastsat en
saldopost, der svarer til begrebet løbende udbytte før fordeling og
indkomstskat, som det normalt bruges i virksomhedsregnskaber.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 191
Tabel 8.3 — Konto II.1.1: Indkomstdannelseskonto
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
B.1g/B.1 * g Bruttoværditil-
vækst/bruttonati-
onalprodukt 872 73 188 575 31 1 824 1 824
B.1n/B.1 * n Nettoværditil-
vækst/nettonatio-
nalprodukt 735 63 158 533 28 1 602 1 602
762 762 23 39 140 15 545 D.1 Aflønning af
ansatte
569 569 12 39 87 10 421 D.11 Løn
193 193 11 0 53 5 124 D.12 Arbejdsgiverbi-
drag til sociale
ordninger
174 174 10 0 48 4 112 D.121 Faktiske arbejds-
giverbidrag til
sociale ordninger
19 19 1 0 5 1 12 D.122 Imputerede
arbejdsgiverbi-
drag til sociale
ordninger
235 0 235 0 3 2 3 86 D.2 Produktions- og
importskatter 0
141 0 141 D.21 Produktskatter 0▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 192
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
121 0 121 D.211 Moms 0
17 0 17 D.212 Importskatter og
told ekskl. moms 0
17 0 17 D.2121 Told m.v. 0
0 0 0 D.2122 Importskatter
ekskl. moms og
told 0
3 0 3 D.214 Produktskatter
undtagen moms
og importskatter 0
94 0 94 0 3 2 3 86 D.29 Andre produkti-
onsskatter 0
− 44 0 − 44 0 − 1 0 0 − 35 D.3 Subsidier 0
− 8 0 − 8 D.31 Produktsubsidier 0
0 0 0 D.311 Importsubsidier 0
− 8 0 − 8 D.319 Andre produkt-
subsidier 0
− 36 0 − 36 0 − 1 0 0 − 35 D.39 Andre produkti-
onsskatter 0
429 429 8 92 46 55 276 B.2g Overskud af
produktion,
brutto▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 193
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
442 442 442 B.3g Blandet
indkomst, brutto
217 217 5 60 16 45 139 B.2n Overskud af
produktion, netto
432 432 432 B.3n Blandet
indkomst, netto▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 194
Tabel 8.4 — Konto II.1.2: Konto for allokering af primær indkomst
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
B.2g Overskud af
produktion,
brutto 276 55 46 92 8 429 429
B.3g Blandet
indkomst, brutto 442 442 442
B.2n Overskud af
produktion, netto 139 45 16 60 5 217 217
B.3n Blandet
indkomst, netto 432 432 432
6 6 D.1 Aflønning af
ansatte 766 766 2 768
6 6 D.11 Løn 573 573 2 575
D.12 Arbejdsgiverbi-
drag til sociale
ordninger 193 193 0 193
D.121 Faktiske arbejds-
giverbidrag til
sociale ordninger 174 174 0 174
D.122 Imputerede
arbejdsgiverbi-
drag til sociale
ordninger 19 19 0 19▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 195
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
0 D.2 Produktions- og
importskatter 235 235 0 235
0 D.21 Produktskatter 141 141 0 1410 D.211 Moms 121 121 0 1210 D.212 Importskatter og
told ekskl. moms 17 17 0 17
0 D.2121 Told m.v. 17 17 0 170 D.2122 Importskatter
ekskl. moms og
told 0 0 0 0
D.214 Produktskatter
undtagen moms
og importskatter 3 3 0 3
0 D.29 Andre produkti-
onsskatter 94 94 0 94
0 D.3 Subsidier − 44 − 44 0 − 440 D.31 Produktsubsidier − 8 − 8 0 − 80 D.311 Importsubsidier 0 0 0 00 D.319 Andre produkt-
subsidier − 8 − 8 0 − 8▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 196
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
0 D.39 Andre produkti-
onssubsidier − 36 − 36 0 − 36
446 66 380 7 44 46 138 145 D.4 Formueindkomst 78 160 30 134 5 407 39 446
222 16 206 7 17 39 77 66 D.41 Renter 25 125 12 33 5 200 22 222
0 0 P.119 Markedsmæssig
produktion − 48 0 0
120 36 84 0 0 36 48 D.42 Udloddet selska-
bsudbytte 3 25 18 57 0 103 17 120
60 0 60 36 24 D.421 Udbytte 3 25 5 13 0 46 14 60
60 36 24 0 24 D.422 Udtrækaf
indkomst fra
kvasi-selskaber 13 44 0 57 3 60
14 14 0 0 0 0 0 D.43 Reinvesteret
indtjening på
direkte uden-
landske inve-
steringer 4 7 0 3 0 14 0 14
25 25 25 D.44 Formueindkomst
henført til forsik-
ringstagere 5 0 0 20 0 25 0 25
65 65 0 27 7 0 31 D.45 Jordrente mv. 41 3 0 21 0 65 65▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 197
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
1 855 1 855 6 1 390 221 29 209 B.5g/B.5 * Primær
indkomst, brutto/
nationalind-
komst, brutto
1 633 1 633 3 1 348 191 19 72 B.5n/B.5 * Primær
indkomst, netto/
nationalind-
komst, netto
FISIM-korrektionen for den samlede økonomi (0) er lig med summen af sektoren finansielle selskaber (− 48) og den fiktive sektor (+ 48).▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 198
▼B
8.27. Når der er tale om offentlig forvaltning og service og non-profit
institutioner rettet mod husholdninger, vedrører denne konto kun disses
markedsmæssige aktiviteter.
8.28. Virksomhedsindkomst svarer til overskud af produktionen eller blandet
indkomst (på tilgangssiden):
plus formueindkomst modtaget i forbindelse med finansielle og
andre aktiver, som tilhører virksomheden (på tilgangs-
siden)
minus renter af gæld, som skal betales af virksomheden, og leje af
jorden og anden naturkapital, som er lejet af virksomheden
(på anvendelsessiden).
Formueindkomst, som skal betales, i form af udbytte eller reinvesteret
indtjening på direkte udenlandske investeringer fratrækkes ikke virk-
somhedsindkomst.
Konto for allokering af anden primær indkomst (II.1.2.2)
8.29. Formålet med kontoen for allokering af anden primær indkomst er at
vende tilbage fra begrebet virksomhedsindkomst til begrebet primær
indkomst. Derfor indeholder den de elementer af primær indkomst, som
ikke er med i kontoen for virksomhedsindkomst:
a) for selskabers vedkommende: udloddet udbytte og reinvesteret
indtjening på direkte udenlandske investeringer (på anvendelsessiden)
b) for husholdningers vedkommende:
1) formueindkomst, som skal betales, ekskl. jordrente mv. og renter,
som skal betales i forbindelse med virksomhedens aktiviteter (på
anvendelsessiden)
2) aflønning af ansatte (på tilgangssiden)3) modtaget formueindkomst, undtagen formueindkomst modtaget i
forbindelse med virksomhedens aktiviteter (på tilgangssiden)
c) for det offentliges vedkommende:
1) formueindkomst, som skal betales, undtagen formueindkomst, som
skal betales i forbindelse med markedsaktiviteter (på anvendelses-
siden)
2) produktions- og importskatter minus subsidier (på tilgangssiden)
modtaget formueindkomst, undtagen formueindkomst modtaget i
forbindelse med markedsaktiviteter (på tilgangssiden).
Sekundærindkomstfordelingskonto (II.2)
8.30. Sekundærindkomstfordelingskontoen viser, hvorledes en institutionel
sektors primærindkomstsaldo allokeres ved omfordeling: løbende
indkomst- og formueskatter mv., sociale bidrag og ydelser (ekskl. sociale
overførsler i naturalier) og andre løbende overførsler.
8.31. Kontoens saldopost er den disponible indkomst, som afspejler løbende
transaktioner og eksplicit ekskluderer kapitaloverførsler, reale kapitalge-
vinster og -tab samt følgerne af begivenheder såsom naturkatastrofer.
8.32. Bidrag til sociale ordninger registreres(
1) på anvendelsessiden af
husholdningernes sekundærindkomstfordelingskonto og på tilgangssiden
af sekundærindkomstfordelingskontoen for de institutionelle sektorer, som
er ansvarlige for administrationen af sociale forsikringsordninger. Når de
betales af arbejdsgiverne for de ansatte, inkluderes de først i aflønning af
ansatte på anvendelsessiden i arbejdsgiverens indkomstdannelseskonto,
eftersom de udgør en del af lønomkostningerne; de registreres endvidere
som aflønning af ansatte på tilgangssiden af husholdningernes konto for
allokering af primær indkomst, eftersom de svarer til ydelser til
husholdninger.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 199
(1) De bidrag til sociale ordninger, der opføres på anvendelsessiden af husholdningernes
sekundærindkomstfordelingskonto, er eksklusive servicegebyr til pensionskasser ogandre forsikringsselskaber, hvis tilgange helt eller delvis udgøres af faktiske bidrag til
sociale ordninger.
Tabel 8.5 — Konto II.1.2.1: Virksomhedsindkomst og konto II.1.2.2: Allokering af anden primær indkomst
Tilgang Anvendelse
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
II.1.2.1.
Virksomheds-indkomst-
kontoB.2g Overskud af
produktion,brutto 276 55 46 92 8 429 429II.1.2.1.
Virksomheds-indkomst-
konto
B.3g Blandet
indkomst,
brutto 442 442 442
B.2n Overskud af
produktion,
netto 139 45 16 60 5 217 217
B.3n Blandet
indkomst,
netto 432 432 432
244 27 217 2 7 9 102 97 D.4 Formueind-
komst 78 160 4 5 0 247 21268
160 13 147 2 0 2 77 66 D.41 Renter 25 125 0 0 0 150 16 166
0 0 P.119 Markeds-
mæsig
produktion − 48 0 0
D.42 Udloddet
selskabsud-
bytte 3 25 4 5 0 37 5 42
D.421 Udbytte 3 25 4 5 0 37 5 42▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 200
Tilgang Anvendelse
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
D.422 Udtrækaf
indkomst fra
kvasi-
selskaber 0 0 0 0 0 0 0 0
14 14 D.43 Reinvesteret
indtjening på
direkte uden-
landske inve-
steringer 4 7 0 11 11
25 25 25 D.44 Formueind-
komst henført
til forsikrings-
tagere 5 0 0 0 5 5
45 45 0 7 7 0 31 D.45 Jordrente mv. 41 3 0 44 44
901 901 6 532 41 65 257 B.4g Virksomheds-
indkomst,
brutto
679 679 3 490 11 55 120 B.4n Virksomheds-
indkomst,
netto▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 201
Tilgang Anvendelse
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
II.1.2.2.
Konto for
tildeling af
anden primæ-
rindkomstB.4g Virksomheds-
indkomst,
brutto 257 65 41 532 6 901 901II.1.2.2.
Konto for
tildeling af
anden primæ-
rindkomstB.4n Virksomheds-
indkomst,
netto 120 55 11 490 3 679 679
6 6 D.1 Aflønning af
ansatte 766 766 2 768
6 6 D.11 Løn 573 573 2 575
D.12 Arbejdsgiver-
bidrag til
sociale
ordninger 193 193 0 193
D.121 Faktiske
arbejdsgiver-
bidrag til
sociale
ordninger 174 174 0 174
D.122 Imputerede
arbejdsgiver-
bidrag til
sociale
ordninger 19 19 0 19
0 0 D.2 Produktions-
og import-
skatter 235 235 0 235▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 202
Tilgang Anvendelse
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
0 0 D.21 Produktskatter 141 141 0 141
0 0 D.211 Moms 121 121 0 121
0 0 D.212 Importskatter
og told ekskl.
moms 17 17 0 17
0 0 D.2121 Told m.v. 17 17 0 170 0 D.2122 Importskatter
ekskl. moms
og told 0 0 0 0
0 0 D.214 Produktskatter
undtagen
moms og
importskatter 3 3 0 3
0 0 D.29 Andre
produktions-
skatter 94 94 0 94
0 0 D.3 Subsidier − 44 − 44 0 − 440 0 D.31 Produktsubsi-
dier − 8 − 8 0 − 8
0 0 D.311 Importsubsi-
dier 0 0 0 0▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 203
Tilgang Anvendelse
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
0 0 D.319 Andre
produktsubsi-
dier − 8 − 8 0 − 8
0 0 D.39 Andre
produktions-subsidier − 36 − 36 0 − 36
202 39 163 5 37 37 36 48 D.4 Formueind-
komst 26 129 5 160 18 178
62 3 59 5 17 37 D.41 Renter 12 33 5 50 6 56
120 36 84 36 48 D.42 Udloddet
selskabsud-
bytte 14 52 0 66 12 78
60 0 60 36 24 D.421 Udbytte 1 8 0 9 9 18
60 36 24 0 24 D.422 Udtrækaf
indkomst fra
kvasi-
selskaber 13 44 0 57 3 60
0 0 0 0 D.43 Reinvesteret
indtjening på
direkte uden-
landske inve-
steringer 3 0 3 3
D.44 Formueind-
komst henført
til forsikrings-
tagere 20 0 20 20▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 204
Tilgang Anvendelse
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
20 20 0 20 D.45 Jordrente mv. 21 0 21 21
1 855 1855 6 1 390 221 29 209 B.5g/B.5 * g Primærind-
komst, brutto/
nationalind-
komst, brutto
1 633 1633 3 1 348 191 19 72 B.5n/B.5 * n Primærind-
komst, netto/
nationalind-
komst, netto▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 205
Tabel 8.6 — Konto II.2: Sekundærindkomstfordelingskonto
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandelKonto
for varer
og tjene-
ster
B.5g/B.5 * g Primær
indkomst, brutto/
nationalind-
komst, brutto 209 29 221 1 390 6 1 855 1 855
B.5n/B.5 * n Primær
indkomst, netto/
nationalind-
komst, netto 72 19 191 1 348 3 1 633 1 633
213 1 212 178 10 24 D.5 Løbende
indkomst- og
formueskatter
mv. 213. 213 213
204 1 203 176 7 20 D.51 Indkomstskatter 204 204 204
9 9 2 3 4 D.59 Andre løbende
skatter 9 9 9
322 322 322 D.61 Bidrag til sociale
ordninger 14 39 268 1 322 322
303 303 303 D.611 Faktiske bidrag
til sociale
ordninger 2 38 263 303 303
174 174 174 D.6111 Faktiske arbejds-
giverbidrag til
sociale ordninger 1 18 155 174 174▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 206
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandelKonto
for varer
og tjene-
ster
160 160 160 D.61111 Obligatoriske
faktiske arbejds-
giverbidrag til
sociale ordninger 1 15 144 160 160
14 14 14 D.61112 Frivillige
faktiske arbejds-
giverbidrag til
sociale ordninger 3 11 14 14
97 97 97 D.6112 Lønmodtagerbi-
drag til sociale
ordninger 1 20 76 97 97
85 85 85 D.61121 Obligatoriske
lønmodtagerbi-
drag til sociale
ordninger 1 15 69 85 85
12 12 12 D.61122 Frivillige
lønmodtagerbi-
drag til sociale
ordninger 5 7 12 12
32 32 32 D.6113 Selvstændiges og
ikke-beskæfti-
gedes bidrag til
sociale ordninger 32 32 32
22 22 22 D.61131 Selvstændiges og
ikke-beskæfti-
gedes obligato-
riske bidrag til
sociale ordninger 22 22 22▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 207
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandelKonto
for varer
og tjene-
ster
10 10 10 D.61132 Selvstændiges og
ikke-beskæfti-
gedes frivillige
bidrag til sociale
ordninger 10 10 10
19 19 19 D.612 Imputerede
bidrag til sociale
ordninger 12 1 5 1 19 19
332 332 1 289 29 13 D.62 Sociale ydelser
undtagen sociale
overførsler i
naturalier 332 332 332
232 232 232 D.621 Kontante social-
sikringsydelser 232 232 232
29 29 28 1 D.622 Private fondsba-
serede sociale
ydelser 29 29 29
19 19 1 5 1 12 D.623 Ikke-fondsbase-
rede sociale
ydelser til
lønmodtagere 19 19 19
52 52 52 D.624 Kontante sociale
bistandsydelser 52 52 52
278 9 269 2 71 139 46 11 D.7 Andre løbende
overførsler 10 49 108 36 36 239 39 278▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 208
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandelKonto
for varer
og tjene-
ster
45 2 43 31 4 8 D.71 Skadesforsik-
ringspræmier,
netto 45 45 45
45 45 45 D.72 Skadesforsik-
ringserstatninger 6 1 35 42 3 45
96 96 96 D.73 Løbende over-
førsler inden for
offentlig forvalt-
ning og service 96 96 96
32 1 31 31 D.74 Løbende interna-
tionalt samar-
bejde 1 1 31 32
56 2 54 2 40 8 1 3 D.75 Diverse løbende
overførsler 4 4 10 1 36 55 1 56
1 826 1 826 40 1 187 382 32 185 B.6g Disponibel
indkomst, brutto
1 604 1 604 37 1 145 352 22 48 B.6n Disponibel
indkomst, netto▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 209
Tabel 8.7. — Konto II.3: Konto for indkomstomfordeling via naturalieydelser
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandelKonto
for varer
og tjene-
ster
B.6g Disponibel
inkomst, brutto 185 32 382 1 187 40 1 826 1 826
B.6n Disponibel
indkomst, netto 48 22 352 1 145 37 1 604 1 604
219 219 13 206 D.63 Sociale over-
førsler i
naturalier 219 219 219
162 162 0 162 D.631 Sociale ydelser i
naturalier 162 162 162
78 78 78 D.6311 Socialsikrings-
ydelser, refusi-
oner 78 78 78
65 65 65 D.6312 Andre socialsik-
ringsydelser i
naturalier 65 65 65
19 19 0 19 D.6313 Sociale bistands-
ydelser i
naturalier 19 19 19
57 57 13 44 D.632 Overførsler af
individuelle
ikke-markeds-
mæssige varer og
tjenester 57 57 57▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 210
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandelKonto
for varer
og tjene-
ster
1 826 1 826 27 1 406 176 32 185 B.7g Korrigeret dispo-
nibel indkomst,
brutto
1 604 1 604 24 1 364 146 22 48 B.7n Korrigeret
disponibel
indkomst, netto▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 211
▼B
Konto for indkomstomfordeling via naturalieydelser (II.3)
8.33. Kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser giver et bredere
billede af husholdningernes indkomst ved at inkludere de strømme, der
svarer til anvendelsen af individuelle varer og tjenester, som disse
husholdninger modtager vederlagsfrit, dvs. sociale ydelser i naturalier og
overførsler af individuelle ikke-markedsmæssige varer og tjenester, idet
disse to kategorier af strømme grupperes sammen under begrebet sociale
overførsler i naturalier. Dette letter sammenligninger over en periode, når
der er forskelle eller ændringer i de økonomiske og sociale betingelser, og
supplerer analyserne af offentlig forvaltning og services rolle i omforde-
lingen af indkomst.
8.34. Sociale overførsler i naturalier registreres på tilgangssiden af kontoen for
omfordeling via naturalieydelser, når der er tale om husholdninger, og på
anvendelsessiden, når der er tale om offentlig forvaltning og service og
non-profit institutioner rettet mod husholdninger.
8.35. Saldoposten på kontoen for omfordeling via naturalieydelser er den
korrigerede disponible indkomst.
Indkomstanvendelseskonto (II.4)
8.36. For de institutionelle sektorer med konsum viser indkomstanvendelses-
kontoen, hvorledes den disponible indkomst (eller den korrigerede
disponible indkomst) opdeles mellem udgifter til konsum (eller faktisk
konsum) og opsparing.
8.37. I systemet er det kun offentlig forvaltning og service, NPISH'er og
husholdninger, der har konsum. Endvidere inkluderer indkomstanvendel-
seskontoen, for husholdninger og pensionskasser, en korrektionspost (D.8
Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensions-
kasser), som vedrører den måde, transaktioner mellem husholdninger og
pensionskasser registreres på(1).
Konto for anvendelse af disponibel indkomst (II.4.1)
8.38. Kontoen for anvendelse af disponibel indkomst omfatter begrebet udgifter
til konsum finansieret af de forskellige berørte sektorer: husholdninger,
offentlig forvaltning og service og non-profit institutioner rettet mod
husholdninger.
8.39. Saldoposten på kontoen for anvendelse af disponibel indkomst er
opsparing.
Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst (II.4.2)
8.40. Kontoen for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst inkluderer
begrebet faktisk konsum, der svarer til værdien af de varer og tjenester,
som faktisk er til rådighed for husholdningerne til konsum, selv om
anskaffelsen heraf finansieres af offentlig forvaltning og service eller non-
profit institutioner rettet mod husholdninger.
Som følge heraf svarer det faktiske konsum i offentlig forvaltning og
service kun til det kollektive konsum. Eftersom non-profit institutioners
udgifter til konsum betragtes som værende fuldstændig individuelt, er
deres faktiske konsum lig med nul.
8.41. For den samlede økonomis vedkommende er udgifter til konsum og
faktisk konsum lig hinanden; det er kun fordelingen over de forskellige
institutionelle sektorer, der varierer. Det samme gælder for disponibel
indkomst og korrigeret disponibel indkomst.
8.42. Opsparing er saldoposten i begge versioner af indkomstanvendelseskon-
toen. Dens værdi er ens for alle sektorer, uanset om den er opnået ved at
trække udgifter til konsum fra disponibel indkomst eller ved at trække
faktisk konsum fra korrigeret disponibel indkomst.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 212
(1) Se kapitel 3 »Fordelingstransaktioner«.
Tabel 8.8 — Konto II.4.1: Konto for anvendelse af disponibel indkomst
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
B.6g Disponibel
indkomst, brutto 185 32 382 1 187 40 1 826 1 826
B.6n Disponibel
indkomst, netto 48 22 352 1 145 37 1 604 1 604
1 371 1 371 13 996 362 P.3 Udgifter til
konsum 1 371 1 371
1 215 1 215 13 996 206 P.31 Udgifter til indi-
viduelt konsum 1 215 1 215
156 156 156 P.32 Udgifter til
kollektivt
konsum 156 156
11 0 11 0 0 11 0 D.8 Korrektion for
ændringer i
husholdningernes
nettoformue i
pensionskassere-
server 11 11 0 11
455 455 27 202 20 21 185 B.8g Opsparing, brutto
233 233 24 160 − 10 11 48 B.8n Opsparing, netto
− 41 − 41 B.12 Saldo på
udlandskontoens
løbende poster▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 213
▼B
8.43. Opsparing er det (positive eller negative) beløb, der er resultatet af
løbende transaktioner, som etablerer forbindelsen til akkumulationen.
Hvis opsparingen er positiv, bruges ikke-anvendt indkomst til anskaffelse
af aktiver eller nedbringelse af passiver. Hvis opsparingen er negativ,
afvikles visse aktiver eller visse passiver forøges.
AKKUMULATIONSKONTI (III)(1)
8.44. Akkumulationskonti er strømkonti. Her registreres de forskellige årsager
til ændringer i enhedernes aktiver og passiver og ændringer i deres
nettoformue.
8.45. Ændringer i aktiver registreres i venstre side af kontiene (plus eller
minus), ændringer i passiver og nettoformue i højre side (plus eller
minus).
Kapitalkonto (III.1)
8.46. Kapitalkontoen registrerer residente enheders anskaffelser minus afhæn-
delser af ikke-finansielle aktiver og måler ændringer i nettoformuen
forårsaget af opsparing (slutsaldoposten på de løbende konti) og
kapitaloverførsler.
8.47. Kapitalkontoen gør det muligt at fastslå, i hvor stort omfang anskaffelser
minus afhændelser af ikke-finansielle aktiver er finansieret af opsparing
og ved kapitaloverførsler. Den viser en positiv fordringserhvervelse, netto,
der svarer til det nettobeløb, som en enhed eller en sektor har til rådighed
til direkte eller indirekte finansiering af andre enheder eller sektorer, eller
en negativ fordringserhvervelse, netto, der svarer til det beløb, som en
enhed eller sektor er nødt til at låne fra andre enheder eller sektorer.
Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler
(III.1.1)
8.48. Denne konto gør det muligt at fastslå ændringer i nettoformue forårsaget
af opsparing og kapitaloverførsler, som svarer til nettoopsparing plus
modtagne kapitaloverførsler minus betalte kapitaloverførsler.
Konto for erhvervelser af ikke-finansielle aktiver (III.1.2)
8.49. Denne konto registrerer erhvervelser minus afhændelser af ikke-
finansielle aktiver med henblik på at vende tilbage fra begrebet ændringer
i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler til begrebet
fordringserhvervelse, netto.
Finansiel konto (III.2)
8.50. Den finansielle konto registrerer, efter typen af finansielt instrument,
ændringerne i de finansielle aktiver og passiver, som udgør fordrings-
erhvervelse, netto.
8.51. Den klassifikation af aktiver og passiver, der bruges i den finansielle
konto, er identisk med den, der bruges i statuskontiene.
Konto for andre ændringer i status (III.3)
8.52. Kontoen for andre ændringer i status registrerer ændringer i enheders
aktiver og passiver, undtagen dem, der sker i forbindelse med opsparing
og frivillige formueoverførsler, eftersom sidstnævnte bliver registreret på
kapitalkontoen og den finansielle konto. Den er delt i to: kontoen for
andre mængdemæssige ændringer i status (III.3.1) og omvurderingskon-
toen (III.3.2).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 214
(1) Se kapitlerne »Finansielle transaktioner« og »Andre strømme«.
Tabel 8.9 — Konto II.4.2: Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst
Tilgang Anvendelse
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
B.7g Korrigeret dispo-
nibel indkomst,
brutto 185 32 176 1 406 27 1 826 1 826
B.7n Korrigeret
disponibel
indkomst, netto 48 22 146 1 364 24 1 604 1 604
1 371 1 371 1 215 156 P.4 Faktisk konsum 1 371 1 3711 215 1 215 1 215 P.41 Faktisk indivi-
duelt konsum 1 215 1 215
156 156 156 P.42 Faktisk kollektivt
konsum 156 156
11 0 11 0 0 11 0 D.8 Korrektion for
ændringer i
husholdningernes
nettoformue i
pensionskassere-
server 11 11 0 11
455 455 27 202 20 21 185 B.8g Opsparing, brutto
233 233 24 160 − 10 11 48 B.8n Opsparing, netto
− 41 − 41 B.12 Saldo på
udlandskontoens
løbende poster▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 215
Tabel 8.10 — Konto III.1.1: Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
B.8n Opsparing, netto 48 11 − 10 160 24 233 233
B.12 Saldo på
udlandskontoens
løbende poster − 41 − 41
D.9 Kapitalover-
førsler 33 6 23 62 4 66
D.91 Kapitalskatter 2 2 2D.92 Investeringstil-
skud 23 23 4 27
D.99 Andre kapitalo-
verførsler 10 4 23 37 37
D.9 Kapitalover-
førsler − 16 − 7 − 34 − 5 − 3 − 65 − 1 − 66
D.91 Kapitalskatter − 2 − 2 − 2D.92 Investeringstil-
skud − 27 − 27 − 27
D.99 Andre kapitalo-
verførsler − 16 − 7 − 7 − 3 − 3 − 36 − 1 − 37▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 216
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
192 − 38 230 21 178 − 38 4 65 B.10.1 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
opsparing og
kapitalover-
førsler
B.10.1 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
opsparing og
kapitalover-
førsler 65 4 − 38 178 21 230 − 38 192▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 217
Tabel 8.11 — Konto III.1.2: Konto for erhvervelser af ikke-finansielle aktiver
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
376 376 19 61 37 9 250 P.51 Faste bruttoinve-
steringer 376 376
303 303 14 49 23 8 209 P.511 Anskaffelser
minus afhæn-
delser af
materielle faste
aktiver 303 303
305 305 13 50 24 7 211 P.5111 Anskaffelser af
nye materielle
faste aktiver 305 305
11 11 1 4 1 1 4 P.5112 Anskaffelser af
eksisterende
materielle faste
aktiver 11 11
− 13 − 13 − 5 − 2 − 6 P.5113 Afhændelser af
eksisterende
materielle faste
aktiver −1 3 −1 3
51 51 5 12 12 1 21 P.512 Anskaffelser
minus afhæn-
delser af
immaterielle
faste aktiver 51 51
53 53 10 9 12 1 21 P.5121 Anskaffelser af
nye immaterielle
faste aktiver 53 53▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 218
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
6 6 3 2 1 P.5122 Anskaffelser af
eksisterende
immaterielle
faste aktiver 6 6
− 8 − 8 − 5 − 2 − 1 P.5123 Afhændelser af
eksisterende
immaterielle
faste aktiver − 8 − 8
22 22 2 20 P.513 Forøgelse af
værdien af ikke-
producerede
ikke-finansielle
aktiver 22 22
5 5 2 3 P.5131 Væsentlige
forbedringer af
ikke-producerede
ikke-finansielle
aktiver 55
17 17 17 P.5132 Omkostninger
ved overdragelse
af ejendoms-
retten til ikke-
producerede
ikke-finansielle
aktiver 17 17
− 222 − 222 − 3 − 42 − 30 − 10 − 137 K.1 Forbrug af fast
realkapital
28 28 2 26 P.52 Lagerændringer 28 28▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 219
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
10 10 5 3 2 P.53 Anskaffelser
minus afhæn-
delser af
værdigenstande 10 10
1 4 2 − 7 K.2 Anskaffelser
minus afhæn-
delser af ikke-
finansielle ikke-
producerede
aktiver
1 3 2 − 6 K.21 Anskaffelser
minus afhæn-
delser af jord og
anden naturka-
pital
1 − 1 K.22 Anskaffelser
minus afhæn-
delser af
immaterielle
ikke-producerede
aktiver
−3 8 3 8 4 1 4 8 −5 0 5 −6 9 B . 9 Fordringserhver-
velse, netto▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 220
Tabel 8.12 — Konto III.2: Finansiel konto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
B.9 Fordringserhver-
velse, netto − 69 5 − 50 148 4 38 − 38 0
691 50 641 32 181 120 237 71 F Nettoændringer i
finansielle
aktiver/passiver
F Nettoændringer i
finansielle
aktiver/passiver 140 232 170 33 28 603 88 691
1 − 1 − 1 F.1 Monetært guld
og særlige træk-
ningsrettigheder
(SDR)
130 11 119 12 68 7 15 17 F.2 Sedler og mønt
samt indskud 130 2 132 − 2 130
37 3 34 2 10 2 15 5 F.21 Sedler og mønt 35 35 2 37
64 2 62 7 41 4 10 F.22 Transferable
indskud 63 2 65 − 1 64
29 6 23 3 17 1 2 F.29 Andre indskud 32 32 − 3 29
143 5 138 12 29 26 53 18 F.3 Værdipapirer
undtagen aktier 6 53 64 123 20 143
254 10 244 5 45 167 27 F.4 Lån 71 94 28 24 217 37 254▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 221
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
86 3 83 3 1 63 16 F.41 Kortfristede lån 16 32 11 17 76 10 86
168 7 161 2 44 104 11 F.42 Langfristede lån 55 62 17 7 141 27 168
46 2 44 3 36 3 2 F.5 Aktier og andre
ejerandelsbeviser 26 13 4 43 3 46
36 36 36 F.6 Forsikringstek-
niske reserver 36 36 36
33 33 33 F.61 Husholdnin-
gernes netto-
formue i
livsforsikrings-
og pensionskas-
sereserver 33 33 33
22 22 22 F.611 Husholdnin-
gernes netto-
formue i
livsforsikringsre-
server 22 22 22
11 11 11 F.612 Husholdnin-
gernes netto-
formue i
pensionskassere-
server 11 11 11
3 3 3 F.62 Præmie- og
erstatningsre-
server 3 3 3▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 222
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsvarende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
82 21 61 8 40 6 7 F.7 Andre forfaldne
ikke-betalte
mellemværender 37 10 5 52 30 82
36 18 18 11 1 6 F.71 Handelskreditter
og forudbeta-
linger 8 6 4 18 18 36
46 3 43 8 29 5 1 F.79 Andre forfaldne
ikke-betalte
mellemværender
undtagen
handelskreditter
og forudbeta-
linger 29 4 1 34 12 46▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 223
▼B
Konto for andre mængdemæssige ændringer i status (III.3.1)
8.53. De bevægelser, som registreres i kontoen for andre mængdemæssige
ændringer i status, påvirker nettoformuen på de pågældende enheders,
sektorers og delsektorers statuskonti. Denne ændring, der kaldes ændring i
nettoformue forårsaget af andre mængdemæssige ændringer i status, er
kontoens saldopost.
Omvurderingskonto (III.3.2)
8.54. Omvurderingskontoen registrerer ændringer i værdien af aktiver og
passiver forårsaget af prisændringer.
For at givet aktiv eller passiv måles denne ændring som:For et givet aktiv eller passiv måles denne ændring som:
a) enten forskellen mellem dets værdi ved slutningen af regnskabs-
perioden og dets værdi ved begyndelsen af regnskabsperioden eller på
den dato, hvor det første gang blev opført på statuskontoen
b) eller forskellen mellem dets værdi på den dato, hvor det blev skrevet
ud af statuskontoen, og dets værdi ved begyndelsen af regnskabs-
perioden eller på den dato, hvor det første gang blev opført på
statuskontoen.
Denne forskel kaldes »nominel kapitalgevinst (eller -tab)«.En nominel kapitalgevinst svarer til en positiv omvurdering af et aktiv
eller en negativ omvurdering af et (finansiet) passiv.
Et nominelt kapitaltab svarer til en negativ omvurdering af et aktiv eller
en positiv omvurdering af et (finansielt) passiv.
8.55. De strømme, der registreres på omvurderingskontoen, ændrer netto-
formuen på de pågældende enheders statuskonto. Denne ændring, der
kaldes »ændring i nettoformue forårsaget af nominelle kapitalgevinster og
-tab«, er kontoens saldopost. Den opføres på »ændringer i passiver og
nettoformue«-siden.
8.56. Omvurderingskontoen opdeles i to underkonti: konto for neutrale
kapitalgevinster og -tab (III.3.2.1) og konto for reale kapitalgevinster og
-tab (III.3.2.2).
Konto for neutrale kapitalgevinster og -tab(III.3.2.1)
8.57. Kontoen for neutrale kapitalgevinster og -tab registrerer ændringer i
værdien af aktiver og passiver i forhold til ændringer i det generelle
prisniveau. Sådanne ændringer svarer til den omvurdering, som er
nødvendig for at opretholde aktivers og passivers generelle købekraft.
Det generelle prisindeks, der skal anvendes til denne beregning, er
prisindekset for endelig indenlandsk anvendelse ekskl. lagerændringer.
Konto for reale kapitalgevinster og -tab(III.3.2.2)
8.58. Reale kapitalgevinster og -tab måler forskellen mellem nominelle
kapitalgevinster og -tab og neutrale kapitalgevinster og -tab.
8.59. Hvis de nominelle kapitalgevinster minus de nominelle kapitaltab på et
givet aktiv overstiger de neutrale kapitalgevinster minus de neutrale
kapitaltab, er der tale om en real kapitalgevinst på aktivet for den enhed,
som ejer det. Denne gevinst afspejler det faktum, at den faktiske pris på
aktivet gennemsnitligt er steget hurtigere end det generelle prisniveau.
Omvendt fremkalder et fald i den relative pris på aktivet et realt kapitaltab
for den enhed, som ejer det.
Tilsvarende fremkalder en stigning i den relative pris på et passiv et realt
kapitaltab på passiver, mens et fald i den relative pris på et passiv skaber
en real kapitalgevinst på passiver.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 224
Tabel 8.13 — Konto III.3.1: Konto for andre mængdeændringer i status
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsværende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
10 10 − 2 12 AN Ikke-finansielle
aktiver
− 7 − 7 − 3 − 2 − 2 AN.1 Producerede
aktiver
3 3 3 K.4 Økonomisk
opståen af
producerede
aktiver
− 9 − 9 − 4 − 5 K.7 Tab ved kata-
strofer
1 − 1 K.8 Ikke-kompen-
seret beslaglæg-
gelse
1 1 1 K.9 Andre mæng-
deændringer i
ikke-finansielle
aktiver i.a.n.
− 2 − 2 − 3 − 2 3 K.12 Ændringer i
klassifikationer
og struktur
− 3 3 K.12.1 Ændringer i
sektorklassifika-
tion og -struktur▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 225
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsværende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
− 2 − 2 − 2 K.12.2 Ændringer i
klassifikation af
aktiver og
passiver
− 2 − 2 − 2 K.12.21 Monetarisering/
demonetarisering
af guld
K.12.22 Ændringer i
klassifikation af
aktiver eller
passiver
undtagen mone-
tarisering/demo-
netarisering af
guld
− 4 − 4 − 3 − 1 heraf: AN.11 Faste aktiver− 1 − 1 − 1 AN.12 Lagerbehold-
ninger
− 2 − 2 − 2 AN.13 Værdigenstande
17 17 3 14 AN.2 Ikke-producerede
aktiver
24 24 24 K.3 Økonomisk
opståen af ikke-
producerede
aktiver▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 226
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsværende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
4 4 4 K.5 Naturlig vækst i
ikke-avlede/
dyrkede biolo-
giske ressourcer
− 9 − 9 − 2 − 7 K.6 Økonomisk
forsvinden af
ikke-producerede
aktiver
− 8 − 8 − 2 − 6 K.61 Udtømmelse af
naturressourcer
− 1 − 1 − 1 K.62 Anden økono-
miskforsvinden
af ikke-produce-
rede aktiver
− 2 − 2 − 2 K.7 Tab ved kata-
strofer
4 − 4 K.8 Ikke-kompen-
seret beslaglæg-
gelse
K.9 Andre mæng-
deændringer i
ikke-finansielle
aktiver i.a.n.
− 1 1 K.12 Ændringer i
klassifikationer
og struktur▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 227
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsværende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
− 1 1 K.12.1 Ændringer i
sektorklassifika-
tion og -struktur
K.12.2 Ændringer i
klassifikation af
aktiver og
passiver
K.12.22 Ændringer i
klassifikation af
aktiver eller
passiver
undtagen mone-
tarisering/demo-
netarisering af
guld
17 17 3 14 heraf: AN.21 Naturkapital
AN.22 Immaterielle
ikke-producerede
aktiver
5 5 2 1 2 AF Finansielle
aktiver/passiver − 3 2 − 1 − 2
K.7 Tab ved kata-
strofer
3 − 3 K.8 Ikke-kompen-
seret beslaglæg-
gelse▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 228
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsværende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
3 3 2 1 K.10 Andre mæng-
deændringer i
finansielle
aktiver og
passiver i.a.n. − 4 2 − 2
2 2 − 2 2 2 K.12 Ændringer i
klassifikationer
og struktur 1 − 1
− 2 2 K.12.1 Ændringer i
sektorklassifika-
tion og -struktur 1 − 1
2 2 2 K.12.2 Ændringer i
klassifikation af
aktiver og
passiver
2 2 2 K.12.21 Monetarisering/
demonetarisering
af guld
K.12.22 Ændringer i
klassifikation af
aktiver eller
passiver
undtagen mone-
tarisering/demo-
netarisering af
guld▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 229
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Ia l tTilsvarende poste-
ringer påS.1
Den
samlede
økonomiS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.14
Hushold-
ningerS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Det
offent-
ligeS.14
Hushold-
ningerS.15
Non-
profit
instituti-
oner
rettet
mod
hushold-
ningerneS.1
Den
samlede
økonomiTilsværende poste-
ringer på
I alt
Konto
for varer
og tjene-
sterKonto
for
udlandetKonto
for
udlandetKonto
for varer
og tjene-
ster
7 7 7 heraf: AF.1 Monetært guld
og trækningsret-
tigheder (SDR)
AF.2 Sedler og mønt
samt indskud
3 − 3 AF.3 Værdipapirer
undtagen aktier
− 4 − 4 − 4 AF.4 Lån − 3 − 1 − 4
− 2 2 AF.5 Aktier og andre
ejerandelsbeviser
2 2 2 AF.6 Forsikringstek-
niske reserver 2 2
AF.7 Andre forfaldne
ikke-betalte
mellemværender
B.10.2 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
andre mængde-
mæssige
ændringer i
status 17 − 4 2 2 17▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 230
Tabel 8.14 — Konto III.3.2: Omvurderingskonto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berAndre strømme og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
III.3.2
Omvurde-ringskontoK.11 Nominelle
kapitalgevin-ster/-tabIII.3.2.
Omvurde-ringskonto
280 280 8 80 44 4 144 AN Ikke-finan-
sielle aktiver
126 126 5 35 20 2 63 AN.1 Producerede
aktiver
111 111 5 28 18 2 58 AN.11 Faste aktiver
7 7 2 1 4 AN.12 Lagerbehold-
ninger
8 8 5 1 1 AN.13 Værdigen-
stande
154 154 3 45 23 2 81 AN.2 Ikke-produce-
rede aktiver
152 152 3 45 23 1 80 AN.21 Naturkapital
2 2 1 AN.22 Immaterielle
ikke-produce-
rede aktiver
91 7 84 1 16 2 57 8 AF Finansielle
aktiver/
passiver 18 51 7 76 3 78▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 231
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berAndre strømme og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
12 12 1 11 AF.1 Monetært
guld og træk-
ningsrettig-
heder (SDR)
AF.2 Sedler og
mønt samt
indskud
44 4 40 1 6 30 3 AF.3 Værdipapirer
undtagen
aktier 1 34 7 42 2 44
AF.4 Lån
34 3 31 1 10 16 5 AF.5 Aktier og
andre ejeran-
delsbeviser 16 17 34 34
AF.6 Forsikrings-
tekniske
reserver
AF.7 Andre
forfaldne
ikke-betalte
mellemvæ-
render▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 232
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berAndre strømme og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
B.10.3 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
nominelle
kapitalgevin-
ster/-tab 134 10 38 96 10 288 4 292
III.3.2.1.
Konto for
neutrale kapi-
talgevinster og
-tabK.11.1 Neutrale kapi-
talgevinster/-
tabIII.3.2.1.
Konto for
neutrale kapi-
talgevinster
og -tab 198 198 6 56 32 3 101 AN Ikke-finan-
sielle aktiver
121 121 5 34 20 2 60 AN.1 Producerede
aktiver
111 111 5 28 18 2 58 AN.11 Faste aktiver
5 5 2 1 2 AN.12 Lagerbehold-
ninger
5 5 4 1 1 AN.13 Værdigen-
stande
78 78 2 22 12 1 41 AN.2 Ikke-produce-
rede aktiver
76 76 2 22 12 1 40 AN.21 Naturkapital
1 1 1 AN.22 Immaterielle
ikke-produce-
rede aktiver▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 233
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berAndre strømme og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
147 11 136 3 36 8 70 18 AF Finansielle
aktiver/
passiver 36 68 14 6 2 126 6 132
15 15 2 14 AF.1 Monetært
guld og træk-
ningsrettig-
heder (SDR)
32 2 30 2 17 3 8 AF.2 Sedler og
mønt samt
indskud 1 26 2 1 29 2 32
28 3 25 1 4 19 2 AF.3 Værdipapirer
undtagen
aktier 1 21 4 26 2 28
29 1 28 2 24 1 AF.4 Lån 18 7 3 1 29 2928 2 26 8 13 4 AF.5 Aktier og
andre ejeran-
delsbeviser 14 14 28 28
8 1 7 6 1 1 AF.6 Forsikrings-
tekniske
reserver 7 7 1 8
7 3 5 1 3 AF.7 Andre
forfaldne
ikke-betalte
mellemvæ-
render 3 2 1 6 1 7▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 234
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berAndre strømme og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
B.10.31 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
neutrale kapi-
talgevinster/-
tab 82 5 26 87 8 208 6 214
III.3.2.2.
Konto for
reale kapital-
gevinster og -
tabK.11.2 Reale kapital-
gevinster/-tabIII.3.2.2.
Konto for
reale kapital-
gevinster og -
tab81 81 2 24 12 1 43 AN Ikke-finan-
sielle aktiver
5 5 1 3 AN.1 Producerede
aktiver
AN.11 Faste aktiver
3 3 3 AN.12 Lagerbehold-
ninger
2 2 1 AN.13 Værdigen-
stande
77 77 2 22 12 1 40 AN.2 Ikke-produce-
rede aktiver
76 76 2 22 12 1 40 AN.21 Naturkapital
1 1 AN.22 Immaterielle
ikke-produce-
rede aktiver▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 235
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berAndre strømme og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
− 57 − 5 − 52 − 2 − 20 − 6 − 13 − 10 AF Finansielle
aktiver/
passiver − 18 − 17 − 7 − 6 − 2 − 50 − 3 − 54
− 3 − 3 − 3 AF.1 Monetært
guld og træk-
ningsrettig-
heder (SDR)
− 32 − 2 − 30 − 2 − 17 − 3 − 8 AF.2 Sedler og
mønt samt
indskud − 1 − 26 − 2 − 1 − 29 − 2 − 32
17 1 15 2 11 1 AF.3 Værdipapirer
undtagen
aktier 1 13 3 16 1 17
− 29 − 1 − 28 − 2 − 24 − 1 AF.4 Lån − 18 − 7 − 3 − 1 − 29 − 29
6 5 2 3 1 AF.5 Aktier og
andre ejeran-
delsbeviser 3 3 6 6
− 8 − 1 − 7 − 6 − 1 − 1 AF.6 Forsikrings-
tekniske
reserver − 7 − 7 − 1 − 8
− 7 − 3 − 5 − 1 − 3 AF.7 Andre
forfaldne
ikke-betalte
mellemvæ-
render − 3 − 2 − 1 − 6 − 1 − 7▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 236
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berAndre strømme og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
B.10.32 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
reale kapital-
gevinster/-tab 51 5 12 9 2 80 − 1 78▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 237
▼B
STATUSKONTI (IV)(1)
8.60. Formålet med statuskontiene er at give et billede af enhedernes aktiver og
passiver og nettoformue ved begyndelsen og slutningen af regnskabs-
perioden og af ændringer statuskontiene imellem. Rækkefølgen er som
følger:
a) primostatuskonto (IV.1)
b) ændringer i statuskonto (IV.2)
c) ultimostatuskonto (IV.3).
Primostatuskonto (IV.1)
8.61. Primostatuskontoen registrerer værdien af aktiver og passiver, som
enheder ejer ved begyndelsen af regnskabsperioden.
Disse poster er opdelt i kategorier på grundlag af klassifikationen af
aktiver og passiver.
De værdiansættes i de ved begyndelsen af regnskabsperioden gældende
priser.
Forskellen mellem aktiver og passiver — kontoens saldopost — er
nettoformuen ved regnskabsperiodens begyndelse.
Ændringer i statuskonto (IV.2)
8.62. Kontoen for ændringer i statuskonto registrerer ændringer i værdien af
aktiver og passiver i løbet af regnskabsperioden og aggregerer de beløb,
der er registreret på de forskellige akkumulationskonti, dvs. ændringer i
nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler, ændringer i
nettoformue forårsaget af andre mængdemæssige ændringer i status og
ændringer i nettoformue forårsaget af nominelle kapitalgevinster og -tab.
Ultimostatuskonto (IV.3)
8.63. Ultimostatuskontoen registrerer værdien af aktiver og passiver, som
enheder ejer ved slutningen af regnskabsperioden. Disse poster er opdelt i
kategorier på grundlag af samme klassifikation, som bruges i primostatu-
skontoen, og værdiansættes i de ved slutningen af regnskabsperioden
gældende priser.
Forskellen mellem aktiver og passiver er nettoformuen ved slutningen af
regnskabsperioden.
8.64. Værdien af et aktiv eller et passiv på ultimostatuskontoen er lig med
summen af dets værdi på primostatuskontoen og det beløb, som er opført
for den pågældende post på kontoen for ændringer i statuskonto.
KONTI FOR UDLANDET (V)
8.65. Kontiene for udlandet registrerer transaktioner mellem residente og ikke-
residente enheder. Udlandet udgør ikke en institutionel sektor som sådan,
men i systemets struktur spiller det en lignende rolle.
8.66. Kontosystemet for udlandet følger samme generelle mønster som kontiene
for den institutionelle sektor, dvs.:
a) løbende konti
b) akkumulationskonti
c) statuskonti.
8.67. Disse konti opstilles fra udlandets synspunkt. Det, som er tilgang for
udlandet, er således anvendelse for den samlede økonomi, og omvendt.
Tilsvarende er et finansielt aktiv, som ejes af udlandet, et passiv for den
samlede økonomi, og omvendt (bortset fra monetært guld og særlige
trækningsrettigheder).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 238
(1) Se kapitlet »Statuskonti«.
Tabel 8.15 — Konto IV: Statuskonti
Aktiver Passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner, andre strømme,
beholdninger og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
IV.1.
Åbningsba-lance9 922 9 922 324 2 822 1 591 144 5 041 AN Ikke-finan-
sielle aktiver
6 047 6 047 243 1 698 1 001 104 3 001 AN.1 Producerede
aktiver
5 544 5 544 231 1 423 913 99 2 878 AN.11 Faste aktiver
231 231 2 97 47 85 AN.12 Lagerbehold-
ninger
272 272 10 178 41 5 38 AN.13 Værdigen-
stande
3 875 3 875 81 1 124 590 40 2 040 AN.2 Ikke-produce-
rede aktiver
3 809 3 809 81 1 124 578 37 1 989 AN.21 Naturkapital
66 66 12 3 51 AN.22 Immaterielle
ikke-produce-
rede aktiver▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 239
Aktiver Passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner, andre strømme,
beholdninger og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
7 365 573 6 792 172 1 819 396 3508 897 AF Finansielle
aktiver/
passiver 1 817 3384 687 289 121 6 298 297 6 595IV.1.
Åbningsba-
lance
770 770 80 690 AF.1 Monetært
guld og træk-ningsrettig-
heder (SDR)
1 587 105 1 482 110 840 150 382 AF.2 Sedler og
mønt samt
indskud 40 1281 102 10 38 1 471 116 1 587
1 388 125 1 263 25 198 950 90 AF.3 Værdipapirer
undtagen
aktier 44 1053 212 2 1 311 77 1 388
1 454 70 1 384 8 24 115 1187 50 AF.4 Lån 897 328 169 43 1 437 17 1 4541 409 113 1 296 22 411 12 651 200 AF.5 Aktier og
andre ejeran-
delsbeviser 687 715 4 1 406 3 1 409
396 26 370 4 291 20 30 25 AF.6 Forsikrings-
tekniske
reserver 12 335 19 5 371 25 396
361 134 227 3 55 19 150 AF.7 Andre
forfaldne
ikke-betalte
mellemvæ-
render 137 22 108 35 302 59 361
B.90 Nettoformue 4 121 268 1 300 4 352 375 10416 276 10692▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 240
Aktiver Passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner, andre strømme,
beholdninger og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
IV.2.
Ændringer i
balanceÆndringer i
aktiver/
passiver i alt
482 482 25 110 56 1 290 AN Ikke-finan-
sielle aktiver
289 289 21 61 25 − 1 182 AN.1 Producerede
aktiver
239 239 21 47 20 1 150 AN.11 Faste aktiver
34 34 4 1 29 AN.12 Lagerbehold-
ninger
16 16 10 4 − 2 3 AN.13 Værdigen-
stande
193 193 4 49 30 2 108 AN.2 Ikke-produce-
rede aktiver
191 191 4 48 30 1 108 AN.21 Naturkapital
2 2 1 AN.22 Immaterielle
ikke-produce-
rede aktiver▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 241
Aktiver Passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner, andre strømme,
beholdninger og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
787 57 730 33 199 123 294 81 AF Finansielle
aktiver/
passiver 155 285 176 33 28 677 91 767IV.2.
Ændringer i
balance
19 1 18 1 17 AF.1 Monetært
guld og træk-
ningsrettig-
heder (SDR)
130 11 119 12 68 7 15 17 AF.2 Sedler og
mønt samt
indskud 130 2 132 − 2 130
187 9 178 13 35 29 80 21 AF.3 Værdipapirer
undtagen
aktier 7 87 71 165 22 187
250 10 240 5 45 163 27 AF.4 Lån 68 93 28 24 213 37 250
80 5 75 1 13 34 19 9 AF.5 Aktier og
andre ejeran-
delsbeviser 42 30 4 77 3 80
38 38 38 AF.6 Forsikrings-
tekniske
reserver 38 38 38
82 21 61 8 40 6 7 AF.7 Andre
forfaldne
ikke-betalte
mellemvæ-
render 37 10 5 52 30 82▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 242
Aktiver Passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner, andre strømme,
beholdninger og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
B.10 Ændringer i
nettoformue 216 10 2 276 31 535 − 34 501
B.10.1 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
opsparing og
kapitalover-
førsler 65 4 − 38 178 21 230 − 38 192
B.10.2 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
andre mæng-
demæssige
ændringer i
status 17 − 4 2 2 17 17
B.10.3 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
nominelle
kapitalgevin-
ster/-tab 134 10 38 96 10 288 4 292
B.10.31 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
neutrale kapi-
talgevinser/-
tab 82 5 26 87 8 208 6 214▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 243
Aktiver Passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner, andre strømme,
beholdninger og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
B.10.32 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
reale kapital-
gevinster/-tab 51 5 12 9 2 80 − 1 78
IV.3.
Afslutningsba-
lance10404 10404 349 2 932 1 647 145 5 331 AN Ikke-finan-
sielle aktiver
6 336 6 336 264 1 759 1 026 103 3 183 AN.1 Producerede
aktiver
5 783 5 783 252 1 470 933 100 3 028 AN.11 Faste aktiver
265 265 2 101 48 114 AN.12 Lagerbehold-
ninger
288 288 10 188 45 3 41 AN.13 Værdigen-
stande
4 068 4 068 85 1 173 620 42 2 148 AN.2 Ikke-produce-
rede aktiver
4 000 4 000 85 1 172 608 38 2 097 AN.21 Naturkapital
68 68 1 12 3 51 AN.22 Immaterielle
ikke-produce-
rede aktiver
8 152 630 7 522 205 2 018 519 3802 978 AF Finansielle
aktiver/
passiver 1 972 3669 863 322 149 6 975 388 7 362▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 244
Aktiver Passiver og nettoformue
Konti I altTilsvarende
posteringer påS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner, andre strømme,
beholdninger og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miTilsvarende
posteringer på
I alt KontiKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
ster
788 788 81 707 AF.1 Monetært
guld og træk-
ningsrettig-
heder (SDR)IV.3.
Afslutnings-
balance
1 717 116 1 601 122 908 157 15 399 AF.2 Sedler og
mønt samt
indskud 40 1411 104 10 38 1 603 114 1 717
1 575 134 1 441 38 233 29 1030 111 AF.3 Værdipapirer
undtagen
aktier 51 1140 283 2 1 476 99 1 575
1 704 80 1 624 8 29 160 1350 77 AF.4 Lån 965 421 197 67 1 650 54 1 704
1 489 118 1 371 23 424 46 670 209 AF.5 Aktier og
andre ejeran-
delsbeviser 729 745 4 4 1 483 6 1 489
434 26 408 4 329 20 30 25 AF.6 Forsikrings-
tekniske
reserver 12 373 19 5 409 25 434
443 156 288 11 95 25 157 AF.7 Andre
forfaldne
ikke-betalte
mellemvæ-
render 174 32 113 35 354 89 443
B.90 Nettoformue 4 337 278 1 302 4 628 406 10951 242 11193▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 245
▼B
LØBENDE KONTI
Udlandskonto for varer og tjenester (V.1)
8.68. Import af varer og tjenester opføres på kontoens tilgangsside og eksport af
varer og tjenester på anvendelsessiden. Forskellen mellem tilgang og
anvendelse er kontoens saldopost, som kaldes »udlandskontoens vare- og
tjenestebalance«. Hvis den er positiv, er der overskud for udlandet og
underskud for den samlede økonomi, og omvendt, hvis den er negativ.
8.69. For at være konsekvent ved måling af residente enheders produktion
værdiansættes import til en ækvivalent til basisprisen, dvs. ekskl.
importskatter, men inkl. importsubsidier.
Import af varer, der er opført på udlandskontoen for varer og tjenester,
værdiansættes fob, dvs. ved eksportlandets grænse. Eksport af varer
værdiansættes også fob.
Når transport- og forsikringstjenester, som er inkluderet i fob-værdien af
importerede varer (dvs. mellem fabrikken og det eksporterende lands
grænse), leveres af residente enheder, skal de medregnes i værdien af den
vareimporterende økonomis eksport af tjenester. Når transport- og
forsikringstjenester, som er inkluderet i fob-værdien af eksporterede
varer, omvendt leveres af ikke-residente enheder, skal de medregnes iværdien af den vareeksporterende økonomis import af tjenester.
Udlandskonto for primære indkomster og løbende overførsler (V.II)
8.70. Formålet med udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler er at få opgjort saldoen på udlandskontoens løbende poster,
som i systemets struktur svarer til de institutionelle sektorers opsparing.
Denne konto er en komprimeret version af kontosystemet for en
institutionel sektor, som strækker sig fra kontoen for allokering af primær
indkomst til indkomstanvendelseskontoen.
8.71. På tilgangssiden viser udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler udlandskontoens vare- og tjenestebalance. Den registrerer også
på tilgangs- eller anvendelsessiden alle fordelingstransaktioner, som kan
berøre udlandet, bortset fra kapitaloverførsler.
UDLANDSKONTI FOR AKKUMULATION (V.III)
Kapitalkonto (V.III.1)
8.72. Kapitalkontoen for udlandet registrerer ikke-residente enheders anskaf-
felser minus afhændelser af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver og
måler ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitalover-
førsler.
8.73. Saldoposten på kapitalkontoen er udlandets fordringserhvervelse, netto.
Den er lig med, dog med modsat fortegn, summen af de residente
institutionelle sektorers fordringserhvervelse, netto.
Finansiel konto (V.III.2)
8.74. Opstillingen i udlandets finansielle konto er identisk med de institutionelle
sektorers finansielle konto.
Konto for andre ændringer i status (V.III.3)
8.75. Ligesom det er tilfældet med de institutionelle sektorer, bestemmes
ændringer i nettoformue forårsaget af andre mængdemæssige ændringer i
status og ændringer i nettoformue forårsaget af nominelle kapitalgevinster
og -tab efter hinanden, idet kapitalgevinsterne og -tabene selv opdeles i
neutrale og reale kapitalgevinster og -tab.
8.76. At der ikke optræder producerede aktiver på udlandets akkumulations-
konti og statuskonti skyldes, at man har vedtaget, at der oprettes en fiktiv
institutionel enhed, idet udlandet anses for at have anskaffet et finansielt
aktiv — og omvendt for aktiver, som i andre økonomier indehaves af
residente enheder.
STATUSKONTI (V.IV)
8.77. Udlandets statuskonti indeholder finansielle aktiver og passiver. På
aktivsiden registreres de samlede anskaffelser minus afhændelser af
monetært guld og SDR mellem ikke-residente og residente enheder.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 246
▼B
Tabel 8.16 — Samlede konti for udlandet (konto for transaktioner med udlandet)
V.I.Udlandskonto for varer og tjenester
Tilgang Anvendelse
P.6 Eksport af varer og tjenester 536 P.7 Import af varer og tjenester 497
P.61 Eksport af varer 462 P.71 Import af varer 392
P.62 Eksport af tjenester 74 P.72 Import af tjenester 105
B.11 Udlandskontoens vare- og
tjenestebalance − 39
V.II.Udlandskonto for primære indkomster og løbende overførsler
Tilgang Anvendelse
D.1 Aflønning af ansatte 6 B.11 Udlandskontoens vare- og
tjenestebalance −3 9
D.11 Løn 6
D.1 Aflønning af ansatte 2
D.2 Produktions- og import-
skatter 0D.11 Løn 2
D.21 Produktskatter 0 D.12 Arbejdsgiverbidrag til
sociale ordninger 0
D.211 Moms 0 D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 0
D.212 Importskatter og told ekskl.
moms 0D.122 Imputerede arbejdsgiverbi-
drag til sociale ordninger 0
D.2121 Told m.v. 0D.2122 Importskatter ekskl. moms
og told 0D.2 Produktions- og import-
skatter 0
D.21 Produktskatter 0
D.214 Produktskatter undtagen
moms og importskatterD.211 Moms 0
D.29 Andre produktionsskatter 0 D.212 Importskatter og told ekskl.
moms 0
D.2121 Told m.v. 0
D.3 Subsidier 0 D.2122 Importskatter ekskl. moms
og told 0
D.31 Produktsubsidier 0
D.311 Importsubsidier 0 D.214 Produktskatter undtagen
moms og importskatter 0
D.29 Andre produktionsskatter 0
D.319 Andre produktsubsidier 0D.39 Andre produktionssubsidier 0 D.3 Subsidier 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 247
▼B
Tilgang Anvendelse
D.31 Produktsubsidier 0
D.4 Formueindkomst 66 D.311 Importsubsidier 0D.41 Renter 16
D.42 Udloddet selskabsudbytte 36 D.319 Andre produktsubsidier 0
D.421 Udbytte 0 D.39 Andre produktionssubsidier 0D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 36
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 14D.4 Formueindkomst 39
D.41 Renter 22
D.5 Løbende indkomst- og
formueskatter m.v. 1D.42 Udloddet selskabsudbytte 17
D.51 Indkomstskatter 1 D.421 Udbytte 14
D.59 Andre løbende skatter 0 D.422 Udtræk af indkomst fra
kvasi-selskaber 3
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-steringer 0
D.61 Bidrag til sociale ordninger 0 D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 0
D.611 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 0
D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 0D.5 Løbende indkomst- og
formueskatter m.v. 0
D.61111 Obligatoriske faktiske
arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 0D.51 Indkomstskatter 0
D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgi-
verbidrag til sociale
ordninger 0D.59 Andre løbende skatter 0
D.6112 Lønmodtagerbidrag til
sociale ordninger 0
D.61121 Obligatoriske lønmodtager-
bidrag til sociale ordninger 0D.61 Bidrag til sociale ordninger 0
D.61122 Frivillige lønmodtagerbidrag
til sociale ordninger 0D.611 Faktisk bidrag til sociale
ordninger 0
D.612 Imputerede bidrag til sociale
ordninger 0D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 0
D.61111 Obligatoriske faktiske
arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 0
D.62 Sociale ydelser undtagen
sociale overførsler i natura-
lier 0D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgi-
verbidrag til sociale
ordninger 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 248
▼B
Tilgang Anvendelse
D.622 Private fondsbaserede sociale
ydelser 0D.6112 Lønmodtagerbidrag til
sociale ordninger 0
D.623 Ikke-fondsbaserede sociale
ydelser til lønmodtagere 0D.61121 Obligatoriske lønmodtager-
bidrag til sociale ordninger 0
D.7 Andre løbende overførsler 9 D.61122 Frivillige lønmodtagerbidrag
til sociale ordninger 0
D.71 Skadesforsikringspræmier,
netto 2D.612 Imputerede bidrag til sociale
ordninger 0
D.74 Løbende internationalt
samarbejde 1D.62 Sociale ydelser undtagen
sociale overførsler i natura-
lier 0
D.75 Diverse løbende overførsler 2 D.621 Kontante socialsikrings-
ydelser 0
D.622 Private fondsbaserede sociale
ydelser 0
D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i pensionskassere-
server 0D.624 Kontante sociale bistands-
ydelser 0
D.7 Andre løbende overførsler 39
D.72 Skadesforsikringserstat-
ninger 3
D.74 Løbende internationalt
samarbejde 31
D.75 Diverse løbende overførsler 1
D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i pensionskassere-
server 0
B.12 Saldo på udlandskontoens
løbende poster −4 1
V.III.Akkumulationskonti
V.III.1. Kapitalkonto
V.III.1.1. Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opspa-
ring og kapitaloverførsler
Tilgang Anvendelse
B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler −3 8B.12 Saldo på udlandskontoens
løbende poster − 41
D.9 Kapitaloverførsler 4
D.91 Kapitalskatter 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 249
▼B
Tilgang Anvendelse
D.92 Investeringstilskud 4
D.99 Andre kapitaloverførsler 0
D.9 Kapitaloverførsler − 1
D.91 Kapitalskatter 0D.92 Investeringstilskud 0D.99 Andre kapitaloverførsler − 1
V.III.1.2. Konto for erhvervelser af ikke-finansielle aktiver
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.2 Anskaffelser minus afhæn-
delser af ikke-finansielle
ikke-producerede aktiver 0B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler − 38
K.21 Anskaffelser minus afhæn-
delser af jord og anden
naturkapital 0
K.22 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle ikke-
producerede aktiver 0
B.9 Fordringserhvervelse, netto − 38
V.III.2. Finansiel konto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
F Nettoændringer i finansielle
aktiver/passiver 50F Nettoændringer i finansielle
aktiver/passiver 88
F.1 Monetært guld og særlige
trækningsrettigheder (SDR) 1
F.2 Sedler og mønt samt indskud 11 F.2 Sedler og mønt samt indskud − 2
F.21 Sedler og mønt 3 F.21 Sedler og mønt 2F.22 Transferable indskud 2 F.22 Transferable indskud − 1F.29 Andre indskud 6 F.29 Andre indskud − 3
F.3 Værdipapirer undtagen aktier 5 F.3 Værdipapirer undtagen aktier 20
F.4 Lån 10 F.4 Lån 37
F.41 Kortfristede lån 3 F.41 Kortfristede lån 10
F.42 Langfristede lån 7 F.42 Langfristede lån 271996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 250
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
F.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 2F.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 3
F.6 Forsikringstekniske reserver 0 F.6 Forsikringstekniske reserver 0
F.61 Husholdningernes netto-
formue i livsforsikrings- og
pensionskassereserver 0F.61 Husholdningernes netto-
formue i livsforsikrings- og
pensionskassereserver 0
F.611 Husholdningernes netto-
formue i livsforsikringsre-
server 0F.612 Husholdningernes netto-
formue i pensionskassere-
server 0
F.62 Præmie- og erstatningsre-
server 0
F.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 30
F.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 21F.71 Handelskreditter og forudbe-
talinger 18
F.71 Handelskreditter og forudbe-
talinger 18F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 12
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 3
B.9 Fordringserhvervelse, netto − 38
V.III.3. Konti for andre ændringer i status
V.III.3.1. Konto for andre mængdemæssige ændringer i status
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 0 AF Finansielle aktiver/passiver 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 0 K.7 Tab ved katastrofer 0
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 0K.10 Andre mængdeændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 251
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
heraf:
AN.21Naturkapital 0K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0heraf:
AF.2Sedler og mønt samt indskud 0
AF Finansielle aktiver/passiver 0 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
K.7 Tab ved katastrofer 0 AF.4 Lån 0
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
K.10 Andre mængdeændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. 0AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen 0
heraf:
AF.1Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 0
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status 0
V.III.3.2. Omvurderingskonto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tabK.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tab
AN.2 Ikke-producerede aktiver 0 AF Finansielle aktiver/passiver 3
AN.21 Naturkapital 0 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 252
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 2
AF.4 Lån 0
AF Finansielle aktiver/passiver 7 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 3AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AF.4 Lån 0
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 0
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 4
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle kapi-
talgevinster/-tab 4
V.III.3.2.1. Konto for neutrale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab
AN.2 Ikke-producerede aktiver 0 AF Finansielle aktiver/passiver 6
AN.21 Naturkapital 0 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 2
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 2
AF.4 Lån 0
AF Finansielle aktiver/passiver 11 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 0AF.6 Forsikringstekniske reserver 1
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 2 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 1
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 3
AF.4 Lån 1AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 2
AF.6 Forsikringstekniske reserver 1AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 31996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 253
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapi-
talgevinster/-tab 6
V.III.3.2.2. Konto for reale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tab K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tab
AN.2 Ikke-producerede aktiver 0 AF Finansielle aktiver/passiver − 3
AN.21 Naturkapital 0 AF.2 Sedler og mønt samt indskud − 2
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1
AF.4 Lån 0
AF Finansielle aktiver/passiver − 5 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 0AF.6 Forsikringstekniske reserver − 1
AF.2 Sedler og mønt samt indskud − 2 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender − 1
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1AF.4 Lån − 1AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AF.6 Forsikringstekniske reserver − 1AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender − 3
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab −1
V.IV.Konto for aktiver og passiver over for udlandet
B.IV.1. Primostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 0 AF Finansielle aktiver/passiver 297
AN.2 Ikke-producerede aktiver 0 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 116AN.21 Naturkapital 0 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 77AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0AF.4 Lån 17
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 3
AF Finansielle aktiver/passiver 573 AF.6 Forsikringstekniske reserver 251996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 254
▼B
Aktiver Passiver og nettoformue
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 59
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 105
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 125AF.4 Lån 70AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 113
AF.6 Forsikringstekniske reserver 26AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 134
B.90 Nettoformue 276
V.IV.2. Ændringer i statuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
Ændringer i aktiver i alt Ændringer i passiver i alt
AN Ikke-finansielle aktiver 0 AF Finansielle aktiver/passiver 91
AN.2 Ikke-producerede aktiver 0 AF.2 Sedler og mønt samt indskud − 2
AN.21 Naturkapital 0 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 22AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0AF.4 Lån 37
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 3
AF Finansielle aktiver/passiver 57 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 1AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 30
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 11
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 9
AF.4 Lån 10AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 5
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 21
B.10 Ændringer i nettoformue −3 4
B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing of
kapitaloverførsler −3 81996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 255
▼B
Aktiver Passiver og nettoformue
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status 0
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle kapi-
talgevinster/-tab 4
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapital-
gevinster/-tab 6
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab − 1
V.IV.3. Ultimostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 0 AF Finansielle aktiver/passiver 388
AN.2 Ikke-producerede aktiver 0 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 114
AN.21 Naturkapital 0 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 99
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0AF.4 Lån 54
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 6
AF Finansielle aktiver/passiver 630 AF.6 Forsikringstekniske reserver 25
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 89
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 116
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 134
AF.4 Lån 80AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 118
AF.6 Forsikringstekniske reserver 26AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 155
B.90 Nettoformue 242
KONTO FOR VARER OG TJENESTER (0)
8.78. Formålet med kontoen for varer og tjenester er for hver enkelt
produktgruppe og for den samlede økonomi at vise, hvordan de til
rådighed stående produkter anvendes.
8.79. Den viser derfor for hver enkelt produktgruppe og for den samlede
økonomi tilgangen (produktion og import) og anvendelsen af varer og
tjenester (forbrug i produktionen, konsum, faste bruttoinvesteringer,
lagerændringer, anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande,
eksport).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 256
▼B
8.80. I betragtning af den måde, hvorpå produktion værdiansættes i basispriser
og anvendelser i køberpriser, skal produktskatter minus produktsubsidier
inkluderes i tilgangsafsnittet.
8.81. Anvendelser registreres i højre side af kontoen for varer og tjenester,
tilgang i venstre side, dvs. i den modsatte side af den, der anvendes på de
institutionelle sektorers løbende konti, eftersom produktstrømmene er
modposteringerne til pengestrømmene.
8.82. Kontoen for varer og tjenester blancerer pr. definition og har derfor ingen
saldoposter.
Tabel 8.17 — Konto 0: Konto for varer og tjenester
Tilgang Anvendelse
P.1 Produktion 3 595 P.2 Forbrug i produktionen 1 094
P.11 Markedsmæssig produktion 3 048
P.12 Produktion til eget brug 171 P.3/P.4 Udgifter til konsum
Faktisk konsum1 371
P.13 Anden ikke-markedsmæssig
produktion 376P.31/
P.41Udgifter til individuelt
konsum
Faktisk individuelt konsum1 215
D.21 Produktskatter 141 P.32/
P.42Udgifter til kollektivt
konsum
Faktisk kollektivt konsum156
D.31 Produktsubsidier − 8
P.51 Faste bruttoinvesteringer 376
P.7 Import af varer og tjenester 497 P.511 Anskaffelser minus afhæn-
delser af materielle faste
aktiver 303
P.71 Import af varer 392 P.5111 Anskaffelser af nye materi-
elle faste aktiver 305
P.72 Import af tjenester 105 P.5112 Anskaffelser af eksisterende
materielle faste aktiver 11
P.5113 Afhændelser af eksisterende
materielle faste aktiver − 13
P.512 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle faste
aktiver 51
P.5121 Anskaffelser af nye immate-
rielle faste aktiver 53
P.5122 Anskaffelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver 6
P.5123 Afhændelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver − 8
P.513 Forøgelse af værdien af ikke-
producerede ikke-finansielle
aktiver 22
P.5131 Væsentlige forbedringer af
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 51996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 257
▼B
Tilgang Anvendelse
P.5132 Omkostninger ved overdra-
gelse af ejendomsretten til
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 17
P.52 Lagerændringer 28
P.53 Anskaffelser minus afhæn-
delser af værdigenstande 10
P.6 Eksport af varer og tjenester 536
P.61 Eksport af varer 462P.62 Eksport af tjenester 74
INTEGRERET ØKONOMISK KONTOSYSTEM
8.83. Det integrerede økonomiske kontosystem giver et nøjagtigt overblik over
en økonomis konti: løbende konti, akkumulationskonti og statuskonti.
I én og samme tabel samles alle de institutionelle sektorers, den samlede
økonomis og udlandets konti, og alle strømme og alle aktiver og passiver
udlignes. Desuden kan aggregaterne aflæses direkte.
8.84. I tabellen med det integrerede økonomiske kontosystem opføres
anvendelser, aktiver og ændringer i aktiver på venstre side, mens tilgang,
ændringer i passiver og nettoformue opføres på højre side.
8.85. For at gøre tabellen læselig og samtidig give et billede af hele den
økonomiske proces, anvender man de højest mulige aggregeringsniveauer,
idet det samtidig sikres, at de er forenelige med systemets struktur.
8.86. Kolonnerne i tabellen repræsenterer de institutionelle sektorer, nemlig:
ikke-finansielle selskaber, finansielle selskaber, offentlig forvaltning og
service, non-profit institutioner rettet mod husholdninger og hushold-
ninger. Der er også en kolonne for den samlede økonomi, en kolonne for
udlandet og en kolonne, hvor anvendelse og tilgang af varer og tjenester
afstemmes.
8.87. Rækkerne i tabellen repræsenterer de forskellige kategorier af transakti-
oner, aktiver og passiver, saldoposter og visse aggregater.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 258
Tabel 8.18 — Integreret økonomisk kontosystem
LØBENDE KONTI
Tilgang Anvendelse
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
I.
Produktions-
konto497 497 P.7 Import af
varer og
tjenester497 497 I.
Produktions-
konto
536 536 P.6 Eksport af
varer og
tjenester536 536
3 595 3 595 P.1 Produktion 1 753 102 434 1 269 37 3595 3595
1 904 1904 6 694 246 29 881 P.2 Forbrug i
produktionen1 904 1904
133 133 D.21-D.31 Produktskatter
minus
produktsubsi-
dier133 133
1 824 1824 31 575 188 73 872 B.1g/B.1 * g Værditil-
vækst, brutto/
Bruttonatio-
nalprodukt872 73 188 575 31 1824 1824 II.1.1.
Indkomstdan-
nelseskonto
222 222 3 42 30 10 137 K.1 Forbrug af
fast realka-
pital
1 602 1602 28 533 158 63 735 B.1n/B.1 * n Værditilvækst,
netto/Nettona-
tionalprodukt735 63 158 533 28 1602 1602▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 259
Tilgang Anvendelse
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
− 39 − 39 B.11 Udlandskon-
toens vare- og
tjenesteba-
lance−3 9 −3 9
II.1.1.
Indkomstdan-
nelseskonto768 6 762 23 39 140 15 545 D.1 Aflønning af
ansatte766 766 2 768 II.1.2.
Primærind-
komsttilde-
lingskonto191 0 191 0 2 2 3 51 D.2-D.3 Produktions-
skatter og -
subsidier
minus import-
skatter og -
subsidier191 191 0 191
133 0 133 D.21-D.31 Produktskatter
minus
produktsubsi-
dier133 133 0 133
58 0 58 0 2 2 3 51 D.29-D.39 Andre
produktions-
skatter minus
produktions-
subsidier58 58 0 58
429 429 8 92 46 55 276 B.2g Overskud af
produktion,
brutto276 55 46 92 8 429 429
442 442 442 B.3g Blandet
indkomst,
brutto442 442 442▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 260
Tilgang Anvendelse
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
217 217 5 60 16 45 139 B.2n Overskud af
produktion,
netto139 45 16 60 5 217 217
432 432 432 B.3n Blandet
indkomst,
netto432 432 432
II.1.2.
Primærind-
komsttilde-
lingskonto446 66 380 7 44 46 138 145 D.4 Formueind-
komst78 160 30 134 5 407 39 446
1 855 1855 6 1 390 221 29 209 B.5g Primær
indkomst,
brutto/Natio-
nalindkomst,
brutto209 29 221 1 390 6 1855 1855 II.2.
Sekundærind-
komstforde-
lingskonto
1 633 1633 3 1 348 191 19 72 B.5n/B.5 * n Primærind-
komst, netto/
Nationalind-
komst, netto72 19 191 1 348 3 1633 1633
II.2.
Sekundærind-
komstforde-
lingskonto213 1 212 0 178 0 10 24 D.5 Løbende
indkomst- og
formueskatter
mv.213 213 0 231
322 0 322 322 D.61 Bidrag til
sociale
ordninger14 39 268 0 1 322 0 322▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 261
Tilgang Anvendelse
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
332 0 332 1 0 289 29 13 D.62 Sociale
ydelser
undtagen
sociale over-
førsler i
naturalier332 332 0 322
278 9 269 2 71 139 46 11 D.7 Andre
løbende over-
førsler10 49 108 36 36 239 39 278
1 826 1826 40 1 187 382 32 185 B.6g Disponibel
indkomst,
brutto185 32 382 1 187 40 1826 1826 II.3.
Naturalieind-
komstforde-
lingskonto
1 604 1604 37 1 145 352 22 48 B.6n Disponibel
indkomst,
netto48 22 352 1 145 37 1604 1604
II.3.
Naturalieind-
komstforde-
lingskonto219 219 13 206 D.63 Sociale over-
førsler i
naturalier219 219 219
1 826 1826 27 1 406 176 32 185 B.7g Korrigeret
disponibel
indkomst,
brutto185 32 176 1 406 27 1826 1826 II.4.
Indkomstan-
vendelses-
konto
1 604 1604 24 1 364 146 22 48 B.7n Korrigeret
disponibel
indkomst,
netto48 22 146 1 364 24 1604 1604▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 262
Tilgang Anvendelse
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
II.4.
Indkomstan-
vendelses-
kontoB.6g Disponibel
indkomst,
brutto185 32 382 1 187 40 1826 1826
B.6n Disponibel
indkomst,netto48 22 352 1 145 37 1604 1604
1 371 1371 1 215 156 P.4 Faktisk
konsum1 371 1371
1 371 1371 13 996 362 P.3 Udgifter til
konsum1 371 1371
11 0 11 0 0 11 0 D.8 Korrektion for
ændringer i
husholdnin-
gernes netto-
formue i
pensions-
kasser11 11 0 11
455 455 27 202 20 21 185 B.8g Opsparing,
brutto
233 233 24 160 − 10 11 48 B.8n Opsparing,
netto
− 41 − 41 B.12 Saldo på
udlandskon-
toens løbende
poster▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 263
AKKUMULATIONSKONTI
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
III.1.1.
Indkomstdan-
nelseskontoB.8n Opsparing,
netto48 11 − 10 160 24 233 233 III.1.1.
Indkomstdan-
nelseskonto
B.12 Saldo på
udlandskon-
toens løbende
poster−4 1 −4 1
D.9 Kapitalver-
førsler,
modtagne33 0 6 23 0 62 4 66
D.9 Kapitalover-
førsler, betalte−1 6 −7 −3 4 −5 −3 −6 5 −1 −6 6
192 − 38 230 21 178 − 38 4 65 B.10.1 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
opsparing og
kapitalover-
førsler65 4 − 38 178 21 230 − 38 192 III.1.2.
Primærind-
komsttilde-
lingskonto
III.1.2.
Primærind-
komsttilde-
lingskonto376 376 19 61 37 9 250 P.51 Faste brutto-
investeringer376 376
− 222 − 222 − 3 − 42 − 30 − 10 − 137 K.1 Forbrug af
fast realka-
pital
28 28 0 2 0 0 26 P.52 Lageræn-
dringer28 28▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 264
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
10 10 0 5 3 0 2 P.53 Anskaffelser
minus afhæn-
delser af
værdigen-
stande10 10
0 0 0 1 4 2 0 − 7 K.2 Anskaffelser
minus afhæn-
delser af ikke-
finansielle
ikke-produce-
rede aktiver
0 − 38 38 4 148 − 50 5 − 69 B.9 Fordringser-
hvervelse,
netto− 69 5 − 50 148 4 38 − 38 0 III.2.
Finansierings-
konto
III.2.
Finansierings-
konto691 50 641 32 181 120 237 71 F Nettoæn-
dringer i
finansielle
aktiver/
passiver
F Nettoæn-
dringer i
finansielle
aktiver/
passiver140 232 170 33 28 603 88 691
0 1 − 1 0 − 1 F.1 Monetært
guld og
særlige træk-
ningsrettig-
heder (SDR)▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 265
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
130 11 119 12 68 7 15 17 F.2 Sedler og
mønt samt
indskud0 130 2 0 0 132 − 2 130
143 5 138 12 29 26 53 18 F.3 Værdipapirer
undtagen
aktier6 53 64 0 0 123 20 143
254 10 244 0 5 45 167 27 F.4 Lån 71 0 94 28 24 217 37 254
46 2 44 0 3 36 3 2 F.5 Aktier og
andre ejeran-
delsbeviser26 13 0 4 43 3 46
36 0 36 0 36 0 0 0 F.6 Forsikrings-
tekniske
reserver03 6 0 0 3 6 0 3 6
82 21 61 8 40 6 0 7 F.7 Andre
forfaldne
ikke-betalte
mellemvæ-
render37 0 10 5 0 52 30 82
III.3.1.
Konto for
andre mæng-
deændringer i
aktiver15 15 0 2 1 − 2 14 K.3-10 og
K.12Andre mæng-
deændringer i
alt− 3 2 − 1 0 0 − 2 0 − 2 III.3.1.
Konto for
andre mæng-
deændringer i
aktiver24 24 0 0 0 0 24 K.3 Økonomisk
opståen af
ikke-produce-
rede aktiver▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 266
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
3 3 0 0 3 0 0 K.4 Økonomisk
opståen af
producerede
aktiver
4 4 0 0 4 0 0 K.5 Naturlig
vækst i ikke-
avlede/
dyrkede
biologiske
ressourcer
− 9 − 9 0 0 − 2 0 − 7 K.6 Økonomisk
forsvinden af
ikke-produce-
rede aktiver
− 11 0 − 11 0 0 − 6 0 − 5 K.7 Tab ved kata-
strofer00 000 00 0
0 0 0 0 0 8 − 3 − 5 K.8 Ikke-kompen-
seret beslag-
læggelse00 000 00 0
1 1 0 0 0 0 1 K.9 Andre mæng-
deændringer i
ikke-finan-
sielle aktiver
i.a.n.▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 267
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
3 0 3 0 2 0 1 0 K.10 Andre mæng-
deændringer i
finansielle
aktiver og
passiver i.a.n.−4 2 0 0 0 −2 0 −2
0 0 0 0 0 − 6 0 6 K.12 Ændringer i
klassifikati-
oner og
struktur10 − 100 00 0
heraf:
10 0 10 0 0 0 − 2 12 AN Ikke-finan-
sielle aktiver
− 7 − 7 0 0 − 3 − 2 − 2 AN.1 Producerede
aktiver
17 0 17 0 0 3 0 14 AN.2 Ikke-produce-
rede aktiver
5 0 5 0 2 1 0 2 AF Finansielle
aktiver/
passiver−3 2 −1 0 0 −2 0 −2
B.10.2 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
andre mæng-
demæssige
ændringer i
status17 − 4 2 2 0 17 0 17▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 268
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
III.3.2.
Omvurde-
ringskontoK.11 Nominelle
kapitalgevin-
ster/-tabIII.3.2.
Omvurde-
ringskonto
280 0 280 8 80 44 4 144 AN Ikke-finan-
sielle aktiver
126 126 5 35 20 2 63 AN.1 Producerede
aktiver
154 0 154 3 45 23 2 81 AN.2 Ikke-produce-
rede aktiver
91 7 84 1 16 2 57 8 AF Finansielle
aktiver/
passiver18 51 7 0 0 76 3 78
B.10.3 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
nominelle
kapitalgevin-
ster/-tab134 10 38 96 10 288 4 292▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 269
BALANCER
Aktiver Passiver og nettoformue
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
IV.1.
Åbnin-
gsba-
lance9 922 0 9 922 324 2 822 1 591 144 5 041 AN Ikke-finan-
sielle aktiverIV.1.
Åbningsba-
lance
6 047 6 047 243 1 698 1 001 104 3 001 AN.1 Producerede
aktiver
3 875 0 3 875 81 1 124 590 40 2 040 AN.2 Ikke-produce-
rede aktiver
7 365 573 6 792 172 1 819 396 3508 897 AF Finansielle
aktiver/
passiver1 817 3384 687 289 121 6 298 297 6 595
B.90 Nettoformue 4 121 268 1 300 4 352 375 10416 276 10692
IV.2.
Ændringer i
balanceSamlede
ændringer i
aktiverIV.2.
Ændringer i
balance
482 0 482 25 110 56 1 290 AN Ikke-finan-
sielle aktiver
289 289 21 61 25 − 1 182 AN.1 Producerede
aktiver
193 0 193 4 49 30 2 108 AN.2 Ikke-produce-
rede aktiver▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 270
Aktiver Passiver og nettoformue
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
787 57 730 33 199 123 294 81 AF Finansielle
aktiver/
passiver155 285 176 33 28 677 91 767
B.10 Ændringer i
nettoformue216 10 2 276 31 535 − 34 501
B.10.1 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
opsparing og
kapitalover-
førsler65 4 − 38 178 21 230 − 38 192
B.10.2 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
andre mæng-
demæssige
ændringer i
status17 − 4 2 2 0 17 0 17
B.10.3 Ændringer i
nettoformue
forårsaget af
nominelle
kapitalgevin-
ster/-tab134 10 38 96 10 288 4 292▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 271
Aktiver Passiver og nettoformue
Konti I altKonto
for
varer
og
tjene-
sterKonto
for
udlan-
detS.1
Den
samle-
de
økono-
miS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berKodeTransaktioner
og andre
strømme,
beholdninger og
saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
Non-
profit
institu-
tioner
rettet
mod
hushol-
dnin-
gerneS.1
Den
samle-
de
økono-
miKonto
for
udlan-
detKonto
for
varer
og
tjene-
sterI alt Konti
IV.3.
Afslutningsba-
lance10404 0 10404 349 2 932 1 647 145 5 331 AN Ikke-finan-
sielle aktiverIV.3.
Afslutnings-
balance
6 336 6 336 264 1 759 1 026 103 3 183 AN.1 Producerede
aktiver
4 068 0 4 068 85 1 173 620 42 2 148 AN.2 Ikke-produce-
rede aktiver
8 152 630 7 522 205 2 018 519 3802 978 AF Finansielle
aktiver/
passiver1 972 3669 863 322 149 6 975 388 7 362
B.90 Nettoformue 4 337 278 1 302 4 628 406 10951 242 11193▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 272
▼B
AGGREGATER
8.88. Aggregaterne er sammenfattende indikatorer af resultatet af aktiviteten i
den samlede økonomi og samtidig vigtige referencestørrelser i forbindelse
med makroøkonomiske analyser og sammenligninger over bestemte
perioder og mellem bestemte områder.
BRUTTONATIONALPRODUKTET I MARKEDSPRISER (BNP)
8.89. Bruttonationalproduktet i markedspriser er det endelige resultat af
residente produktionsenheders produktionsaktivitet.
Det kan defineres på tre måder:
a) BNP er summen af de forskellige institutionelle sektorers eller de
forskellige erhvervs bruttoværditilvækst plus produktskatter minus
produktsubsidier (som ikke er opdelt på sektorer og industrier). Det er
også saldoen på den samlede økonomis produktionskonto.
b) BNP er summen af residente institutionelle enheders endelige
anvendelse af varer og tjenester (faktisk konsum og bruttoinveste-
ringer) plus eksport og minus import af varer og tjenester.
c) BNP er summen af anvendelser på den samlede økonomis indkomst-
dannelseskonto (aflønning af ansatte, produktions- og importskatter
minus subsidier, bruttooverskud af produktionen og blandet indkomst i
den samlede økonomi).
8.90. Ved at trække forbruget af fast realkapital fra BNP fås nettonational-
produktet i markedspriser (NNP).
DEN SAMLEDE ØKONOMIS OVERSKUD AF PRODUKTIONEN
8.91. Den samlede økonomis brutto- (eller netto-) overskud af produktionen er
lig med summen af de forskellige erhvervs eller de forskellige
institutionelle sektorers brutto- (eller netto-) overskud af produktionen.
DEN SAMLEDE ØKONOMIS BLANDEDE INDKOMST
8.92. Den samlede økonomis blandede indkomst, brutto eller netto, er lig med
husholdningssektorens blandede indkomst, brutto eller netto.
DEN SAMLEDE ØKONOMIS VIRKSOMHEDSINDKOMST
8.93. Den samlede økonomis brutto- (eller netto-) virksomhedsindkomst er lig
med summen af de forskellige sektorers brutto- (eller netto-) virk-
somhedsindkomst.
NATIONALINDKOMST (I MARKEDSPRISER)
8.94. Brutto- (eller netto-) nationalindkomsten (i markedspriser) er lig med den
samlede primære indkomst, som modtages af residente institutionelle
enheder: aflønning af ansatte, produktions- og importskatter minus
subsidier, formueindkomst (modtaget minus betalt), (brutto- eller netto-)
overskud af produktionen og blandet indkomst, brutto eller netto.
Bruttonationalindkomsten (i markedspriser) er lig med BNPminus primær
indkomst, som skal betales af residente enheder til ikke-residente enheder,
plus primær indkomst, der modtages af residente enheder fra udlandet.
Den engelske betegnelse gross national income (at market prices)
(bruttonationalindkomsten (i markedspriser)) er begrebsmæssigt identisk
med gross national product (GNP) (at market prices) (bruttonationalind-
komsten (BNI) (i markedspriser)), som hidtil har været anvendt i
nationalregnskaber (på dansk er betegnelsen uændret).
Imidlertid blev BNI udregnet på en anden måde i ENS 1979(1).
Nationalindkomsten er ikke et produktionsbegreb, men et indkomstbe-
greb, som er mere signifikant, hvis det angives netto, efter fradrag af
realkapitalforbrug.
DISPONIBEL NATIONALINDKOMST
8.95. Disponibel brutto (eller netto-) nationalindkomst er summen af de
institutionelle sektorers disponible brutto- (eller netto-) indkomst. Den1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 273
(1) I ENS 1979 beregnedes BNI ved til bruttonationalproduktet (i markedspriser) at lægge
aflønning af ansatte og formueindkomster fra udlandet og fratrække de tilsvarende
strømme betalt til udlandet.
▼B
disponible brutto- (eller netto-) nationalindkomst er lig med brutto- (eller
netto-)nationalindkomsten (i markedspriser) minus løbende overførsler
(løbende indkomst- og formueskatter mv., bidrag til sociale ordninger,
sociale ydelser og andre løbende overførsler), som betales til ikke-
residente enheder, plus løbende overførsler, som modtages af residente
enheder fra udlandet.
OPSPARING
8.96. Dette aggregat måler den andel af den disponible nationalindkomst, som
ikke anvendes til udgifter til konsum. Brutto- (eller netto-) opsparing er
summen af de forskellige institutionelle sektorers brutto- (eller netto-)
opsparing.
SALDO PÅ UDLANDSKONTOENS LØBENDE POSTER
8.97. Saldoposten på udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler repræsenterer den samlede økonomis overskud (hvis saldo-
posten er negativ) eller underskud (hvis saldoposten er positiv) på dens
løbende transaktioner (handel med varer og tjenester, primær indkomst,
løbende overførsler) med udlandet.
DEN SAMLEDE ØKONOMIS FORDRINGSERHVERVELSE, NETTO
8.98. Den samlede økonomis fordringserhvervelse, netto, er summen af de
institutionelle sektorers fordringserhvervelse, netto. Den repræsenterer de
nettoressourcer, som den samlede økonomi stiller til rådighed for udlandet
(hvis den er positiv) eller modtager fra udlandet (hvis den er negativ).
Den samlede økonomis fordringserhvervelse, netto, er lig med, dog med
modsat fortegn, udlandets fordringserhvervelse, netto.
DEN SAMLEDE ØKONOMIS NETTOFORMUE
8.99. Den samlede økonomis nettoformue er summen af de institutionelle
sektorers nettoformue. Den repræsenterer værdien af den samlede
økonomis ikke-finansielle aktiver minus saldoen mellem udlandets
finansielle aktiver og passiver.
OFFENTLIG FORVALTNING OG SERVICES UDGIFTER OG INDTÆGTER
8.99. a)Offentlig forvaltning og services udgifter og indtægter defineres ved
henvisning til en liste over ENS 95-kategorier.
Offentlig forvaltning og services udgifter omfatter følgende ENS 95-
kategorier, registreret på anvendelsessiden af offentlig forvaltning og
services konti, med undtagelse af D.3 og D.9, som registreres på
tilgangssiden af offentlig forvaltning og services konti (1):
P.2. Forbrug i produktionen
P.5. Bruttoinvesteringer
D.1. Aflønning af ansatte
D.29. Andre produktionsskatterD.3. Subsidier, betalte
D.4. Formueindkomst
D.5. Løbende indkomst- og formueskatter mv.D.62. Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier
D.6311 +
D.63121 +
D.63131.Sociale overførsler i naturalier vedrørende udgifter til
produkter, der leveres til husholdninger gennem markeds-
mæssige producenter
D.7. Andre løbende overførslerD.8. Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i
pensionskassereserver
D.9. Kapitaloverførsler, betalte
K.2. Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-
producerede aktiver1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 274
▼M2
▼M2
Offentlig forvaltning og services indtægter omfatter følgende ENS 95-
kategorier, registreret på tilgangssiden af offentlig forvaltning og services
konti, med undtagelse af D.39, som registreres på anvendelsessiden af
offentlig forvaltning og services konti:
P.11. Markedsmæssig produktion
P.12. Produktion til eget forbrug
P.131. Betalinger for anden ikke-markedsmæssig produktionD.2. Produktions- og importskatterD.39. Andre produktionssubsidier, modtagne
D.4. Formueindkomst
D.5. Løbende indkomst- og formueskatter mv.D.61. Bidrag til sociale ordninger
D.7. Andre løbende overførsler
D.9(
1) Kapitaloverførsler
(1) Korrektion for skatter og bidrag til sociale ordninger, som er pålignet,
men aldrig opkrævet, når de er registreret under D.9, betragtes som
negativ indkomst.
Pr. definition er forskellen mellem offentlig forvaltning og services
indtægter og offentlig forvaltning og services udgifter lig med sektoren
offentlig forvaltning og services fordringserhvervelse netto.
Transaktionerne D.41, D.7, D.92 og D.99 er konsoliderede. De øvrige
transaktioner er ikke konsoliderede.
MATRIXREPRÆSENTATION
8.100. I de foregående afsnit af nærværende kapitel beskrives systemet af (T)-
konti. Begreberne og definitionerne i ENS tillader også andre repræsenta-
tionsformer, som giver flere oplysninger og muliggør forskellige analyser.
8.101. En input-output tabel er en meget anvendt matrix til detaljeret og
systematiseret beskrivelse af vare- og tjenestestrømme og sammen-
sætningen af produktionsomkostningerne. En sådan matrix giver flere
informationer end T-kontiene for varer og tjenester, produktion og
indkomstdannelse; f.eks. vises udgifterne til konsum for hver produkt-
gruppe eller oprindelseserhverv, og forbrug i produktionen opdeles både
efter produktgruppe elleroprindelseserhverv og efter produktgruppe eller
destinationserhverv. Detaljerede sammenhænge mellem disse konti er
videreudviklet i ENS's tilgangs- og anvendelsestabeller ved opdeling af
produktgruppernes produktion i erhverv.
8.102. I det følgende anskueliggøres det for det første, at det er muligt at opstille
et komplet sæt af konti og saldoposter i matrixform. I denne tabel vises
samtlige transaktioner for den samlede økonomi og udlandet. Endvidere
inkluderes en aggregeret konto for varer og tjenester.
8.103. Dernæst diskuteres det, hvad en regnskabsmatrix kan bruges til generelt.
Et vigtigt aspekt er de mange muligheder for at udvide og reducere en
sådan matrix alt efter behov og omstændigheder. Endelig vises det,
hvordan dette omsættes i praksis. Især vil det blive belyst, hvordan
tilgangs- og anvendelsestabellerne knyttes sammen med sektorregn-
skaberne ved at indsætte konti vedrørende arbejdskraft, således at der
kan opstilles en samfundsmæssig regnskabsmatrix (SAM). En SAM
muliggør bl.a. mere integrerede analyser af økonomiske og sociale
spørgsmål, herunder arbejdsløsheden.
MATRIXREPRÆSENTATION AF ENS-KONTI
8.104. Tabel 8.19 viser hele systemet af konti og saldoposter i matrixform. For at
gøre dette er primærindkomstfordelingskontoen, indkomstanvendelses-kontoen og kontoen for andre ændringer i status ikke underopdelt.
Desuden er der mulighed for at kombinere kontoen for indkomstomfor-
deling via naturalieydelser med sekundærindkomstfordelingskontoen.
Endelig er der indsat en konto til registrering af nettoformue.
8.105. Tallene i tabellerne i dette afsnit svarer nøjagtigt til taleksemplet i den
foregående del af nærværende kapitel. I alle matricerne er de felter, der
indeholder saldoposter, fremhævet.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 275
▼B
▼B
8.106. I en matrix kan hver transaktion vises med en enkelt postering og
transaktionens art fremgår af dens placering. Hver konto fremstilles ved
hjælp af en række og en søjle, og pr. konvention repræsenterer rækkerne
tilgang og søjlerne anvendelse. Nettonationalproduktet (1602) betales
således af producenterne, og betalingen modtages på primærindkomstfor-
delingskontoen. Tabel 8.19 viser dette i felt (3,2), dvs. i 3. række, 2. søjle.
Da denne tabel udskiller transaktioner med udlandet på en separat konto,
indeholder diagonalfelterne, altså felterne (3,3), (4,4), (5,5), (6,6), (7,7) og
(8,8) kun transaktioner mellem residente institutionelle enheder.
8.107. Rækkernes og søjlernes totaler har ikke benævnelser. Deres funktion i
matrixsystemet er hovedsagelig at sikre, at alle konti rent faktisk
balancerer, således at forstå, at al tilgang (rækketotaler) er lig med al
afgang (søjletotaler). Relevante saldoposter, der forbinder successive
konti, kan kun udledes, hvis denne betingelse er opfyldt.
8.108. Række 1 viser anvendelsen af varer og tjenester i køberpriser: forbrug i
produktionen (1 904) i søjle 2, konsum (1 371) i søjle 5, brutto-
investeringer (414) i søjle 7 og eksport (536) i søjle 14.
8.109. Summen af elementerne i række 1 svarer til anvendelsen af varer og
tjenester i køberpriser i alt (4 225). Søjle 1 viser tilgangen af varer og
tjenester (naturligvis også 4225 i alt). Produktion (i basispriser) plus
produktskatter minus produktsubsisidier (3728) vises i det felt, der skærer
række 2. Importen (497) kommer fra udlandskontoen forvarer og tjenester
(række 14).
8.110. Række 2 viser produktion (i basispriser) plus produktskatter minus
produktsubsidier. På grund af denne opgørelsesmetode indeholder
summen af række 2 (3728) og summen af søjle 2 produktskatter minus
produktsubsidier. Dette indebærer, at disse skatter er indbefattet i
saldoposten i konto 2, nettonationalproduktet (NNP), se felt (3,2). De
fleste saldoposter kan opgøres brutto og netto. I denne matrix er alle
saldoposter opgjort netto. Forbrug af fast realkapital (222) er anbragt
direkte på kapitalunderkontoen for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver
(række 7, søjle 2).
8.111. Række 3 viser hele den primære indkomst, som den samlede økonomi har
modtaget: nettonationalindkomst i felt (3,2), formueindkomst fra andre
residente sektorer (341) på diagonalen og primær indkomst fra udlandet
(72) i felt (3,15). Da denne matrix ikke underopdeler primærindkomst-
fordelingskontoen, er der ikke foretaget nogen opdeling af
værditilvæksten, der betales af producenterne, i kategorier af værditil-
vækst ligesom på indkomstdannelseskontoen.
8.112. Bortset fra posten på diagonalen indeholder søjle 3 primær indkomst
betalt til udlandet (41) i felt (15,3) og saldoposten, nettonationalindkomst
(1633), som forbinder denne konto med den næste.
8.113. Matricen åbner mulighed for at kombinere kontoen for indkomstomfor-
deling via naturalieydelser med sekundærindkomstfordelingskontoen.
Hvis kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser ikke tages
med, viser diagonalen løbende overførsler — undtagen sociale overførsler
i naturalier — mellem residente sektorer (1 096). Overførslerne består af
løbende indkomst- og formueskatter o.l., sociale bidrag og ydelser, bortsetfra sociale overførsler i naturalier ogandre løbende overførsler. Inkluderes
kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser, viser diagonalen i
konto 4 de sociale overførsler i naturalier; sammenlagt med de andre
løbende overførsler giver dette 1 315. I begge tilfælde begynder række 4
med nettonationalindkomsten, og overførsler fra udlandet (10) figurerer i
felt (4,15). Søjle 4 viser — ud over diagonalposten — løbende overførsler
til udlandet (39) i felt (15,4), og saldoposten, (korrigeret) disponibel
nettoindkomst (1 604), opføres på kontoen for anvendelse af (korrigeret)
disponibel indkomst.
8.114. Inkluderes kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser, er
konto 5 kontoen for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst. Ellers
er den konto for anvendelse af disponibel indkomst. For totalerne er dettekun et spørgsmål om terminologi, fordi disponibel indkomst i alt er lig
med korrigeret disponibel indkomst i alt og konsumudgifter i alt er lig
med faktisk konsum i alt. Bortset fra disponibel indkomst indeholder
rækken for denne konto korrektion for ændringer i husholdningernes
nettoformue i residente pensionskassereserver (11) på diagonalen og
korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i ikke-residente
pensionskassereserver (0) i søjle 15. Søjlen indeholder ud over konsum
(1317) og diagonalposten korrektion for ændringer i ikke-residente
husholdningers nettoformue i residente pensionskassereserver (0), (se felt
15,5) og saldoposten, nettoopsparing (233), som er anbragt ud for
kapitalkontoens første underkonto (konto 6).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 276
▼B
8.115. Kapitalkontoen er opdelt i to underkonti. I rækken for kontoen for
ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler er
nettoopsparingen forøget med overførsler fra residente sektorer (61), se
felt (6,6) og fra udlandet (1), se felt (6,16).
I søjlen for denne konto ses kapitaloverførsler til residente sektorer og til
udlandet (4), se felt (16,6). Dette giver en saldopost, ændringer i
nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler (230), som
overføres til kontoen for ændringer i statuskonto (konto 11).
8.116. I rækken for kontoen for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver vises
forbruget af fast realkapital (felt 7,2), anskaffelser minus afhændelser af
ikke-producerede, ikke-finansielle aktiver for residente enheder (0), se felt
(7,7), og for ikke-residente enheder (0), se felt (7,17) samt ændringer i
aktiver forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler (833), se felt (7,12).
Dette giver det totale beløb, der er til rådighed for residenter til
anskaffelser af aktiver. Disse anskaffelser vises i to trin: først anskaffelser
af ikke-finansielle aktiver i søjlen for denne konto, dernæst anskaffelser af
finansielle aktiver (inkl. udenlandske finansielle aktiver) i søjlen for næste
konto. Søjlen for denne konto, konto 7, indeholder således brutto-
investeringer (felt 1,7), diagonalposten (7,7) omtalt ovenfor, ændringer ipassiver forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler (603), se felt (12,7)
og saldoposten, den samlede økonomis fordringserhvervelse, netto, (38),
som overføres til næste konto, den finansielle konto.
8.117. Konto 8, den finansielle konto, begynder med den samlede økonomis
fordringserhvervelse, netto, (felt 8,7), hvortil lægges finansielle trans-
aktioner mellem residente sektorer (553) på diagonalen og nettoændringer
i passiver over for udlandet (50), se felt (8,18). Søjlen indeholder
diagonalposten og nettoændringer i finansielle aktiver over for udlandet
(88) i felt (18,8). Nettoændringerne i passiver over for udlandet plus den
samlede økonomis fordringserhvervelse er naturligt nok lig med netto-
erhvervelser af udenlandske finansielle aktiver, således at række- og
søjletotalerne også balancerer i denne konto.
8.118. Kontoen for andre ændringer i status, konto 9, viser i rækken ændringer i
aktiver forårsaget af andre ændringer (379), se felt (9,12), og i søjlen
ændringer i passiver forårsaget af andre ændringer (74), se felt (12,9), og
saldoposten, ændringer i nettoformue forårsaget af andre ændringer (305),
se felt (11,9).
8.119. De sidste fire konti for den samlede økonomi vedrører statuskonti og
ændringer deri. Først viser rækken for primostatuskontoen primobehold-
ningen af aktiver (16714), se felt (10,12) og søjlen primobeholdningen af
passiver (6 298), se felt (12,10), og primonettoformuen (10416), se felt
(13,10). Dernæst viser kontoen for ændringer i statuskonto de tokomponenter i disse ændringer i rækken, se felt (11,6) og (11,9), og de
samlede ændringer i nettoformuen (535) i søjlen, se felt (13,11).
Endvidere viser ultimostatuskontoen i rækken primobeholdningen af
passiver (felt 12,10), de to komponenter i ændringerne i passiver (felt 12,7
og12,9) og ultimonettoformuen (10 951), se felt (12,13). Summen af disse
elementer er nødvendigvis lig med ultimobeholdningen af aktiver (felt
10,12) plus begge komponenter i ændringerne i aktiver, se felt (7,12) og
(9,12). Endelig viser den ekstra konto for nettoformue primonettoformuen
(felt 13,10), samlede ændringer i nettoformue (felt 13,11) i rækken og
ultimonettoformuen i søjlen (felt 12,13).
8.120. Der er oprettet de samme konti for udlandet som for den samlede
økonomi, dog i en mere aggregeret form. For det første viser udlands-
kontoen for varer og tjenester i rækken den samlede økonomis import (felt
14,1) og i søjlen eksport (felt 1,14) samt saldoposten (felt 15,14)
udlandskontoens vare- og tjenestebalance (− 39). Det bemærkes, at alle
saldoposter i udlandskontiene er set fra udlandets synspunkt. For at få de
relevante aggregater for den samlede økonomi skal tallene derfor ses med
modsat fortegn.
8.121. For det andet viser udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler saldoposten fra forrige konto, ligeledes primære indkomster,
løbende overførsler, samt korrektion for ændringer i husholdningernes
nettoformue i pensionskassereserver til og fra udlandet. Disse størrelser er
allerede omtalt ovenfor. Derved fremkommer saldoen på udlandskontoens
løbende poster (− 41) i felt (16,15).
8.122. For det tredje er kapitalkontoen for udlandet også opdelt i to underkonti:
en for saldoen på udlandskontoens løbende poster, kapitaloverførsler til og
fra udlandet og saldoposten, ændringer i den finansielle nettostilling over
for udlandet forårsaget af saldoen på udlandskontoens løbende poster og
kapitaloverførsler (− 38), se felt (21,16); en anden for ændringer i aktiver
forårsaget af saldoen på udlandskontoens løbende poster og kapitalover-
førsler (50), se felt (17,22), udenlandske enheders anskaffelser minus1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 277
▼B
afhændelser af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver, se felt (7,17),
ændringer i passiver forårsaget af saldoen på udlandskontoens løbende
poster og kapitaloverførsler (88), se felt (22,17), og saldoposten udlandets
fordringserhvervelse, netto (− 38), overført til næste konto.
8.123. For det fjerde viser den finansielle konto nettoændringer i finansielle
aktiver over for udlandet (felt 18,8) og udlandets fordringserhvervelse,
netto (felt 18,17) i rækken og nettoændringer i passiver over for udlandet
(felt 8,18) i søjlen. For det femte viser kontoen for andre ændringer i
status i rækken sådanne ændringer i aktiver (7), se felt (19,22) og i søjlensådanne ændringer i passiver (3), se felt (22,19) og saldoposten, ændringer
i den finansielle nettostilling over for udlandet forårsaget af andre
ændringer (4), se felt (21,19).
8.124. Endelig er statuskontiene for udlandet analoge med den samlede
økonomis statuskonti. Følgende elementer er endnu ikke nævnt: primobe-
holdning af aktiver over for udlandet (573), se felt (20,22),
primobeholdning af passiver over for udlandet (297), se felt (22,20),
finansiel nettostilling over for udlandet, primo, set i forhold til den
samlede økonomi (276), se felt (23,30), samlede ændringer i den
finansielle nettostilling over for udlandet (− 34), se felt (23,21) og den
finansielle nettostilling over for udlandet, ultimo, set i forhold til den
samlede økonomi (242), se felt (22,23).
8.125. Næste skridt kan bestå i at opsplitte den reducerede matrix for at vise hele
kontosystemet med detaljerede oplysninger om transaktionernes parter og
transaktionskategorier. Mulighederne i matrixrepræsentationer udnyttesi-
midlertid bedst, når ikke alle konti er opdelt på samme måde, men når
man for hver konto udvælger den mest relevante opdeling. Dette aspekt
uddybes i næste afsnit.
FORDELENE VED MATRIXREPRÆSENTATION
8.126. Hver post i en aggregeret matrix som tabel 8.19 kan betragtes som
sluttotalen på en undermatrix, hvor kategorier af parter i de forskellige
transaktioner er opført. En stor fordel ved matrixrepræsentation af konti
er, at man kan udvælge forskellige typer og grupper af transaktionsparter
inden for hver konto, uden at dette går ud over sammenhængen og
helheden i regnskabssystemet. Man kan altså anvende en fleksibel
opdeling af transaktionsparter og sektorer ved inden for hver konto at
vælge den enhed eller opdeling af enheder, som er mest relevant til
belysning af de økonomiske strømme, man vil analysere.
8.127. I princippet kan hver konto opdeles på to vidt forskellige måder: ved at
den samlede økonomi opdeles i grupper af enheder eller ved at kategorier
af transaktioner på en konto fordeles på underkonti. F.eks. kan den
samlede økonomi i de fem første konti opdeles på følgende måde:
a) Kontoen for varer og tjenester opdeles i produkter, der samles i
produktgrupper.
b) Produktionskontoen opdeles i lokale faglige enheder, der samles i
erhverv.
c) Primær- og sekundærindkomstfordelingskontiene og indkomstanven-
delseskontoen opdeles i institutionelle enheder, der samles i
institutionelle (del)sektorer.
8.128. Disse underopdelinger har to vigtige konsekvenser. For det første vil det
for alle transaktionskategorier, der samles i et felt i disse konti fremgå,
hvilken gruppe af betalende enheder, der indgår hvilken transaktion med
hvilken gruppe af modtagende enheder. For det andet viser en detaljeret
krydsklassificering alle sammenhængene mellem forskellige økonomiske
strømme. I eksemplet fra punkt 8.127 kan man f.eks. vise indkomstkreds-
løbet på mesoøkonomisk niveau på følgende måde:
a) Undermatrix (3,2) viser hvilke institutionelle delsektorer, der modtager
nettoværditilvækst fra hvilke erhverv.
b) Undermatricerne (4,3) og (5,4) viser hvilke institutionelle delsektorer,
der modtager primær indkomst og disponibel indkomst fra hvilken
institutionel delsektor (man kan naturligvis bruge forskellige under-
opdelinger i indkomstfordelingskontiene og
indkomstanvendelseskontoen, hvorved disse undermatricer ikke
længere ligger diagonalt).
c) Undermatrix (1,5) viser hvilken produktgruppe, der forbruges af hvilke
institutionelle delsektorer.
d) Undermatrix (2,1) viser hvilket erhverv, der fremstiller hvilke
produktgrupper.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 278
▼B
8.129. Når man skal bygge sådanne matricer op, er det praktisk at begynde med
at udforme en kontostruktur, som passer til formålet. Dernæst vælger man
de bedst egnede enheder og opdelinger af enheder til hver konto. I praksis
vil det blive en interaktionsproces. F.eks. kan der være tale om en
transaktionskategori, hvor man kun kender de samlede betalinger til og fra
de pågældende parter (række- og søjletotalerne i undermatricen) og ikke,
hvem der betalte til hvem (undermatricens indre struktur). Dette problem
kan løses ved at indsætte en ikke-opdelt proformakonto.
8.130. Generelt har en matrixrepræsentation følgende fordele:
a) En detaljeret matrixrepræsentation er egnet til matematiskbehandling
med matrixalgebra; dette kan også være en hjælp, når kontiene skal
afstemmes.
b) En detaljeret matrix viser indbyrdes forbundne transaktioner opdelt
efter betalende og modtagende enheder. Den er derfor et egnet
instrument til at vise de indbyrdes relationer mellem økonomiske
strømme på etmesoøkonomisk niveau. Dette indbefatter strømme
mellem to forskellige typer enheder (f.eks. udgifter, som delsektorer
under husholdningssektoren hat til forskellige kategorier af varer og
tjenester).
c) Til konti, der opdeler transaktioner efter betalende og modtagende
enheder, er matrixformen mere præcis end andre fremstillingsformer.
En enheds betaling og en anden enheds modtagelse af betalingen i
forbindelse med hver transaktion registreres ved en enkelt postering.
8.131. En aggregeret matrix for den samlede økonomi kan anvendes som
referencetabel for efterfølgende mere detaljerede tabeller. Når læseren
konfronteres med en detaljeret fremstilling af en del af systemet (tilgangs-
og anvendelsestabeller, sektorregnskaber mv.) skulle det af et kodesystem
klart fremgå, hvilke forbindelser der er mellem den detaljerede
undermatrix og den aggregerede. Matrixformen er især velegnet, når det
hverken er muligt eller ønskeligt at opdele alle konti i systemet med
samme detaljeringsgrad.
8.132. Matrixformen er et velegnet redskab til at undersøge regnskabssystemets
fleksibilitet. F.eks. kan man arbejde videre med spørgsmålet om
sammenhængen mellem de sociale og økonomiske aspekter af regnskabs-
systemet og nå frem til en samfundsmæssig regnskabsmatrix. Den
samfundsmæssige regnskabsmatrix beskrives i næste afsnit afnærværende
kapitel.
TILPASNING AF EN REDUCERET MATRIX TIL VISSE FORMER FOR
ANALYSER
8.133. Tilgangs- og anvendelsestabellerne benytter en underopdeling af rækker
og søjler, som er bedst egnet til at belyse de økonomiske processer, der
skal analyseres, nemlig produktion og anvendelse af produkter. Sådanne
matricer viser ikke relationerne mellem værditilvækst og endelig
anvendelse. Ved at udvide tilgangs- og anvendelsestabellerne eller
input-output tabellerne til at omfatte hele indkomstkredsløbet på
mesoøkonomisk plan får man en vigtig side af den samfundsmæssige
regnskabsmatrix (SAM) frem.
8.134. En SAM defineres her som: Fremstilling af ENS-konti i en matrix, der
beskriver sammenhængen mellem tilgangs- og anvendelsestabellen og
sektorkontiene. En SAM er typisk fokuseret på menneskets rolle i
økonomien, hvilket blandt andet ses af den yderligere opdeling af
husholdningssektoren og opsplitningen af arbejdsmarkedet (dvs. der
skelnes mellem forskellige kategorier af beskæftigede).
8.135. Omfanget og sammensætningen af beskæftigelsen og arbejdsløsheden er
et stort samfundsmæssigt problem. En SAM giver sædvanligvis flere
oplysninger om disse forhold, fordi den underopdeler aflønningen af
ansatte i kategorier af beskæftigede. Denne underopdeling gælder både
anvendelsen af arbejdskraft efter erhverv, som det fremgår af tilgangs- og
anvendelsestabellerne, og tilgangen af arbejdskraft fordelt på socioøko-
nomiske grupper — som det fremgår af husholdningernes konto for
allokering af primær indkomst. Det indebærer, at matricen ikke blot viser
tilgang og anvendelse af forskellige produktgrupper men også tilgang og
anvendelse af forskellige former for arbejdskraft.
8.136. Klassificeringen af beskæftigede kan ske på grundlag af en kombination
af personlige oplysninger og oplysninger om (hoved)beskæftigelse, såsom
køn, uddannelse, alder og bopæl på den ene side og stilling, ansættelses-
forhold (fuldtid/deltid, fast/midlertidig) og den region og delsektor, som
beskæftigelsen henhører under. Endvidere bør der tages hensyn til, at
lønforskellene er mindre inden for en gruppe end mellem grupperne.
Opdeling af beskæftigelsen efter erhverv er mindre relevant, eftersom1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 279
▼B
dette allerede fremgår af SAM'en via krydsklassificeringen af værditil-
væksten.
8.137. Både residenter beskæftiget i ikke-residente foretagender og ikke-
residenter beskæftiget i residente foretagender og personer med
midlertidig beskæftigelse i udlandet bør betragtes særskilt. På den måde
kan beskæftigelsen estimeres ved opgørelse af det samlede antal enheder
af (nationale) beskæftigede. Hertil hører naturligvis også de selvstændige,
for hvis arbejdskraft der ud fra den resterende blandede nettoindkomst i
SAM kan uddrages en imputeret aflønning.
8.138. Sammenholder man 1) alle beskæftigedes lønindkomster som vist i SAM,
2) en opdeling af disse indkomster i udførte arbejdstimer og gennemsnitlig
timeløn og 3) det potentielle udbud af arbejdskraft fordelt på
personkategorier1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 280
Tabel 8.19 — Matrixrepræsentation af samtlige konti og saldoposter for den samlede økonomi
Konto 0.
Varer og
tjenesterI.-IV. SAMLET ØKONOMI V. UDLANDET
I alt I.
ProduktionII.1
Primær
indkomstfor-
delingII.2/3
Sekundær
indkomst(-
om)fordeling
(naturalier)II.4
Anvendelse
af (korri-
geret) dispo-
nibel
indkomstIII.1.1
Opsparing
og kapitalo-
verførslerIII.1.2
Anskaffelser
af ikke-
finansielle
aktiverIII.2
Finansiel
kontoIII.3
Andre
ændringer i
statusIV.1
Primostatus-
kontoIV.2
Ændringer i
statuskontiIV.3.
Ultimosta-
tuskontoNettoformue V.1
Udlands-
konto for
varer og
tjenesterV.2
Udlands-
konto for
primære
indkomsterog løbende
overførslerV.3.1.1
Opsparing
og kapitalo-
verførslerV.3.1.2
Anskaffelse
af ikke-
finansielle
aktiverV.3.2
Finansiel
kontoV.3.3
Andre
ændringer i
statusV.4.1
Primostatus-
kontoV.4.2
Ændringer i
statuskontoV.4.3
Ultimosta-
tuskontoNettoformue
123456789 1 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 2 0 2 1 2 2 2 3
0. Varer
og tjene-
ster1 Handels- og
transporta-
vancerForbrug i
produkti-
onenKonsum Bruttoinve-
steringerEksport af
varer og
tjenester
0 1 904 1371 414 536 4225
S
A
M
L
ET
Ø
K
ONO
M
II. Produk-
tion2 Produktion
og produkt-
skatterminusproduktsub-
sidier
3 728 3728
II.1 Primær
indkomst-
fordeling3 Nettonatio-
nalproduktFormueind-
komstPrimær
indkomst
fra udlandet
1 602 341 72 2015
II.2/3
Sekundær
indkomst-(om)forde-ling (natu-
ralier)4 National-
indkomst
(netto)Løbende
overførsler
(1315)Løbende
overførsler
fra udlandet
1 633 1096 10 2739
II.4 Anven-
delse af(korrigeret)disponibelindkomst5 (Korrigeret)
disponibelindkomst,nettoKorrektion
forændringer ihusholdnin-gernes
nettoformue
i pensions-kassere-serverKorrektion
forændringer ihusholdnin-gernes
nettoformue
i pensions-kassere-server fra
udlandet
1604 11 0 1615
III.1.1
Opsparing
og kapitalo-
verførsler6 Opsparing,
nettoKapitalo-
verførslerLøbende
overførsler
fra udlandet
233 61 1 295
III.1.2
Anskaf-
felser afikke-finan-sielle
aktiver7 Forbrug af
fast realka-
pitalAnskaf-
felser
minusafhændelseraf ikke-
produce-
rede, ikke-finansielleaktiverÆndringer i
aktiver
forårsagetaf opspa-ring og
kapitalover-
førslerAnskaf-
felser
minusafhændelseraf ikke-
produce-
rede ikke-finansielleaktiver
222 0 833 0 1055
III.2 Finan-
siel konto8 Den
samledeøkonomis
fordringser-
hvervelse,nettoNettoæn-
dringer ifinansielle
aktiver
(= nettoæn-dringer ifinansiellepassiver)Nettoæn-
dringer ipassiver
over for
udlandet
38 553 50 641▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 281
Konto 0.
Varer og
tjenesterI.-IV. SAMLET ØKONOMI V. UDLANDET
I alt I.
ProduktionII.1
Primær
indkomstfor-
delingII.2/3
Sekundær
indkomst(-
om)fordeling
(naturalier)II.4
Anvendelse
af (korri-
geret) dispo-
nibel
indkomstIII.1.1
Opsparing
og kapitalo-
verførslerIII.1.2
Anskaffelser
af ikke-
finansielle
aktiverIII.2
Finansiel
kontoIII.3
Andre
ændringer i
statusIV.1
Primostatus-
kontoIV.2
Ændringer i
statuskontiIV.3.
Ultimosta-
tuskontoNettoformue V.1
Udlands-
konto for
varer og
tjenesterV.2
Udlands-
konto for
primære
indkomster
og løbende
overførslerV.3.1.1
Opsparing
og kapitalo-
verførslerV.3.1.2
Anskaffelse
af ikke-
finansielle
aktiverV.3.2
Finansiel
kontoV.3.3
Andre
ændringer i
statusV.4.1
Primostatus-
kontoV.4.2
Ændringer i
statuskontoV.4.3
Ultimosta-
tuskontoNettoformue
123456789 1 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 2 0 2 1 2 2 2 3
III.3 Andre
ændringer istatus9 Ændringer i
aktiverforårsagetaf andre
ændringer
379 379
IV.1 Primo-
statuskonto10 Primobe-
holdning afaktiver
16714 16714
IV.2
Ændringer i
statuskonti11 Ændringer i
nettoformue
forårsagetaf opspa-ring og
kapitalover-
førslerÆndringer i
nettoformue
forårsagetaf andreændringer
230 305 535
IV.3 Ulti-
mostatus-konto12 Ændringer i
passiverforårsaget
af opspa-
ring ogkapitalover-førslerÆndringer i
passiverforårsaget
af andre
ændringerPrimobe-
holdning afpassiverUltimonet-
toformue
603 74 6298 10951 17926
Netto-
formue13 Primonetto-
formueÆndringer i
netto-
formue, ialt
10416 535 10951
U
D
L
A
N
D
ETV.1
Udlands-
konto forvarer ogtjenester14 Import af
varer og
tjenester
497 497
V.2
Udlands-konto forprimære
indkomster
og løbendeoverførsler15 Primær
indkomst tiludlandetLøbende
overførslertil udlandetKorrektion
forændringer ihusholdnin-
gernes
nettoformuei pensions-kasser til
udlandetUdlands-
kontoensvare- ogtjenesteba-
lance
41 39 0 −3 9 41
V.3.1.1
Opsparingog kapitalo-verførsler16 Kapitalo-
verførslertil udlandetSaldo på
udlands-kontoensløbende
poster
4 −4 1 −3 7▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 282
Konto 0.
Varer og
tjenesterI.-IV. SAMLET ØKONOMI V. UDLANDET
I alt I.
ProduktionII.1
Primær
indkomstfor-
delingII.2/3
Sekundær
indkomst(-
om)fordeling
(naturalier)II.4
Anvendelse
af (korri-
geret) dispo-
nibel
indkomstIII.1.1
Opsparing
og kapitalo-
verførslerIII.1.2
Anskaffelser
af ikke-
finansielle
aktiverIII.2
Finansiel
kontoIII.3
Andre
ændringer i
statusIV.1
Primostatus-
kontoIV.2
Ændringer i
statuskontiIV.3.
Ultimosta-
tuskontoNettoformue V.1
Udlands-
konto for
varer og
tjenesterV.2
Udlands-
konto for
primære
indkomster
og løbende
overførslerV.3.1.1
Opsparing
og kapitalo-
verførslerV.3.1.2
Anskaffelse
af ikke-
finansielle
aktiverV.3.2
Finansiel
kontoV.3.3
Andre
ændringer i
statusV.4.1
Primostatus-
kontoV.4.2
Ændringer i
statuskontoV.4.3
Ultimosta-
tuskontoNettoformue
123456789 1 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 2 0 2 1 2 2 2 3
V.3.1.2
Anskaffelse
af ikke-finansielleaktiver17 Ændringer i
aktiver over
forudlandetforårsaget
af saldoen
på udlands-kontoensløbendeposter og
kapitalover-
førsler
50 50
V.3.2
Finansielkonto18 Nettoæn-
dringer ifinansielle
aktiver over
forudlandetUdlandets
fordringser-hvervelse,
netto
88 −3 8 50
V.3.3
Andreændringer i
status19 Ændringer i
aktiver overfor
udlandet
forårsagetaf andreændringer
77
V.4.1
Primosta-
tuskonto20 Primobe-
holdning af
aktiver over
forudlandet
573 573
V.4.2
Ændringer istatuskonto21 Ændringer i
den finan-sielle netto-
stilling over
forudlandetforårsaget
af saldoen
på udlands-kontoensløbendeposter og
kapitalover-
førslerÆndringer i
den finan-sielle netto-
stilling over
forudlandetforårsaget
af andre
ændringer
−3 8 4 −3 4
V.4.3 Ulti-
mostatus-konto22 Ændringer i
passiverover for
udlandet
forårsagetof saldoenpå udlands-kontoens
løbende
poster ogkapitalover-førslerÆndringer i
passiverover for
udlandet
forårsagetaf andreændringerPrimobe-
holdning afpassiver
over for
udlandetFinansiel
nettostillingover for
udlandet,
ultimo
88 3 297 242 630
Netto-
formue23 Finansiel
nettostilling
over for
udlandet,primoÆndringer i
finansiel
nettostilling
over forudlandet, ialt
276 − 34 242
I alt 4 225 3 728 2 015 2739 1615 295 1 055 641 379 16714 535 17926 10951 497 41 − 37 50 50 7 573 − 34 630 242▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 283
▼B
og husholdningsgrupper (angivet i fuldtidsækvivalenter), får man et
detaljeret billede af arbejdsløshedens sammensætning og en aggregeret
indikator (arbejdsløshed i fuldtidsækvivalenter), som både begrebsmæs-
sigt og numerisk er konsistent med andre makroøkonomiske indikatorer.
Disse kan også udledes af SAM. Sammenligner man endvidere antallet af
beskæftigede (undtagen ikke-residenter) med den potentielle arbejds-
styrke, som den fremgår af disse data, er det muligt at estimere
arbejdsløsheden, som den normalt defineres.
8.139. På dette stadium vil det måske være hensigtsmæssigt at opstille en SAM.
Tabel 8.20 er et eksempel på en sådan SAM, som omfatter alle
transaktioner i ENS (dvs. alle strømme undtagen »andre ændringer i
status«). Det nye heri er, at der tillægges indkomstdannelseskontoen en ny
betydning for bedre at sammenkæde detaljerede arbejdsmarkedsanalyser
og nationalregnskaber. Den aggregerede SAM, der vises her, er en
oversigtstabel, hvortil der kan knyttes mere detaljerede tabeller. Forslag til
underopdelinger inden for hver konto er angivet i parentes ved række- og
søjleoverskrifterne.
8.140. Kontiene i denne matrix er de samme som i tabel 8.19. En omdannelse af
denne matrix til den aggregerede SAM forudsætter:
a) at følgende konti udelades: kontoen for andre ændringer i status,
primostatuskontoen, kontoen for ændringer i statuskonto, ultimostatu-
skontoen og kontoen for nettoformue både for den samlede økonomi og
udlandet, samt udlandskontoen for finansielle transaktioner
b) at primærindkomstfordelingskontoen og kapitalkontoens anden under-
konto opdeles og
c) at både kapitalkontoens underkonti (undtagen faste bruttoinvesteringer)
sammensmeltes, samt at udlandskontoen for varer og tjenester og
udenlandskontoen for primære indkomster og løbende overførsler
sammensmeltes.
8.141. De to første rækker og søjler i tabel 8.20 indeholder en aggregeret version
af tilgangs- og anvendelsestabellen, der her eksplicit er sammenkædet
med de andre konti i ENS. Det bemærkes, at rækkerne og søjlerne i
tilgangstabellen (felt II,I) er byttet om.
8.142. Den tredje konto registrerer indkomstdannelsen og spiller en vigtig rolle.
Den er opdelt efter følgende primærinputkategorier: 1) aflønning af
forskellige kategorier af ansatte, 2) andre produktionsskatter minus
produktionssubsidier, 3) overskud af produktionen, netto, og 4) blandet
nettoindkomst.
8.143. Denne konto omfatter transaktioner mellem to forskellige typer enheder.
Der er især tale om aflønning af ansatte, der registreres som en transaktion
(arbejde som modydelse for løn) mellem en institutionel enhed
(arbejdsgiver) og en person (ansat). I denne SAM betragtes beskæftigede
som særskilte enheder, som modtager aflønning af ansatte på indkomst-
dannelseskontoen og fordeler denne indkomst til deres husholdning på
kontoen for allokering af primær indkomst. Disse enheder opdeles herefter
i kategorier af beskæftigede. Ved hjælp af denne fremstilling er det muligt
at sammenkæde arbejdsmarkedsanalyser og nationalregnskaber.
8.144. Den (resterende) blandede indkomst og overskuddet af produktionen
forbliver hos den producerende enhed, men underopdelingen af de
producerende enheder behøver ikke at være den samme som i
produktionskontoen. En underopdeling efter institutionel delsektor er
således især relevant for overskud af produktionen og den blandede
indkomst. Dette medfører, at der i SAM foretages en krydsklassificering
af værditilvækstens elementer efter erhverv og institutionel delsektor.
8.145. Da saldoposten i felt (III,II) er lig med den samlede indenlandske
værditilvækst, omfatter primærinputkategorierne alle beskæftigede i
residente foretagender. I søjle III overføres aflønning af ikke-residente
ansatte i residente foretagender til udlandet. Man opnår kun en relevant
national saldopost i konto III, hvis aflønning af residente ansatte i ikke-
residente foretagender tilføjes. Det er gjort i række III, og til dette formål
kan der oprettes enseparat kategori, residenter ansat i ikke-residente
foretagender. En yderligere fordel ved at indsætte denne kategori består i,
at det bliver lettere at opgøre beskæftigelsen, sådan som den normalt
defineres.
8.146. Resultatet heraf er, at indkomstdannelseskontoen afsluttes med en ny
saldopost (1 473), der indføjes mellem den samlede nettoværditilvækst og
nettonationalindkomsten. Denne saldopost, der benævnes samlet netto-
indkomstdannelse i basispriser, er et udtryk for den samlede indkomst,
som residente institutionelle enheder har skabt ved at deltage i
produktionsprocessen.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 284
▼B
8.147. Kontoen for allokering af primær indkomst i en detaljeret SAM viser
husholdningernes arbejdsindkomst skabt af et eller flere beskæftigede
medlemmer af husholdningen. Man vil bl.a. heraf kunne se, i hvilket
omfang hver husholdningsgruppe afhænger af flere (arbejds-)indkomster.
Bortset herfra er transaktionskategorierne i indkomstfordelings- og
indkomstanvendelseskontiene de samme som i den foregående tabel.
8.148. I denne SAM er kapitalkontoen og den finansielle konto flettet sammen,
idet den finansielle konto ikke er opdelt efter institutionel sektor men efter
kategorier af finansielle aktiver. Følgelig vil en opsplitning af denne SAM
efter institutionel delsektor vise både anskaffelser minus afhændelser af
forskellige former for finansielle aktiver, se felt (IX, VII) og forøgelse
minus formindskelse af forskellige passiver, se felt (VII, IX). Disse to
transaktionskategorier er slået sammen i forbindelse med udlandet.
Derved kan indsættes saldoposten fordringserhvervelse, netto, i tabel
8.20 dog med modsat fortegn, når man skal betragte den fra den nationale
økonomis synsvinkel (felt IX, XI).
8.149. En stor del af mængdeændringerne i nettoformuen skyldes sandsynligvis
forøgelse af faste aktiver. Hvis man ønsker at fokusere på økonomiens
dynamik, er det vigtigt at kunne se, i hvilke erhverv, produktions-
kapaciteten er blevet udvidet. Dette er formålet med kontoen for faste
bruttoinvesteringer (konto VIII), som er indsat i denne SAM. En mere
detaljeret tabel ville da vise:
a) hvem investerer hvor i rækkerne for denne konto — felt VIII, VII og
b) hvor investeres i hvad i søjlerne — felt I, VIII.
I dette eksempel henviser »hvem« til en institutionel delsektor, »hvor« til
et erhverv og »hvad« til en produktgruppe. Via denne konto for faste
bruttoinvesteringer viser SAM relationerne på mesoøkonomisk niveau
mellem de faste bruttoinvesteringer efter institutionel sektor, som det
fremgår af kapitalkontoen, og faste bruttoinvesteringer efter produkt-
gruppe, som det fremgår af tilgangs- og anvendelsestabellerne.
8.150. Tabel 8.21 viser, hvilke data, der kan udledes af en mere detaljeret SAM.
Den er især lagt an på at vise:
a) indkomstkredsløbet og bl.a. en opdeling af arbejdsindkomsterne efter
enkelte kategorier af beskæftigede; derved er det muligt at foretage en
mere detaljeret analyse af relationerne mellem erhvervenes værditil-
vækst og kategorier af husholdningers primære indkomster
b) de indbyrdes relationer mellem indkomstfordelingen og produktions-
strukturen; dette hænger bl.a. sammen med husholdningsgruppernes
forskellige efterspørgselsmønstre
c) allokeringen af opsparingen på delsektorer, herunder også en opdeling
af de faste bruttoinvesteringer efter investerende erhverv; derved kan
man foretage mere detaljerede analyser af relationerne mellem de
enkelte delsektorers faste bruttoinvesteringer og de faste bruttoinveste-
ringer efter produktgruppe.
Af hensyn til overskueligheden er antallet af grupper inden for hver konto
begrænset til et minimum. Det er klart, at i en fuldt udbygget SAM ville
hver enkelt konto være opdelt i flere kategorier.
8.151. Da en SAM indeholder oplysninger om både indkomst- og udgifts-
strømme og tilgangs- og anvendelsestabeller på et mesoøkonomisk
niveau, kan den anvendes som grundlag for opstilling af en lang række
konti. En SAM er især velegnet, hvis man ønsker at forene detaljerede
data om f.eks. produktion og international handel med basisdatafra f.eks.
en arbejdsstyrkeundersøgelse, en forbrugsundersøgelse og en investerings-
undersøgelse inden for erhvervene. Dertil kommer, at konti, der lægges
ind i en samfundsmæssig regnskabsmatrix kan afstemmes ved hjælp af
matrixalgebra.
8.152. Når man samler mange basisdata, er det muligt at observere og analysere
mange aspekter og de indbyrdes sammenhænge. Især sammenhængen
mellem på den ene side beskæftigelsen og indkomstfordelingen og på den
anden side makroøkonomiske målsætninger som NNP-vækstrater, lige-
vægt på betalingsbalancen, prisstabilitet mv. falder inden for en SAM's
muligheder. Ydermere tilvejebringer SAM et grundlag og konsistente
(basisårs-) data for modeller (ligevægtsmodeller), som har relation til den
samlede økonomi med detaljeret opdeling af aktører, dvs. efter erhverv,
kategorier af arbejdskraft og husholdninger.
8.153. Tabel 8.22 giver en oversigt over nogle af oplysningerne i en fuldt
udbygget SAM. I denne tabel betragtes den samlede nettoværditilvækst
(sefelt (3,2) i den aggregerede tabel 8.20) gennem et forstørrelsesglas. For
at gøre det lettere at sammenligne med tilgangs- og anvendelsestabellen er1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 285
▼B
erhvervene kun opdelt i NACE-hovedafdelinger. Mænds og kvinders
indkomster er opdelt i stillingskategorier og de beskæftigedes bopæl.
Nettooverskuddet af produktionen vises i den (del-)sektor af foretagender,
hvorunder den lokale faglige enhed hører, og den blandede nettoindkomst
angives efter hjemstedet for foretagender, der henhører under hushold-
ningssektoren. I det foreliggende eksempel omfatter den blandede
indkomst stadig en imputeret aflønning for de selvstændiges arbejdskraft.
Tallene i denne tabel svarer nødvendigvis til totalerne i tabel 8.20 og 8.21.
F.eks. er nettoværditilvæksten angivet i nederste højre hjørne.
8.154. Af en sådan tabel kan bl.a. aflæses følgende oplysninger:
a) andelen af kvinders arbejdsindkomst opdelt efter erhverv og region
b) koncentrationen af kvinders arbejdsindkomster på bestemte beskæfti-
gelseskategorier opdelt efter erhverv og region
c) en opdeling af arbejdsindkomster efter stilling, erhverv og region for
begge køn
d) regional opdeling af blandet indkomst efter erhverv
e) offentlige foretagenders og udenlandsk kontrollerede selskabers andel
af overskuddet af produktionen inden for hvert erhverv.
8.155. De detaljerede oplysninger om aflønning af ansatte i denne tabel stammer
fra beskæftigelsesstatistikken. Medtages disse statistiske data i national-
regnskabssammenhæng, vil det forbedre relevansen og pålideligheden af
både beskæftigelsesstatistikken og nationalregnskabet.
Arbejdsindkomsterne, der optræder i denne tabel, kan opdeles i en
mængde- og en priskomponent opdelt efter beskæftigelsesart og erhverv:
beskæftigelse i fuldtidsækvivalenter og lønsatser (vægtede og baseret på
fuldtidsækvivalenter). Herudover indeholder en fuldt udbygget SAM også
en tabel, der viser fordelingen af disse arbejdsindkomster og den
tilsvarende beskæftigelse på husholdningsgrupper. På samme måde kan
man vise fordelingen af de selvstændiges imputerede arbejdsindkomster.
En dataserie, som indeholder et skøn over selvstændiges imputerede
arbejdsindkomster og en opdeling af alle arbejdsindkomster i en mængde-
og priskomponent, giver detaljerede beskæftigelsesdata, som er meget
relevante til alle analyser, og som har direkte relation til alle vigtige
makroøkonomiske aggregater, herunder beskæftigelsen (dvs. det samlede
antal beskæftigede personenheder) og beskæftigelsen i fuldtidsækviva-
lenter (dvs. det samlede arbejdskraftinput i mængde).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 286
Tabel 8.20 — Skematisk fremstilling af en samfundsmæssig regnskabsmatrix
KONTO0. Varer og
tjenester
(produkter)SAMLET ØKONOMI UDLANDET
I ALTI. Produktion
(erhverv)II.1.1.
Indkomstdan-
nelse (primær
inputkatego-
rier)II.1. Alloke-
ring af primær
indkomst
(institutionelle
sektorer)II.2. Sekundær
indkomstfor-
deling (institu-
tionelle
sektorer)II.4. Anven-
delse af
disponibel
indkomst
(institutionelle
sektorer)Kapital (insti-
tutionelle
sektorer)Faste bruttoin-
vesteringer
(erhverv)III.2. Finansiel
konto (finan-
sielle aktiver)Løbende Kapital
I = 1 II = 2 III = 3a IV = 3b V = 4 VI = 5 VII = 6/7a VIII = 7b IX = 8 X = 14/15 XI = 16/17
0. Varer og
tjenester
(produkter)I = 1 Handels- og
transporta-
vancerForbrug i
produkti-
onenKonsum Lageræn-
dringer (1)Faste brut-
toinveste-
ringerEksport af
varer og
tjenester
0 1904 1371 38 376 536 4 225
S
A
M
L
E
T
Ø
K
O
N
O
M
II. Produk-
tion
(erhverv)II = 2 Produktion
3 595 3 595
II.1.1.
Indkomst-
dannelse
(primær
inputkate-
gorier)III = 3a NETTO-
VÆRDI-
TILVÆKST
(BASIS-
PRISER)Aflønning
af ansatte
fra udlandet
1469 6 1 475
II.1.2. Allo-
kering af
primær
indkomst
(institutio-
nelle
sektorer)IV = 3b Produkt-
skatter
minus
produktsub-
sidierINDKOMS-
TDAN-
NELSE,
NETTO
(BASIS-
PRISER)Formueind-
komstFormueind-
komst og
produkti-
onsskatter
minus
produkti-
onssubsidier
fra udlandet
133 1 473 341 66 2 013▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 287
KONTO0. Varer og
tjenester
(produkter)SAMLET ØKONOMI UDLANDET
I ALTI. Produktion
(erhverv)II.1.1.
Indkomstdan-
nelse (primær
inputkatego-
rier)II.1. Alloke-
ring af primær
indkomst
(institutionelle
sektorer)II.2. Sekundær
indkomstfor-
deling (institu-
tionelle
sektorer)II.4. Anven-
delse af
disponibel
indkomst
(institutionelle
sektorer)Kapital (insti-
tutionelle
sektorer)Faste bruttoin-
vesteringer
(erhverv)III.2. Finansiel
konto (finan-
sielle aktiver)Løbende Kapital
I = 1 II = 2 III = 3a IV = 3b V = 4 VI = 5 VII = 6/7a VIII = 7b IX = 8 X = 14/15 XI = 16/17
S
A
M
L
E
T
Ø
K
O
N
O
M
III.2.
Sekundær
indkomst-
fordeling
(institutio-
nelle
sektorer)V = 4 NATI-
ONAL
IND-
KOMST,
NETTOLøbende
overførslerLøbende
overførsler
fra udlandet
1633 1 096 10 2 739
II.4. Anven-
delse af
disponibel
indkomst
(institutio-
nelle
sektorer)VI = 5 DISPO-
NIBEL
INDKOMS-
T, NETTOKorrektion
for
ændringer i
husholdnin-
gernes
nettoformue
i pensions-
kassere-
serverKorrektion
for
ændringer i
husholdnin-
gernes
nettoformue
i pensions-
kassere-
server fra
udlandet
1 604 11 0 1 615
Kapital
(institutio-
nellesektorer)VII = 6/7a OPSPA-
RING,
NETTOKapitalo-
verførsle-
r(
2)Nettoæn-
dringer i
passiverKapitalo-
verførsler
fraudlandet (
2)
233 61 603 1 898
Faste brut-
toinveste-
ringer
(erhverv)VIII = 7b Forbrug af
fast realka-
pitalFaste netto-
investe-
ringer
222 154 376▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 288
KONTO0. Varer og
tjenester
(produkter)SAMLET ØKONOMI UDLANDET
I ALTI. Produktion
(erhverv)II.1.1.
Indkomstdan-
nelse (primær
inputkatego-
rier)II.1. Alloke-
ring af primær
indkomst
(institutionelle
sektorer)II.2. Sekundær
indkomstfor-
deling (institu-
tionelle
sektorer)II.4. Anven-
delse af
disponibel
indkomst
(institutionelle
sektorer)Kapital (insti-
tutionelle
sektorer)Faste bruttoin-
vesteringer
(erhverv)III.2. Finansiel
konto (finan-
sielle aktiver)Løbende Kapital
I = 1 II = 2 III = 3a IV = 3b V = 4 VI = 5 VII = 6/7a VIII = 7b IX = 8 X = 14/15 XI = 16/17
III.2. Finan-
siel konto
(finansielle
aktiver)IX = 8 Nettoæn-
dringer i
finansielle
aktiverUDLAN-
DETS
FORDRIN-
GSER-
HVER-
VELSE,
NETTO
641 −38 603
U
D
L
A
N
D
E
TLøbende X = 14/15 Import af
varerAflønning
af ansatte til
udlandetFormueind-
komst og
produkti-
onsskatter
minusprodukti-
onssubsidier
til udlandetLøbende
overførsler
til udlandetKorrektion
for
ændringer i
husholdnin-
gernesnettoformue
i pensions-
kassere-
server til
udlandet
497 2 39 39 0 577
Kapital XI = 16/17 Kapitalo-
verførsler til
udlandetSALDO PÅ
UDLAND-
SKON-
TOENS
LØBENDE
POSTER
4 −41 −37
I alt 4 225 3595 1 475 2013 2 739 1615 898 376 603 577 1
(1) Inkl. anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande.
(2) Inkl. anskaffelser minus afhændelser af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver.▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 289
Tabel 8.21 — Eksempel på en mere detaljeret samfundsmæssig regnskabsmatrix
KONTO 0. Varer og tjenester
(produkter)SAMLET ØKONOMI UDLANDET I alt
I. Produktion
(erhverv)II.1.1 Indkomstdannelse
(primær inputkategorier)II.1 Allokering af primær indkomst
(institutionelle sektorer)II.2 Sekundær indkomstfordeling
(institutionelle sektorer)II.4 Anvendelse af disponibel indkomst
(institutionelle sektorer)Kapital
(institutionelle sektorer)Faste bruttoinvesteringer
(erhverv)III.2 Finansiel konto
(finansielle aktiver)Løben-
deKapital
Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI
0. Varer og tjenester
(produkter)Landbrugs-, skovbrugs- og fiskeriprodukter (0) Ia 3 71 14 16 12 - 2 - 1 - - 2 - - 7 128
Malme og mineraler, elektricitet, fremstillede
produkter og bygninger og anlæg (1-5)Ib 36 969 246 339 269 - 3 2 4 28 3 9 109 233 435 2685
Tjenesteydelser (6-9) Ic 2 76 −78 7 209 349 208 152 13 357 - - - - - 23 - 94 1412
S
A
M
L
ET
Ø
KON
O
M
II. Produktion
(erherv)Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri (A-B) IIa 87 2 - 89
Råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed, el-
forsyning og bygge- og anlægsvirksomhed (C-F)IIb - 2112 11 2123
Tjenesteydelser (G-P)) IIc - 39 1344 1383
II.1.1
Indkomstdan-
nelse
(primærinputkatego-rier)Aflønning af
ansatteIndenlandske Residenter,
mændIIIa 8 311 153 472
Residenter,
kvinderIIIb 1 95 192 288
Ikke-resi-
denterIIIc - 1 1 2
Residenter i udlandet IIId 66
Andre produktionsskatter minus produktions-
subsidierIIIe −2 49 11 58
Overskud af produktionen, netto IIIf 11 64 142 217
Blandet indkomst, netto IIIg 14 262 156 432
II.1.2 Alloke-
ring af primærindkomst
(institutionelle
sektorer)Husholdninger, lønmodtagere IVa 452 278 - 6 - - 16 - - 15 11 - 778
Husholdninger, andre IVb 20 10 - - - 60 416 - - 52 24 32 614
Selskaber og NPIH'er IVc - - - - - 141 - 3 28 174 11 27 384
Offentlig forvaltning og service IVd 2 111 20 - - - - 58 16 - - - 23 - 7 237
II.2 Sekundær
indkomstfor-
deling
(institutionellesektorer)Husholdninger, lønmodtagere Va 771 - - 56 197 - 1024
Husholdninger, andre Vb 577 - - 23 92 - 692
Selskaber og NPIH'er Vc 94 58 59 16 12 4 243
Offentlig forvaltning og service Vd 191 320 134 37 92 6 780
II.4 Anven-
delse af
disponibelindkomst(institutionelle
sektorer)Husholdninger, lønmodtagere VIa 646 - - 2 - - 648
Husholdninger, andre VIb 499 - - 9 - - 508
Selskaber og NPIH'er VIc 107 - - - - - 107
Offentlig forvaltning og service VId 352 - - - - - 352
Kapital
(institutionellesektorer)Husholdninger, lønmodtagere VIIa 85 - - - - - - 1 - 86
Husholdninger, andre VIIb 75 - - 16 7 - 28 4 - 130
Selskaber og NPIH'er VIIc 83 - 4 4 25 130 95 175 - 516
Offentlig forvaltning og service VIId −10 1 4 - - 2 94 74 1 166▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 290
KONTO 0. Varer og tjenester
(produkter)SAMLET ØKONOMI UDLANDET I alt
I. Produktion
(erhverv)II.1.1 Indkomstdannelse
(primær inputkategorier)II.1 Allokering af primær indkomst
(institutionelle sektorer)II.2 Sekundær indkomstfordeling
(institutionelle sektorer)II.4 Anvendelse af disponibel indkomst
(institutionelle sektorer)Kapital
(institutionelle sektorer)Faste bruttoinvesteringer
(erhverv)III.2 Finansiel konto
(finansielle aktiver)Løben-
deKapital
Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI
Faste brutto-
investeringer(erhverv)Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri (A-B) VIIIa 11 --- - 1 1
Råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed, el-
forsyning og bygge- og anlægsvirksomhed (C-F)VIIIb 92 - 4 36 - 132
Tjenesteydelser (G-P) VIIIc 119 1 14 92 7 233
III.2. Finan-
siel konto
(finansielleaktiver)Sedler, mønt og bankindskud IXa 56 12 44 7 13 132
Lån IXb - 5 194 45 −27 217
Andre finansielle aktiver IXc 26 82 102 68 −24 254
Udla-
ndetLøbende X 37 345 115 2 4 9 26 - - - 4 35 - - - - 577
Kapital XI - - - 4 −41 −37
I alt 128 2685 1412 89 2123 1383 472 288 2 6 58 217 432 778 614 384 237 1024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 254 577 −37▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 291
Tabel 8.22 — Eksempel på en detaljeret undermatrix: nettoværditilvækst (basispriser)
(Tabel 8.20, felt 3,2)ERHVERV (efter NACE-hovedafd.) Ia l t
Landbrug,
jagt og
skovbrugFiskeri Råstofud-
vindingFremstil-
lingsvirk-
somhedElektrici-
tets-, gas-
og vand-
forsyningBygge- og
anlægs-
virk-
somhedEngros-
handel og
detail-
handel;
reparation
af motor-
køretøjer
og varer
til
hushold-
ningsbrugHotel- og
restaurati-
onsvirk-
somhedTransport,
oplagring,
kommuni-
kationPengein-
stitutter,
finansier-
ings- og
forsik-
ringsvirk-
somhedFast
ejendom,
udlejning
og forret-
ningsser-
viceOffentlig
admini-
stration og
forsvar,
lovpligtig
socialfor-
sikr.Undervis-
ningSundheds-
væsen og
sociale
foranstalt-
ningerAndre
koll.,
sociale og
pers.
tjeneste-
ydelserIndirekte
målte
finansielle
formid-
lingstjene-
ster
IIa1 IIa2 IIb1 IIb2 IIb3 IIb4 IIc1 IIc2 IIc3 IIc4 IIc5 IIc6 IIc7 IIc8 IIc9 IIc10 II
Afløn-
ning af
ansatte
I
ND
L
A
N
DResi-
denter,
mændLandarbejdere Land IIIa1 6,2 0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 6,8
By IIIa2 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,5
Arbejdere Land IIIa3 0,2 0,0 3,2 21,1 0,6 12,4 1,9 0,1 2,8 0,6 0,1 0,2 0,8 0,2 1,8 46,0
By IIIa4 0,0 0,0 1,8 105,3 9,8 27,4 4,0 0,4 7,9 1,5 0,4 0,9 1,0 0,8 4,7 165,9
Handels- og kontorfunktio-
nærerLand IIIa5 0,2 0,0 0,5 5,9 0,0 0,9 3,0 0,2 0,5 3,7 0,6 1,5 0,6 0,0 2,4 20,0
By IIIa6 0,0 0,1 1,5 35,6 2,1 3,7 6,6 0,5 1,8 6,9 3,0 5,8 0,6 0,4 7,3 75,9
Liberale erhverv ledende
funktionærer mv.Land IIIa7 0,1 0,0 1,7 17,7 0,2 2,6 0,7 0,2 0,3 1,8 1,3 2,7 14,0 1,0 1,8 46,1
By IIIa8 0,0 0,0 2,5 47,7 2,7 4,4 1,3 0,4 1,0 5,6 5,9 10,6 20,1 4,1 4,7 111,0
Resi-
denter,
kvinderLandarbejdere Land IIIb1 1,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,1
By IIIb2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
Arbejdere Land IIIb3 0,0 0,0 0,0 5,7 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 0,1 0,0 0,1 0,4 0,2 0,8 7,5
By IIIb4 0,0 0,0 0,0 13,6 0,0 0,1 0,2 0,2 0,1 0,3 0,2 0,3 0,4 0,8 2,6 18,8
Handels- og kontorfunktio-
nærerLand IIIb5 0,0 0,0 0,4 5,6 0,1 1,3 6,2 0,6 0,4 1,6 0,8 1,8 4,3 0,6 24,2 47,8
By IIIb6 0,0 0,0 1,2 49,6 2,9 4,6 14,3 2,5 1,0 8,8 4,7 9,0 4,9 2,0 36,6 142,1
Liberale erhverv ledende
funktionærer mv.Land IIIb7 0,0 0,0 0,0 1,3 0,0 0,1 0,2 0,0 0,0 1,0 0,3 0,9 9,3 2,4 5,5 21,0
By IIIb8 0,0 0,0 0,1 7,3 0,1 0,3 0,3 0,1 0,0 3,6 1,1 4,8 10,6 9,8 11,2 49,3
Ikke-residente IIIc 0,1 0,1 0,1 0,9 0,0 0,2 0,2 0,0 0,1 0,0 0,0 0,3 0,0 0,0 0,0 2,0
Residenter i udenlandske foretagender IIId
Andre prod. skatter minus subsidier IIIe − 2,0 0,0 − 2,0 41,1 4,9 5,0 0,0 0,0 − 6,0 8,3 3,7 1,0 0,0 0,0 4,0 58,0▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 292
(Tabel 8.20, felt 3,2)ERHVERV (efter NACE-hovedafd.) Ia l t
Landbrug,
jagt og
skovbrugFiskeri Råstofud-
vindingFremstil-
lingsvirk-
somhedElektrici-
tets-, gas-
og vand-
forsyningBygge- og
anlægs-
virk-
somhedEngros-
handel og
detail-
handel;
reparation
af motor-
køretøjer
og varer
til
hushold-
ningsbrugHotel- og
restaurati-
onsvirk-
somhedTransport,
oplagring,
kommuni-
kationPengein-
stitutter,
finansier-
ings- og
forsik-
ringsvirk-
somhedFast
ejendom,
udlejning
og forret-
ningsser-
viceOffentlig
admini-
stration og
forsvar,
lovpligtig
socialfor-
sikr.Undervis-
ningSundheds-
væsen og
sociale
foranstalt-
ningerAndre
koll.,
sociale og
pers.
tjeneste-
ydelserIndirekte
målte
finansielle
formid-
lingstjene-
ster
IIa1 IIa2 IIb1 IIb2 IIb3 IIb4 IIc1 IIc2 IIc3 IIc4 IIc5 IIc6 IIc7 IIc8 IIc9 IIc10 II
Overskud af
produktionenHusholdninger (ejerboliger) IIIf1 60,0 60,0
NPISH'er og offentlige ikke-registrerede foretagender IIIf2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 21,0 21,0
Selskab-
erOffentlige IIIf3 0,1 0,0 2,7 8,0 9,0 1,1 − 12,1 0,1 3,6 1,5 1,0 0,0 6,2 10,1 − 5,0 26,3
Nationale private IIIf4 10,7 0,2 0,4 13,0 0,1 21,9 6,0 2,7 7,1 14,8 49,0 0,0 1,3 11,5 − 35,0 103,7
Ikke
henførttil
sektorer
(FISIM)Udenlandske IIIf5 0 0,0 1,4 6,0 0,0 0,4 0,5 0,3 1,8 2,2 1,5 0,0 0,0 0,0 − 8,0 6,1
Blandet indkomst, netto Land IIIg1 12,3 1,4 0,0 65,4 0,0 9,4 10,7 0,5 0,5 3,0 32,9 0,0 0,0 3,4 2,1 141,6
By IIIg2 0,2 0,2 0,0 161,6 0,0 25,6 20,4 4,3 2,5 2,0 61,1 0,0 0,0 7,6 4,9 290,4
Subtotaler:
Aflønning af ansatte (betalt af residente prod.) 8,0 1,0 13,0 317,3 18,5 58,0 39,0 5,3 15,9 35,5 18,4 39,1 67,0 22,3 103,6 761,8— Residenter, mænd IIIa 6,9 0,8 11,1 233,3 15,4 51,4 17,5 1,8 14,3 20,1 11,3 21,9 37,1 6,5 22,7 472,2— Residenter, kvinder IIIb 1,0 0,1 1,7 83,1 3,0 6,4 21,3 3,5 1,5 15,4 7,1 16,9 29,9 15,8 80,9 287,6— Ikke-residente IIIc 0,1 0,1 0,1 0,9 0,0 0,2 0,2 0,0 0,1 0,0 0,0 0,3 0,0 0,0 0,0 2,0Blandet indkomst og overskud af produktionen 23,2 1,8 4,5 254,0 9,1 58,4 25,5 8,0 15,5 23,5 205,5 0,0 0,0 18,5 49,6 − 48,0 649,1— Overskud af produktionen, netto IIIf 10,8 0,2 4,5 27,0 9,1 23,4 − 5,6 3,1 12,5 18,5 111,5 0,0 0,0 7,5 42,6 − 48,0 217,1
— Blandet indkomst, netto IIIg 12,4 1,6 0,0 227,0 0,0 35,0 31,1 4,9 3,0 5,0 94,0 0,0 0,0 11,0 7,0 432,0
Nettoværditilvækst i alt III 29,2 2,8 15,5 612,4 32,5 121,4 64,5 13,3 25,4 67,3 227,6 40,1 67,0 40,8 157,2 − 48,0 1 468,9▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 293
▼B
KAPITEL 9
INPUT-OUTPUT TABELLER
9.01. Input-output systemet består af tre typer tabeller:
a) tilgangs- og anvendelsestabeller
b) tabeller der forbinder tilgangs- og anvendelsestabellerne med sektor-
konti
c) symmetriske input-output tabeller.
9.02. Tilgangs- og anvendelsestabeller er matricer opdelt efter erhverv og
produkter, som giver en meget detaljeret beskrivelse af de indenlandske
produktionsaktiviteter og den nationale økonomis produkttransaktioner.
Disse tabeller viser:
a) strukturen i produktionsomkostningerne og den indkomst, der dannes
gennem produktionsaktiviteterne
b) strømmene af varer og tjenesteydelser, der produceres inden for den
nationale økonomi
c) strømmene af varer og tjenester til og fra udlandet.
9.03. En tilgangstabel viser tilgangen af varer og tjenester opdelt efter produkter
og efter leverende erhverv, idet der sondres mellem indenlandsk
produktion og import. Et forenklet eksempel på en tilgangstabel findes i
tabel 9.1.
Tabel 9.1 — Forenklet tilgangstabel
TilgangErhverv Udlandet I alt
(1) (2) (3)
Produkter (1) Produktion efter
produkt og erhvervImport efter
produktTilgang i alt efter
produkt
I alt (2) Produktion i alt
efter erhvervImport i alt Tilgang i alt
9.04. En anvendelsestabel viser anvendelsen af varer og tjenester opdelt efter
produkter og anvendelsesart, dvs. som forbrug i produktionen (efter
erhverv), konsum, bruttoinvesteringer eller eksport. Endvidere viser
tabellen elementerne i bruttoværditilvæksten, dvs. aflønning af ansatte,
andre produktionsskatter minus subsidier, blandet nettoindkomst, netto-overskud af produktionen og realkapitalforbrug. Et forenklet eksempel på
en anvendelsestabel vises i tabel 9.2.
Tabel 9.2 — Forenklet anvendelsestabel
AnvendelseErhverv Udlandet KonsumBruttoinve-
steringerI alt
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter (1) Forbrug i
produkti-
onen efter
produkt
og
erhvervEksport Konsu-
mudgifterBruttoin-
veste-
ringerAnven-
delse i alt
efter
produkt
Komponenter i
værditilvæksten(2) Værditil-
vækst
efter
kompo-
nent og
erhverv
I alt (3) Input i alt
efter
erhverv1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 294
▼B
9.05. Mellem tilgangs- og anvendelsestabellerne er der to identitetsrelationer
(forudsat tilgang og anvendelse værdiansættes konsistent, se tabel 9.5 og
9.6):
(a) Identitet efter erhverv: Output efter industri = Input efter industri. I
den forenklede tilgangs- og anvendelsestabel viser dette, at række-
vektoren i felt (2,1) i tabel 9.1 svarer til rækkevektoren i felt (3,1) i
tabel 9.2.
For hvert erhverv gælder altså:Produktion = Forbrug i produktionen + Værditilvækst.
(b) Identitet efter produkt: Tilgang i alt efter produkt = Anvendelse i alt
efter produkt.
I de forenklede tabeller svarer søjlevektoren i felt (1,3) i tabel 9.1 til
søjlevektoren i felt (1,5) i tabel 9.2.
For hvert produkt gælder altså:Produktion + Import = Forbrug i produktionen + Eksport + Udgifter
til konsum + Bruttoinvesteringer.
Disse identiteter efter erhverv og produkter kan anvendes til at kontrollere
og forbedre konsistensen og fuldstændigheden af skøn (se punkt 9.11).
9.06. Tilgangs- og anvendelsestabeller er det centrale element i alle tabeller
opdelt efter erhverv, f.eks. vedrørende beskæftigelse, faste bruttoinveste-
ringer og kapitalapparat.
9.07. Tilgangs- og anvendelsestabellerne indeholder alle strømme på følgende
konti:
(a) konto for varer og tjenester
(b) produktionskonto
(c) indkomstdannelseskonto.
9.08. En tilgangs- og anvendelsestabel kan også kombineres og opstilles i én
tabel. Dette kan gøres ved at tilføje to rækker og en søjle i
anvendelsestabellen til output og import (se tabel 9.3). Bemærk, at
rækker og søjler fra tilgangstabellen, der er vist i 9.03, er transponeret her.
Tabel 9.3 — Forenklet kombineret tilgangs- og anvendelsestabel
Produkter Erhverv Udlandet KonsumBruttoin-
veste-ringerI alt
(1) (2) (3) (4) (5) (6)
Produkter (1) — Forbru-
gi
produk-
tionenEksport Konsu-
mudgi-
fterBrutto-
investe-
ringerAnven-
delse i
alt efter
produkt
Erhverv (2) Output — — — — Output
i alt
efter
erhverv
Komponenter i
værditilvæksten(3) — Værdi-
tilvæk-
st
Udlandet (4) Import —I alt (5) Tilgang
i alt
efter
produktInput i
alt efter
erhverv
9.09. En symmetrisk input-output tabel er en produkt/produkt-matrix eller
erhverv/erhverv-matrix, som meget detaljeret beskriver de indenlandske
produktionsprocesser og den nationale økonomis produkttransaktioner. En
symmetriskinput-output tabel samler både tilgang og anvendelse i en
enkelt tabel. Der er imidlertid en afgørende forskel mellem en input-
output tabel og en kombineret tilgangs- og anvendelsestabel: i tilgangs- og
anvendelsestabellen sættes produkter i relation til erhverv, medens den1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 295
▼B
symmetriske input-output tabel sætter produkter i relation til produkter
eller erhverv til erhverv. Således anvendes i en symmetriskinput-output
tabel enten en produkt- eller en erhvervsklassifikation til både rækker og
søjler (se tabel 9.4).
Tabel 9.4 — Forenklet symmetrisk input-output tabel (produkt/produkt)
Produkter UdlandetKonsumud-
gifterBruttoinve-
steringerI alt
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter (1) Forbrug i
produkti-
onenEksport Konsu-
mudgifterBruttoin-
veste-
ringerAnvendelse
i alt efter
produkt
Komponenter i
værditilvæksten(2) Værditil-
vækst————
Udlandet (3) Import — — — —
I alt (4) Tilgang i
alt efter
produkt— — — Tilgang i
alt=anvend-
else i alt
9.10. Størstedelen af de statistiske oplysninger fra produktionsenheder er
oplysninger om, hvilken type produkter de har produceret/solgt og,
almindeligvis i mindre detaljeret form, hvilken type produkter, de har
købt/anvendt. Formatet af tilgangs- og anvendelsestabellerne er afpasset
efter denne type statistiske oplysninger (dvs. erhverv/produkt). Derimod
råder man ofte ikke over oplysninger af typen produkt/produkt eller
erhverv/erhverv, som kræves i den symmetriske input-output tabel.
Eksempelvis giver undersøgelser om erhverv normalt oplysninger om
den type produkter, der anvendes og fremstilles. Inputdata om produkter
og komponenter i værditilvæksten for hvert fremstillet produkt kan dog
normalt ikke indsamles (ideelt set bør et foretagendes administrative
afdeling kunne foretage en fordeling af omkostningerne på de forskellige
typer output og samtidig opdele sammensætningen af forbrug i
produktionen efter produkt). I praksis er oplysninger, der er systematiseret
i form af tilgangs- og anvendelsestabeller, derfor et praktisk udgangspunkt
for opbygning af de mere analytiske data i de symmetriske input-output
tabeller. Erhverv/produktionsoplysninger i tilgangs- og anvendelsestabel-
lerne kan konverteres til produkt/produkt eller erhverv/
erhvervsoplysninger ved at tilføje yderligere statistiske data om
inputstrukturerne eller ved at antage, at inputstrukturerne efter produkt
eller efter erhverv er konstante (se punkt 9.54-9.60).
9.11. Tilgangs- og anvendelsestabellerne tjener både statistiske og analytiske
formål. Vigtige statistiske formål er:
a) påvisning af huller og manglende konsistens i grundlæggende
datakilder
b) vægtning og beregning af indekstal samt pris- og mængdeopgørelser
c) opgørelse ved hjælp af residualer (beregning af en variabel ved først at
beregne alle andre variabler i identiteten), f.eks. ved fremstilling eller
konsum af specifikke produkter
d) kontrol og forbedring af konsistens, plausibilitet og fuldstændighed af
tallene i tilgangs- og anvendelsestabellerne og de afledte tal (f.eks. på
produktionskontiene). Til det formål bør afstemningen ikke begrænses
til tilgangs- og anvendelsestabellerne i løbende priser:
1) ved opstilling af tilgangs- og anvendelsestabeller i løbende og faste
priser for to år eller derover kan skøn over ændringer i mængde,
værdi og priser afstemmes samtidig: sammenlignet med integrering
af tilgangs- og anvendelsestabeller for et enkelt år ad gangen er
dette en væsentlig forbedring af effektiviteten i integreringssy-stemet
2) ved hjælp af de tabeller, der viser forbindelsen til sektorkontiene,
kan der foretages en direkte sammenligning med oplysinger fra
disse konti, f.eks. oplysninger om indkomstfordeling, opsparing og
fordringserhvervelse, netto (beregnet som resultat af finansielle
transaktioner). Dette garanterer i det mindste, at der efter
afstemningen opnås konsistens mellem tilgangs- og anvendelses-
tabellerne og sektorkontiene1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 296
▼B
3) afledning af symmetriske input-output tabeller af tilgangs- og
anvendelsestabeller kan afsløre inkonsistens og svagheder i
tilgangs- og anvendelsestabellerne. I den henseende er der således
også feedbackfra symmetrisk e input-output tabellerne til tilgangs-
og anvendelsestabellerne
e) beregning af tal for perioder, for hvilke der findes mindre pålidelige
oplysninger, f.eks. beregning af årlige tal baseret på detaljerede
tilgangs- og anvendelsesværdier for et referenceår eller beregning af
kvartalstal ud fra årsbaserede tilgangs- og anvendelsestabeller.
9.12. Tilgangs- og anvendelsestabellerne og input- og output tabeller giver et
detaljeret billede af sammensætningen af tilgangen og anvendelsen af
varer, tjenester og arbejdskraft og de tilhørende primære indkomster.
Disse tabeller og de forholdstal, som kan beregnes på grundlag heraf,
f.eks. produktivitetstal, er ofte genstand for økonomisk analyse.
9.13. Tilgangs- og anvendelsestabellerne samt symmetriske input-output
tabeller kan også anvendes som hjælpemiddel i økonomiske analyser.
Hver tabeltype har sine fordele. Til beregning af direkte og indirekte
virkninger skal tilgangs- og anvendelsestabellerne suppleres med speci-
fikke antagelser eller yderligere statistiske data. Til beregning af
kumulative virkninger er disse antagelser og yderligere databehov særlig
påkrævet. Beregningen af kumulative virkninger ved hjælp af tilgangs- og
anvendelsestabeller kræver i virkeligheden, at der opstilles en symmetrisk
input-output tabel. Derfor er symmetriske input-output tabeller at
foretrække i dette tilfælde. Til beregning af direkte og afledte virkninger
er tilgangs- og anvendelsestabeller suppleret med et vist antal antagelser
(eller supplerende statistiske data) i almindelighed at foretrække, fordi:
a) beregningen i mindre grad er baseret på antagelser
b) tilgangs- og anvendelsestabellen indeholder flere detaljerede oplys-
ninger end den symmetriske input-output tabel
c) oplysningerne i tilgangs- og anvendelsestabellen bedre kan sættes i
relation til andre typer statistiske data.
Disse aspekter er også relevante, når tilgangs- og anvendelsestabellerne
integreres i en makroøkonomisk model: den samlede model, der
fremkommer herved, kan bedre sidestilles med egentlige statistiske data,
og kan give en lang række detaljerede oplysninger, ligesom den
forholdsvis let kan sættes i relation til andre statistiske data (f.eks. om
arbejdsmarked eller miljø).
9.14. Tilgangs- oganvendelsestabeller ogsymmetriske input-output tabeller kan
anvendes til beregning af:
a) virkninger af ændringer i priser eller beskatning på værdien af tilgang
eller anvendelse
b) virkninger af mængdeændringer på værdien af tilgang eller anvendelse
c) virkninger af ændringer i tilgangspriser på anvendelsespriser
d) virkninger af ændringer i anvendelsesmængde på tilgangsmængde
e) virkninger af ændringer i tilgangsmængde på anvendelsesmængde.
Beregningerne kan vise indirekte såvel som direkte virkninger. F.eks. vil
en væsentlig stigning i energipriser ikke blot påvirke de erhverv, som har
et stort energiforbrug, men også de erhverv, som bruger produktion fra
virksomheder med stort energiforbrug. Ved hjælp af visse antagelser kan
der opstilles skøn over omfanget af sådanne indirekte virkninger ud fra
tilgangs- og anvendelsestabellerne samt de symmetriske input-output
tabeller. Eksempler på almindelige antagelser er:
a) en konstant værdimæssig input-struktur
b) en konstant sammensætning af det enkelte erhvervs produktion fordelt
på produkter
c) en konstant sammensætning af værdien af husholdningernes udgifter til
konsum for hvert produkt.
Disse antagelser er temmelig ufleksible, eftersom de indebærer, at de
relative priser ikke ændrer sig, at produktionsprocessen teknisk setforbliver uændret, og at der ikke forekommer substitution mellem de
forskelligekategorier af husholdningernes udgifter til konsum. Disse
generelle antagelser kan imidlertid ændres ved først at tage højde for
ændringer i de relative priser, f.eks. i henhold til Leontief-prismodellen.
Dette kan herefter udvides med økonometriske eller andre skøn over de
relative prisers eller andre variablers indvirkning på de tekniske
koefficienter eller husholdningernes udgifter til konsum.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 297
▼B
Beregningerne behøver ikke være begrænset til tilgang og anvendelse af
varer og tjenester. De vil også kunne anvendes på tilgang og anvendelse af
arbejdskraft og værditilvækstens komponenter.
9.15. Tilgangs- og anvendelsestabellerne og den symmetriske input-output tabel
kan integreres i makroøkonomiske modeller, således at sidstnævnte tabel
får et detaljeret mesoøkonomisk grundlag. Tilgangs- og anvendelses-
tabeller og den symmetriske tabel er især egnet til følgende analyser:
a) analyser af produktion, omkostningsstrukturer og produktivitet
b) prisanalyser
c) beskæftigelsesanalyser
d) analyser af strukturen i investeringer, konsum, eksport osv.
e) analyser af forholdet mellem den indenlandske produktion og miljøet
(f.eks. anvendelse af specifikke produkter som brændstof, papir og
glas)
f) analyser af energiimport
g) analyser af virkningen af nye teknologierh) sensitivitetsanalyse af virkningerne af ændringer i skattesatser og -
bestemmelser.
TILGANGS- OG ANVENDELSESTABELLER
9.16. Tabel 9.5 og 9.6 viser tilgangs- og anvendelsestabellerne mere detaljeret.
9.17. Til klassificering af erhverv og produkter anvendes henholdsvis NACE
rev. 1 og CPA. Disse klassifikationer er fuldt ud afstemt efter hinanden.
På hvert aggregeringsniveau indeholder CPA de vigtigste produkter i
erhvervene opdelt efter NACE rev. 1.
9.18. I tilgangs- og anvendelsestabellerne er produktklassifikationen mindst lige
så detaljeret som erhvervsklassifikationen, f.eks. det trecifrede niveau i
CPA og det tocifrede niveau i NACE rev. 1.
9.19. Sondringen mellem markedsmæssig produktion, produktion til eget brug
og anden ikke-markedsmæssig produktion anvendes kun for den samlede
produktion opdelt efter erhverv og ikke for hver produktgruppe.
9.20. Sondringen mellem markedsmæssige producenter og producenter af
produkter til eget brug på den ene side og andre ikke-markedsmæssige
producenter på den anden side bør kun foretages ved opdelingen efter
erhverv, når begge typer producenter findes inden for et erhverv. Normalt
vil denne sondring derfor kun blive anvendt til underopdeling af et meget
begrænset antal erhverv, f.eks. sundhedsvæsen og undervisning (se punkt
3.66).
9.21. Import og eksport underopdeles i:
a) leverancer inden for EU
b) import fra og eksport til andre lande.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 298
Tabel 9.5 — Tilgangstabel i basispriser og omregning til køberpriser
Erhverv (NACE)
1234……nΣ(1) Import cifTilgang i basis-
priser i altHandels- og
transportavancerProduktskatter
minus produkt-
subsidierTilgang i køber-
priser i alt
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7)
Produkter
(CPA)1
(1)Produktion i basispriser efter produkter og
erhverv2
3
4
.
.
.
.
.
.
m
(Korrektionsposter)
Σ(1) (2) Produktion efter erhverv i alt 0
I alt opdelt på:
Markedsmæssig produktion
(3)Til eget brug 00
Anden ikke-markedsmæssig produktion 00▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 299
Tabel 9.6 — Anvendelsestabel i køberpriser
Erhverv (NACE)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Forbrug i produktionen i køberpriser
efter produkter og erhvervEndelig anvendelse i køberpriser/
fob:
Konsumudgifter:
a) husholdningers
b) NPIH'ers
c) offentlige
Bruttoinvesteringer:
d) faste bruttoinvesteringer og
værdigenstande
e) lagerændringer
f) eksport (fob)2
3
.
.
.
.
.
m
(Korrektionsposter)
Σ(1) (2) Forbrug i produktionen efter erhverv
i altEndelig anvendelse efter art i alt Anvendelse i alt
Aflønning af ansatte
Andre produktionsskatter, netto (3) Komponenter i værditilvæksten efter
erhverv Forbrug af fast realkapital
Overskud af produktionen, netto
Σ(3) (4) Værditilvækst efter erhverv
Σ(1) + Σ(3) (5) Produktion i basispriser efter
erhverv
Supplerende oplysninger:
Faste bruttoinvesteringer
Beholdning af faste aktiver
Forbrug af arbejdskraft(6)▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 300
▼B
9.22. I tilgangstabellen værdiansættes strømmene af varer og tjenester i
basispriser. I anvendelsestabellen værdiansættes strømmene af varer og
tjenester i køberpriser. For at opnå overensstemmelse mellem tilgang og
anvendelse viser tabel 9.5 endvidere omregningen af tilgang i basispriser
til tilgang i køberpriser. Eftersom tilgang skulle være lig med anvendelse,
viser tabellen også omregningen af anvendelse i køberpriser til anvendelse
i basispriser. Som følge heraf kan der udledes to identiteter af denne
omregning:
a) tilgang i køberpriser = anvendelse i køberpriser
b) tilgang i basispriser = anvendelse i basispriser.
9.23. Værditilvæksten opgøres i basispriser og defineres som differencen
mellem produktionen i basispriser og forbrug i produktionen i køberpriser.
9.24. Værditilvæksten opgøres ikke i faktorpriser i ENS. Dog kan denne
størrelse afledes af værditilvæksten i basispriser ved at fratrække andre
produktionsskatter minus produktionssubsidier.
9.25. BNP værdiansættes i markedspriser. Dette aggregat kan afledes af
tilgangs- og anvendelsestabellerne på tre forskellige måder:
a) produktionen i basispriser opdelt efter erhverv minus forbrug i
produktionen opdelt efter erhverv plus produktskatter, netto, (produk-
tionsmetoden); forbrug i produktionen opdelt efter erhverv omfatter
også anvendelse af indirekte målte finansielle formidlingstjenester,
som er registreret i et fiktivt erhverv (se punkt 9.33)
b) værditilvækstens elementer i basispriser opdelt efter erhverv minus
indirekte målte finansielle formidlingstjenester (registreret i et fiktivt
erhverv, se punkt 9.33) plus produktskatter, netto, (indkomstmetoden)
c) summen af kategorierne i endelig anvendelse minus import: eksport −
import + udgifter til konsum + bruttoinvesteringer (alle aggregater i
køberpriser) (udgiftsmetoden).
9.26. Anvendelsestabellen 9.6 indeholder også en række supplerende oplys-
ninger: faste bruttoinvesteringer, beholdning af faste aktiver og forbrug af
arbejdskraft efter erhverv. Disse oplysninger er afgørende for produkti-
vitetsanalyser og kan endvidere anvendes til andre analysetyper (f.eks.
beskæftigelsesanalyser).
9.27. I ENS værdiansættes beholdningen af faste aktiver til markedspriser på
det tidspunkt, hvor statuskontoen opstilles. For faste aktiver, der er købt i
tidligere år, indebærer dette, at realkapitalforbruget i de tidligere årtrækkes fra de løbende markedspriser for nye aktiver af samme type og
kvalitet. Denne nettoopgørelse af realkapitalen kan anvendes til beregning
af kapitalintensiteten. Til produktivitetsanalyser anvendes oftere en mere
specifikbruttoopgørelsesmetode. Efter denne metode værdiansættes alle
faste aktiver til de løbende markedspriser for nye aktiver af samme type
og kvalitet. Kapitalforbruget i tidligere år fratrækkes ikke. Brutto-
opgørelse af realkapitalen er ikke den metode, som anvendes i ENS,
men den kan let beregnes ved hjælp af en metode baseret på kumulerede
investeringer (Perpetual Inventory Method). I betragtning af relevansen af
sådanne bruttotal anbefales det som supplerende oplysninger at anføre
både brutto- og nettotallene vedrørende realkapitalen.
9.28. Til produktivitetsanalyser anvendes fortrinsvis variablen antallet af
udførte arbejdstimer. Vil man drage konklusioner om antallet af
beskæftigede, er det imidlertid også vigtigt at inddrage antallet af job.
Begge variabler kan underopdeles f.eks. i lønmodtagere og selvstændige.
9.29. For bedre at kunne udarbejde og forstå tilgangs- og anvendelsestabellerne
er det vigtigt at opsummere nogle af de regnskabsprincipper, der er fastsat
i ENS:
a) Produktion af hjælpeaktiviteter registreres ikke separat. Alle input,
som forbruges i en hjælpeaktivitet, betragtes som input i den hoved-
eller biaktivitet, hvortil den er knyttet. Hjælpeaktiviteter kan f.eks.
være markedsføring, regnskabsføring, oplagring ogrengøring (sepunkt
3.12 og 3.13).
b) Varer eller tjenesteydelser, der produceres og forbruges inden for
samme regnskabsperiode og inden for samme lokale faglige enhed,
opføres ikke separat. De registreres derfor ikke som en del af den
pågældende lokale faglige enheds produktion eller forbrug i produk-
tionen. Dette gælder f.eks. for:
1) frø og planter til såning og udplantning
2) stenkul, der forbruges af kulminer til produktion af briketter3) elektrisk energi, der forbruges af kraftværker.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 301
▼B
c) Fremstilling, vedligeholdelse, service eller reparation i mindre omfang
for en anden lokal faglig enhed registreres netto dvs. ekskl. værdien af
de anvendte varer. Hvis varerne er genstand for væsentlige fysiske
ændringer, registreres transaktionen derimod brutto, dvs. som køb og
salg af de pågældende varer.
d) Varige goder kan lejes eller leases (operationel leasing). I sådanne
tilfælde opgøres de som faste investeringer og realkapital inden for det
erhverv, som ejeren henhører under. Inden for brugerens erhverv
opføres lejen som forbrug i produktionen.
e) Personer, der arbejder via vikarbureauer, registreres som beskæftiget
inden for disse bureauers erhverv og ikke i de erhverv, hvor de rent
faktisk arbejder. Som følge heraf opføres betalingerne til disse
personer i sidstnævnte erhverv som forbrug i produktionen (og ikke
som aflønning af ansatte). Arbejdskraft stillet til rådighed for andre
mod betaling behandles på samme måde.
f) Beskæftigelse og aflønning af ansatte er i ENS brede begreber:
1) Beskæftigelse omfatter ligeledes arbejdspladser, der er oprettet af
sociale grunde f.eks. for handicappede, langtidsarbejdsløse og
arbejdssøgende unge. Følgelig betragtes de pågældende personer
som lønmodtagere, der modtager aflønning som ansatte (ikke
sociale overførsler), selv om deres produktivitet kan være (meget)
lavere end andre ansattes.
2) Beskæftigelse omfatter også visse tilfælde, hvor de pågældende
personer slet ikke forventes at arbejde, f.eks. personer som efter
afskedigelse i en periode modtager betalinger fra den tidligere
arbejdsgiver. Denne konvention forvansker imidlertid ikke tallene
vedrørende forbrug af arbejdskraft i form af udførte arbejdstimer,
eftersom der reelt ikke udføres arbejdstimer.
9.30. I tilgangs- og anvendelsestabellerne indføres to korrektionsposter for at
bringe overensstemmelse mellem værdiansættelsen af importen i tilgangs-
og anvendelsestabellerne og i sektorkontiene (se også tabel 9.5 og 9.6).
I tilgangstabellen værdiansættes import af varer i cif-priser. Derved
ansættes importomkostningerne for højt, når transport- og forsikrings-
tjenesterne, som er indregnet i cif-værdien, ydes af residente (f.eks.
transport for egen regning eller udført af specialiserede residente
transportforetagender). For at skabe balance mellem importen og
eksporten bør eksporten af tjenester således forhøjes med et beløb, der
svarer til den for højt ansatte import. På sektorkontiene værdiansættes
importen af varer i fob-priser. Dette medfører også, at importen ansættes
for højt ligesom på grundlag af cif-priserne. Dog overvurderes importen i
dette tilfælde i mindre grad, hvilket indebærer, at den imputerede
forøgelse af importen også er mindre. Anvendelsen af forskellige
værdiansættelsesprincipper medfører således, at den samlede import er
den samme beregnet netto, men at både den samlede import og den
samlede eksport er større med værdiansættelsen i cif-priser. Der kan
skabes overensstemmelse mellem tilgangs- og anvendelsestabellerne ved
at indføre korrektionsposter for både importen og eksporten. Korrektions-posterne skal svare til værdien af transport- og forsikringstjenesterne, som
ydes af residenter, og som er indregnet i cif-værdien, men ikke i fob-
værdien, dvs. med hensyn til transport og forsikring fra det eksporterende
lands grænse til det importerende lands grænse. Når først disse korrek-
tionsposter er indarbejdet i tilgangs- og anvendelsestabellerne,
nødvendiggør de ikke nogen særlig behandling i input-output-beregnin-
gerne.
9.31. Overførsel af eksisterende varer registreres i tilgangstabellen som en
negativ udgift for sælgeren og en positiv udgift for køber. For den
pågældende varegruppe betyder overførsel af en eksisterende vare en
omklassificering af anvendelser. Det er kun transaktionens omkostninger,
som ikke skal omklassificeres. De registreres som anvendelse, af
forretningsservice. Til beskrivelses- og analyseformål for visse produkt-
grupper vil det være hensigtsmæssigt at kende det relative omfang af
overførsler af eksisterende varer, f.eks. antallet af brugte biler eller
omfanget af genbrugspapir.
9.32. Udarbejdelse af opgørelser over residenters køb i udlandet og ikke-
residenters køb på det nationale territorium er et særligt område inden forudarbejdelsen af statistiskmateriale. Disse tal anvendes til at k orrigere
opgørelser over importen, eksporten og — ud fra den del af købene i
udlandet der forbruges — over udgifterne til konsum. For at skabe balance
mellem tilgangen og anvendelsen for hvert produkt bør alle disse køb
opdeles efter de pågældende produktgrupper. For de produktgrupper, hvor
disse former for køb er af væsentlig betydning, kan de opføres som en
underkategori, f.eks. bolig- og hoteludgifter.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 302
▼B
9.33. I alle tilgangs- og anvendelsestabeller udvides NACE rev. 1-nomenkla-
turen med et fiktivt erhverv til anvendelse af indirekte målte finansielle
formidlingstjenester. I tilgangstabellen er der slet ikke registreret
transaktioner vedrørende dette erhverv. I anvendelsestabellen registreres
den samlede anvendelse af indirekte målte finansielle formidlingstjenester
som dette fiktive erhvervs forbrug i produktionen. Da det fiktive erhverv
ikke har andre transaktioner, er dets nettooverskud af produktionen
negativt svarende til værdien af dets forbrug i produktionen. Alle andre
elementer i dets værditilvækst er nul. Følgelig er dets samlede
bruttoværditilvækst lig med dets (negative) nettooverskud af produk-
tionen.
9.34. Omregningen af tilgangs- og anvendelsestabeller i basispriser til køber-
priser kræver:
a) at handelsavancer omposteres
b) at transportavancer omposteres
c) at produktskatter tillægges (undtagen fradragsberettiget moms)
d) at produktsubsidier fratrækkes.
Beregning af denne overgang er et vigtigt led i afstemningen. Separate
tabeller kan mere detaljeret illustrere denne overgang (se tabel 9.7 og 9.8).
Dissetabeller kan også anvendes til vigtige analyser, f.eks.prisanalyser og
konsekvensanalyser af ændringer i beskatningen af produkter.
9.35. Når tilgangs- og anvendelsestabeller skal udarbejdes og de to sider skal
balancere, har man altid valget mellem to diametralt modsatte metoder til
korrektion af statistiske data:
a) Tilgangen af hvert produkt i basispriser kan korrigeres til køberpriser,
således at det er muligt at foretage en afstemning efter anvendelsen i
køberpriser.
b) Alle anvendelser i køberpriser kan korrigeres til basispriser, således at
det er muligt at foretage en afstemning efter tilgangen i basispriser.
9.36. I praksis kan begge afstemningsmetoder anvendes til opstilling af en
tilgangs- og anvendelsestabel. Begge muligheder vedrører eller kræver
samme former for korrektion. dvs. i forbindelse med produktskatter minus
subsidier og handels- og transportavancer opdelt efter produkter. I
virkeligheden er det første alternativ ikke muligt uden det andet, eftersom
det almindeligvis ikke er muligt at opstille søjlerne vedrørende
produktskatter, produktsubisidier og handels- og transportavancer opdelt
efter produkter i tilgangstabellen, medmindre man er bekendt med
fordelingen af de enkelte produkter efter anvendelse, der fremgår af
anvendelsestabellen i køberpriser (tabel 9.6).
9.37. For at skabe balance mellem tilgang og anvendelse skal følgende tabeller
udarbejdes:
a) tilgangs- og anvendelsestabellerne 9.5 og 9.6 med den endelige
afstemning af totalerne på tilgangs- og anvendelsessiden efter
produkter i køberpriser og basispriser
b) tabellerne over handels- og transportavancer og produktskatter minus
subsidier (tabel 9.7 og 9.8).
9.38. Omregningen fra tilgangs- og anvendelsestabeller i basispriser til køber-
priser (se punkt 9.34) kræver, at handelsavancerne omposteres.
Værdiansættelsen i basispriser indebærer, at handelsavancerne registreres
som leverance af produktet handelstjenesteydelse, mens værdiansættelsen
i køberpriser indebærer, at handelsavancerne henføres til de produkter, de
vedrører. Noget tilsvarende gælder for transportavancer.
9.39. De samlede handelsavancer efter produkt er lig med de samlede
handelsavancer efter handelserhverv plus andre erhvervs sekundære
handelsavancer. En tilsvarende ligning gælder for transportavancer.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 303
Tabel 9.7 — Forenklet tabel over handels- og transportavancer
Erhverv (NACE)
123……mΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Handels- og transportavancer på forbrug
i produktionen efter produkt og erhvervHandels- og transportavancer på endelig
anvendelse:
Konsumudgifter:
a) husholdningers
b) NPIH'ers
c) offentlige
Bruttoinvesteringer:
d) faste bruttoinvesteringer og værdig-
enstande
e) lagerændringer
f) eksport2
3
.
.
.
.
.
m
Σ(1) (2) Handels- og transportavancer på forbrug
i produktionen efter erhvervHandels- og transportavancer på endelig
anvendelse efter artHandels- og transportavancer i alt▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 304
Tabel 9.8 — Forenklet tabel over produktskatter minus produktsubsidier
Erhverv (NACE)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Produktskatter minus produktsubsidier
på forbrug i produktionen efter
produkter og erhvervProduktskatter minus produktsubsidier
på endelig anvendelse:
Konsumudgifter:
a) husholdningers
b) NPIH'ers
c) offentlige
Bruttoinvesteringer:
d) faste bruttoinvesteringer og værdig-
enstande
e) lagerændringer
f) eksport2
3
.
.
.
.
.
m
Σ(1) (2) Produktskatter minus produktsubsidier
på forbrug i produktionen efter erhvervProduktskatter minus produktsubsidier
på endelig anvendelse efter artProduktskatter minus produktsubsidier i
alt▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 305
▼B
9.40. Transportavancer består af transportomkostninger, som køberne betaler
separat, og som er inkluderet i anvendelsen af produkter i køberpriser,
men ikke i basisprisen for fabrikantens produktion eller i grossisternes
eller detailhandlernes handelsavancer. Transportavancer omfatter specielt:
a) transport af varer fra fremstillingsstedet til det sted, hvor levering til
køberen finder sted, såfremt fabrikanten betaler tredjemand for
transporten og beløbet faktureres køberen særskilt
b) transport af varer, som foranstaltes af fabrikanten, grossisten eller
detailhandleren på en sådan måde, at køberen skal betale separat for
transporten selv om fabrikanten, grossisten eller detailhandleren selv
varetager transporten.
Alle andre omkostninger ved transport af varer registreres ikke som
transportavancer, eksempelvis
a) hvis fabrikanten transporterer varerne selv, vil disse transportomkost-
ninger blive inkluderet i basispriserne for fabrikantens produktion;
denne transport betragtes som en hjælpeaktivitet, og de specifikke
omkostninger i forbindelse hermed vil ikke kunne identificeres som
transportomkostninger
b) hvis fabrikanten lader varerne transportere uden at fakturere trans-
porten separat, vil transportomkostningerne blive inkluderet i
basispriserne for fabrikantens produktion; transportomkostninger vil
da kunne identificeres som sådanne og blive registreret som en del af
fabrikantens forbrug i produktionen
c) hvis grossister og detailhandlere varetager transporten fra det sted,
hvor de har fået varerne leveret og til et andet sted, hvor de leveres til
en anden køber, vil disse omkostninger blive inkluderet i handels-
avancen, hvis transportomkostningerne ikke faktureres separat.
Ligesom for fabrikanterne kan disse omkostninger betragtes som
hjælpeaktivitet for grossisterne og detailhandlerne eller som køb af en
tjeneste, som er forbrug i produktionen, og som således indgår i
handelsavancerne, men ikke transportavancerne
d) hvis en husholdning køber varer til konsum og lader tredjemand
foretage transporten, registreres disse transportomkostninger som
konsumudgifter til transporttjenesteydelser (og inkluderes ikke i en
handels- eller transportavance).
9.41. Tabel 9.7 er en noget forenklet matrix over handels- og transportavancer:
a) Der foretages ikke nogen eksplicit sondring mellem handels- og
transportavancer. Begge former for avancer vil kunne vises for hver
enkelt produktgruppe. En anden løsning består i at opstille to separate
tabeller: én til handelsavancer og én til transportavancer.
b) Ved handelsavancer bør der skelnes mellem engroshandel og detail-
handel for at tage højde for prisforskellene. Ved udarbejdelse af
tabellerne bør man være opmærksom på, at grossister også kan sælge
direkte til husholdningerne (f.eks. møbler), og at detailhandlere også
kan sælge til bestemte erhverv (f.eks. til cafeer og restauranter).
c) Ved beregning og analysering af handelsavancer på varer til hushold-
ningernes konsum kan der også sondres mellem de vigtigste
distributionskanaler for at tage højde for forskellene i deres priser.
Sondringen mellem engroshandel og detailhandel er i virkeligheden
ikke tilstrækkelig detaljeret. F.eks. kan husholdningerne købe varer og
tjenester i supermarkedet, hos købmanden, hos blomsterhandleren, i
stormagasinet, i udlandet, eller de kan erhverve dem som indkomst i
naturalier. Ydermere kan handel som biaktivitet for visse produkter
være af stor betydning, det gælder f.eks. cigaretter, som også sælges på
cafeer, restauranter og tankstationer. Sådanne mere detaljerede
sondringer er naturligvis kun mulige, hvis de tilgængelige datakilder
giver tilstrækkelige oplysninger til, at der i det mindste kan foretages
grove skøn over betydningen af de enkelte distributionskanaler.
d) Ved beregning af transportavancer vil det være hensigtsmæssigt at
foretage en opdeling efter transportart (f.eks. jernbane, lufttransport,
søtransport, transport ad indre vandveje eller vejgodstransport).
9.42. Produktions- og importskatter omfatter:
a) produktskatter (D.21):
1) merværdiafgifter (moms) (D.211)
2) importskatter og told ekskl. moms (D.212)3) produktskatter undtagen moms og importskatter (D.214)
b) andre produktionsskatter (D.29).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 306
▼B
Der opstilles tilsvarende kategorier for produktions- og importsubsidier.
Subsidier betragtes som negative produktions- og importskatter.
Definitionen af alle disse kategorier findes i 4.14-4.39.
9.43. Tilgang i basispriser inkluderer andre produktionsskatter, netto (dvs.
minus andre produktionssubsidier). Ved omregningen fra basispriser til
køberpriser (eller omvendt se punkt 9.34) lægges de forskellige
produktskatter til og produktsubsidierne trækkes fra (eller omvendt).
9.44. Moms kan være fradragsberettiget, ikke-fradragsberettiget eller skal slet
ikke anvendes:
a) Fradragsberettiget moms lægges almindeligvis på størstedelen af
forbruget i produktionen, størstedelen af de faste bruttoinvesteringer
og en del af lagerændringerne.
b) Ikke-fradragsberettiget moms lægges på konsum, en del af de faste
bruttoinvesteringer, en del af lagerændringerne og en del af forbruget i
produktionen.
c) Moms pålægges almindeligvis ikke:
1) eksport (i det mindste til lande uden for EU)
2) varer og tjenester, som pålægges momssatsen 0 uanset anvendelse
3) producenter, som er fritaget for momsregistrering (små foretag-
ender, religiøse foreninger mv.).
9.45. Moms registreres netto i ENS. Tilgang værdiansættes således altid i
basispriser, dvs. uden faktureret moms. Forbrug i produktionen og endelig
anvendelse registreres i køberpriser, dvs. uden fradragsberettiget moms.
9.46. Tabel 9.8 over produktskatter minus subsidier er forenklet:
a) Der sondres ikke mellem de forskellige former for produktskatter, og
subsidier anføres ikke separat.
b) Skattesatser og subsidier kan variere efter de enkelte distributions-
kanaler. Der bør derfor skelnes mellem de forskellige
distributionskanaler, når der foreligger relevante og tilstrækkelige
oplysninger.
9.47.►M4Det er under henholdsvis 4.27 og 4.40 defineret, hvordan
produktskatter og produktsubsidier skal registreres. ◄Der udarbejdes
almindeligvis skøn over produktskatter og subsidier efter produkt ved at
anvende de officielle skattesatser (subsidiesatser) i forbindelse med de
forskellige strømme. Herefter bør der foretages en analyse af afvigelserne
i forhold til den pålignede skat eller de faktisk betalte beløb.
a) Nogle af disse afvigelser viser, at det oprindelige skøn over
produktskatter ikke er i overensstemmelse med ENS-definitionerne:
1) I tilfælde af skattefritagelse sættes det oprindelige skøn over
produktskatter derfor lavere.
2) I tilfælde af unddragelse ved betaling af produktskatter (f.eks.
betaling af skatter er obligatorisk, men der er ikke nogen
skattepåligning) sættes skønnet over produktskatterne derfor lavere.
3) I tilfælde af bøder sættes skønnet over produktskatterne højere.Ændringer i skønnene over produktskatter har ligeledes indvirkning på
de variabler, som beregnes ved at tillægge eller fratrække de skønnede
produktskatter. F.eks. kan produktionen af en bestemt produktgruppe
opgjort i basispriser beregnes ved at trække bl.a. produktskatter fra den
skønnede anvendelse i køberpriser. Et skønover produktionen opgjort i
basispriser kan imidlertid også kombineres med bl.a. skøn over
produktskatter, således at man når frem til et skøn over anvendelsen
opgjort i køberpriser.
b) Forskellige andre afvigelser tages der ikke højde for i tilgangs- og
anvendelsestabellen:
1) tidsmæssige afvigelser, når f.eks. betalinger vedrører skattepålig-
ninger for flere år
2) foretagender, som har standset betalingerne (konkurs)
►
M4 ◄.
c) I nogle tilfælde kan afvigelserne også være et udtryk for, at det
oprindelige skøn vedrørende produktskatter og subsidier er behæftet
med alvorlige fejl, f.eks. fordi produktionen af et bestemt produkt er
underestimeret. I et sådant tilfælde kan ændringer i skøn over strømme
af varer og tjenester også være berettiget.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 307
▼B
Ved omregningen fra anvendelse efter produkt i køberpriser til basispriser
kan ændringen af det oprindelige skøn over produktskatter og subisidier
anføres særskilt. Imidlertid vil det være nødvendigt at foretage en
opdeling af denne ændring efter produkt, selv om dette kun kan ske på
grundlag af et simpelt matematiskprincip (f.ek s. proportional fordeling).
9.48. Anvendelsestabellen 9.6 viser ikke, i hvilket omfang de anvendte varer og
tjenester er indenlandskproduceret eller importeret. Denne oplysning er
nødvendig i alle analyser, hvor relationen mellem tilgangen og
anvendelsen af varer og tjenester inden for den nationale økonomi har
betydning. Et eksempel herpå er analysen af den indvirkning, som
bevægelser i eksporten eller de endelige konsumudgifter har på importen,
den indenlandske produktion og dertil knyttede variabler f.eks. beskæfti-
gelsen. I virkeligheden gælder det de fleste analyser, der er nævnt i punkt
9.14 og 9.15. Input-output systemet indeholder derfor også en anvendel-
sestabel for importerede produkter og en tabel for indenlandsk
producerede varer og tjenester (se tabel 9.9 og 9.10).
9.49. Anvendelsestabellen over importerede produkter udarbejdes på grundlag
af alle foreliggende oplysninger om anvendelsen af importen, f.eks. for
nogle produkters vedkommende vil man være bekendt med de vigtigste
importforetagender, og for visse producenter vil der foreligge oplysninger
om importens størrelse. Almindeligvis er direkte statistiske data om
anvendelsen af importen imidlertid meget begrænset. Disse oplysninger
skal derfor almindeligvis suppleres med antagelser for de enkelte
produktgrupper.
9.50. Anvendelsestabellen for indenlandskproducerede varer og tjenester k an
herefter opstilles ved at trække anvendelsestabellen over importerede
produkter fra den generelle anvendelsestabel.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 308
Tabel 9.9 — Anvendelsestabel for import
Erhverv (NACE)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Forbrug i produktionen af import cif/
køberpriser efter produkter og erhvervEndelig anvendelse af import cif:
Konsumudgifter:
a) husholdningers
b) NPIH'ers
c) offentlige
Bruttovinvesteringer:
d) faste bruttoinvesteringer og værdig-
enstande
e) lagerændringer
f) eksport2
3
.
.
.
.
.
m
Σ(1) (2) Forbrug i produktionen af import efter
erhverv i altEndelig anvendelse af import efter art i
altImport i alt▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 309
Tabel 9.10 — Anvendelsestabel i basispriser for indenlandsk produktion
Erhverv (NACE)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Forbrug i produktionen af indenlandsk
produktion i basispriser efter produkter
og erhvervEndelig anvendelse af indenlandsk
produktion i basispriser:
Konsumudgifter:
a) husholdningers
b) NPIH'ers
c) offentlige
Bruttoinvesteringer:
d) faste bruttoinvesteringer og værdig-
enstande
e) lagerændringer
f) eksport2
3
.
.
.
.
.
m
Σ(1) (2) Forbrug i produktionen af indenlandsk
produktion i basispriser efter erhverv i
altEndelig anvendelse af indenlandsk
produktion i basispriserIndenlandskproduk tion i alt
Anvendelse af import (3) Forbrug i produktionen af import efter
erhverv i altEndelig anvendelse af import i basis-
priserImport i alt
Produktskatter, netto (4) Produktskatter, netto, på forbrug i
produktionen efter erhvervProduktskatter, netto, på endelig anven-
delseProduktskatter, netto, i alt
Σ(1) + (3) + (4) (5) Forbrug i produktionen i køberpriser
efter erhverv i altEndelig anvendelse efter art i alt Anvendelse i alt
Aflønning af ansatte
Andre produktionsskatter, netto
Forbrug af fast realkapitalOverskud af produktionen, netto(6) Komponenter i værditilvæksten efter
erhverv
Σ(6) (7) Værditilvækst efter erhverv
Σ(1) + (3) + Σ(4) + Σ(6) (8) Produktion i basispriser efter erhverv▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 310
Erhverv (NACE)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Faste investeringer
Fast kapitalForbrug af arbejdskraft(9)▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 311
▼B
9.51. Til mere specifikke formål kan ovennævnte tilgangs- og anvendelssta-
beller ændres ved at indføre alternative og supplerende klassifikationer.
Eksempler herpå er:
a) mere detaljerede produkt- og erhvervsklassifikationer, som er baseret
på nationale klassifikationer, eller som skal dække mere specifikke
behov, f.eks. til analyse af forskningens og udviklingens rolle i den
nationale økonomi
b) en mere detaljeret geografisk opdeling af importen og eksporten, f.eks.
samhandelen inden for EU underopdelt efter land og handelen med
tredjelande underopdelt efter økonomiske regioner og visse lande som
USA og Japan
c) klassifikation af importen i:
1) import af produkter, som også produceres inden for landets grænser
(»konkurrerende import«)
2) import af produkter, som ikke produceres inden for landets grænser
(»komplementær import«).
Begge former for import kan forventes af have forskellige relationer til
og betydning for den nationale økonomi. Konkurrerende import kan
være genstand for analyser (og økonomisk politik), eftersom den kan
være en erstatning for indenlandskproduk tion. Denne import vil derfor
kunne opføres som en separat kategori af (potentiel) endelig
anvendelse i anvendelsestabellerne. Hvad angår komplementær import,
vil analyserne især dreje sig om den indvirkning, som bevægelser i
priser eller mængde (f.eks. i tilfælde af en oliekrise) har på den
nationale økonomi
d) klassifikation af aflønningen af ansatte efter kriterier som f.eks.
uddannelsesniveau, deltid/heltid, alder og køn. Denne klassificering vil
også kunne anvendes på de supplerende oplysninger om beskæfti-
gelsen. Således kan tilgangs- og anvendelsestabellerne også anvendes
til alle former for analyser af arbejdsmarkedet
e) opdeling af aflønningen af ansatte i:
1) løn heraf:
— lønmodtagerbidrag til sociale ordninger(1)
2) arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger.Denne underopdeling muliggør analyse af den betydning, bidragene til
sociale ordninger har for lønomkostningerne, og disse omkostningers
indflydelse på bruttooverskuddet af produktionen
f) klassificering af konsum efter formål (husholdninger: COICOP og
offentlig forvaltning og service: COFOG). Den funktionelle klassifice-
ring af disse udgifter gør det muligt at vurdere hver funktions
indvirkning på den øvrige del af økonomien. F.eks. er det således
muligt at vurdere omfanget af de offentlige og private udgifter til
sundhedspleje, transport og uddannelse. Et andet eksempel er analyse
af den betydning, som offentlig forvaltning og services forsvars-
udgifter har for visse indenlandske erhverv, især fremstilling af fly,
lastbiler og våben
g) omklassificering af faste bruttoinvesteringer og fast realkapital, som
udlejes af ejeren, f.eks. i forbindelse med operationel leasing: de faste
aktiver kan registreres, som om de ejes af brugeren (i modsætning til
hvad der er normal praksis i ENS). Formålet med denne omklassifice-
ring er at gøre omkostningsstrukturen i de erhverv, som lejer faste
aktiver, sammenlignelige med omkostningsstrukturerne i erhverv, som
ejer tilsvarende faste aktiver. For at sikre en konsistent registrering
kræver denne omklassificering også ændringer i leasingtagerens
forbrug i produktionen og leasinggiverens produktion af et omfang,
som svarer til den leje, der betales for det faste aktiv
h) omklassificering af beskæftigelse og aflønning af ansatte stillet til
rådighed for andre mod betaling og personer, der arbejder via
vikarbureauer. Formålet med denne omklassificering er at gøre
erhververnes omkostningsstrukturer mere sammenlignelige ved at
registrere personer som ansatte i de erhverv, »hvor de rent faktisk
arbejder«. Denne omklassificering kræver også en ændring af de
pågældende erhvervs forbrug i produktionen samt af deres produktion.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 312
(1) Her kan et globalt skøn være nødvendigt, når en lønmodtagers bidrag til sociale
ordninger ikke kun afhænger af lønninger, men også af f.eks. lønmodtagerens øvrige
indkomster, alder og civilstand.
▼B
TABELLER, SOM FORBINDER TILGANGS- OG ANVENDELSESTA-
BELLERNE MED SEKTORKONTIENE
9.52. Oplysningerne i tilgangs- og anvendelsestabellerne bør være relateret til
sektorkontiene, således at tilgangs- og anvendelsestabellen er konsistent
med sektorkontiene. Til dette formål opstilles en tabel med variabler, som
er krydsklassificeret efter erhverv og sektor (se tabel 9.11).
SYMMETRISKE INPUT-OUTPUT TABELLER
9.53. I ENS er input-output tabellen produkt/produkt den vigtigste symmetriske
input-output tabel. Den beskrives i det følgende.
9.54. Input-output tabellen produkt/produkt (se tabel 9.4 og 9.12) kan opstilles
ved at konvertere tilgangs- og anvendelsestabellerne i basispriser. Dette
indebærer, at formatet skal ændres, dvs. fra to assymmetriske tabeller til
én symmetrisk tabel (se også punkt 9.09). Konverteringen kan opdeles i
tre etaper:
a) omfordeling af biprodukter i tilgangstabellen efter de erhverv, hvor de
er hovedprodukter
b) omdannelse af søjlerne i anvendelsestabellen fra input i erhverv til
input i homogene brancher (uden aggregering af rækkerne)
c) om nødvendigt aggregering af de detaljerede produkter (rækker) i den
nye anvendelsestabel til de homogene brancher, der er anført i søjlerne.
9.55. Etape a) består i at foretage overførsler af biprodukter i tilgangstabellen.
Da biprodukter opføres som »ikke-diagonale« posteringer på tilgangs-
tabellen, er denne form foroverførsel relativt ukompliceret. Biprodukterne
betragtes som tilgang inden for de erhverv, hvor de er hovedprodukter, og
afgang inden for de erhverv, hvor de bliver produceret.
9.56. Etape b) er mere kompliceret, da basisoplysningerne om input vedrører
erhvervene og ikke hvert enkelt produkt, som produceres af de enkelte
erhverv. Konverteringen i dette tilfælde består i at overføre input, der er1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 313
▼B
knyttet til den sekundære produktion fra det erhverv, hvor biprodukterne
er produceret, til det erhverv, hvor de indgår i hovedproduktionen (eller
hvorunder de typiskhenhører). Denne overførsel k an foretages på to
måder:
1) på basis af supplerende statistiske og tekniske oplysninger
2) på basis af antagelser.
9.57. Supplerende statistiske og tekniske oplysninger bør anvendes i størst
mulig udstrækning. F.eks. vil det være muligt at få specifikke oplysninger
om de input, som er nødvendige for at producere bestemte produkter.
Imidlertid er den form for oplysninger almindeligvis ufuldstændige. I
sidste instans vil det normalt blive nødvendigt at anvende simple
antagelser for at foretage overførslerne.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 314
Tabel 9.12 — Symmetrisk input-output tabel i basispriser (produkt/produkt)
Produkter (CPA)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Forbrug i produktionen i basispriser (produkt/
produkt)Endelig anvendelse i basispriser:
Konsumudgifter:
a) husholdningers
b) NPIH'ers
c) offentlige
Bruttoinvesteringer:
d) faste bruttoinvesteringer og værdigenstande
e) lagerændringer
f) eksport2
3
.
...
.
m
Σ(1) (2) Forbrug i produktionen i basispriser efter
produkter i altEndelig anvendelse i basispriser efter art Anvendelse i alt i
basispriser
Produktskatter
Produktsubsidier (−)(3) Produktskatter, netto, efter produkter Produktskatter, netto, efter den endelige anven-
delses artProduktskatter,
netto, i alt
Σ(1) + (3) (4) Forbrug i produktionen i køberpriser efter
produkter i altEndelig anvendelse i køberpriser efter art i alt Anvendelse i køber-
priser i alt
Aflønning af ansatte
Andre produktionsskatter, netto
Forbrug af fast realkapital
Overskud af produktionen, netto(5) Komponenter i værditilvæksten efter produkter
Σ(5) (6) Værditilvækst efter produkter
Σ(1) + (3) + Σ(5) (7) Produktion i basispriser efter produkter
Import (8) Import cif efter produkter(7) + (8) (9) Tilgang i basispriser efter produkter▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 315
Produkter (CPA)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Faste investeringer
Fast kapital
Forbrug af arbejdskraft(10)▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 316
▼B
9.58. De antagelser, der anvendes for at overføre output og tilhørende input, er
baseret på to forskellige teknologiantagelser:
a) erhvervsspecifiktek nologi, som bygger på den antagelse, at alle
produkter, der produceres af lokale faglige enheder inden for et
erhverv, produceres med samme input-struktur
b) produktspecifik teknologi, der bygger på den antagelse, at alle
produkter i en produktgruppe har samme input-struktur, uanset hvilket
erhverv der producerer dem.
Det er vanskeligt at afgøre, hvilken antagelse, det er mest hensigtsmæssigt
at gå ud fra i hvert enkelt tilfælde. Det afhænger således af strukturen i de
enkelte landes erhverv, f.eks. specialiseringsgraden og homogeniteten i de
nationale teknologier, der anvendes til fremstilling af produkter inden for
samme produktgruppe. F.eks. kan støvler fremstilles af læder eller plast.
At gå ud fra den antagelse, at samme produktteknologi kan anvendes til
alle støvler (eller hvis der er tale om et højere aggregeringsniveau, f.eks.
fodtøj), kan således være problematisk. Det kan derfor være en bedre
løsning at gå ud fra antagelsen om erhvervsspecifiktek nologi.
Det har ofte givet uacceptable resultater, hvis man tager udgangspunkt i
den produktspecifikke teknologi, da de heraf afledte input-output koef-
ficienter ofte har været usandsynlige eller endog umulige (f.eks. negative
koefficienter). Usandsynlige koefficienter kan skyldes opgørelsesfejl og
uensartethed (product-mix) inden for et erhverv, hvor det overførte
produkt indgår som hovedprodukt. Dette problem kan løses ved at
foretage korrektioner på basis af supplerende oplysninger eller ved i størst
mulig udstrækning at udnytte ekspertviden. En anden løsning er
naturligvis at anvende antagelsen om den industrispecifikke teknologi. I
praksis er den bedste fremgangsmåde til udarbejdelse af symmetriske
input-output tabeller at anvende blandede teknologiantagelser kombineret
med supplerende oplysninger.
9.59. Antagelsernes betydning afhænger af omfanget af den sekundære
produktion, som igen afhænger af, både hvordan produktionen er
organiseret i økonomien, og af produkternes opdeling. Jo mere detaljeret
opdelingen er, jo større sekundær produktion kan forventes.
9.60. Etape e) består i aggregering af produkterne i den nye anvendelsestabel til
de erhverv, hvor de produceres i henhold til etape a), og dette fører til en
symmetrisk input-output tabel af typen produkt/produkt. Medens der tages
udgangspunkt i data baseret på lokale faglige enheder, afpasses de
ændrede data efter dataene vedrørende »homogene produktionsenheder«.
9.61. Klassifikationerne i den symmetriske input-output tabel er identiske med
klassifikationerne i tilgangs- og anvendelsestabellerne, eftersom den
symmetriske input-output tabel er en omdannelse af tilgangs- og
anvendelsestabellerne (med undtagelse af klassifikationen efter erhverv/
homogen branche).
9.62. Den symmetriske input-output tabel 9.12 ledsages af mindst to tabeller:
a) en matrix over anvendelsen af importen; denne tabels format svarer til
formatet på importtabellen, der ledsager tilgangs- og anvendelses-
tabellerne (se tabel 9.10) blot anvendes her produkt/produkt-
klassifikationen
b) en symmetrisk input-output tabel for den indenlandske produktion
(tabel 9.13).
Sidstnævnte tabel anvendes til beregning af de kumulerede koefficienter,
dvs. den inverterede Leontief-matrix. I tabel 9.13 er den inverterede
Leontief-matrix den inverse værdi af forskellen mellem identitetsmatrix I
og matricen for tekniske koefficienter afledt fra matricen ((1),(1)). Den
inverterede Leontief-matrix kunne også have været beregnet for den
indenlandske produktion og den konkurrerende import (se punkt 9.51).
Man skulle da gå ud fra den antagelse, at den konkurrerende import er
produceret på samme måde som de indenlandske produkter, som de
konkurrerer med.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 317
Tabel 9.13 — Symmetrisk input-output tabel for indenlandsk produktion (produkt/produkt)
Produkter
(CPA)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Forbrug i produktionen af indenlandsk produk-
tion i basispriser (produkt/produkt)Endelig anvendelse af indenlandskproduk tion
i basispriser:
Konsumudgifter:
a) husholdningers
b) NPIH'ers
c) offentlige
Bruttoinvesteringer:
d) faste bruttoinvesteringer og værdigenstande
e) lagerændringer
f) eksport2
3
..
.
...
m
Σ(1) (2) Forbrug i produktionen af indenlandsk produk-
tion i basispriser efter produkter i altEndelig anvendelse af indenlandskproduk tion
i basispriserIndenlandsk
produktion i alt
Anvendelse af import (3) Forbrug i produktionen af import efter
produkter i altEndelig anvendelse af import i basispriser Import i alt
Produktskatter, netto (4) Nettoskatter på produkter til forbrug i produk-
tionen efter produkterNettoskatter på produkter til endelig anven-
delseProduktskatter,
netto, i alt
Σ(1) + (3) + (4) (5) Forbrug i produktionen i køberpriser efter
produkter i altEndelig anvendelse efter art i alt Anvendelse i alt
Aflønning af ansatte
Andre produktions-skatter, netto
Forbrug af fast realkapital
Overskud af produktionen, netto(6) Komponenter i værditilvæksten efter produkter
Σ(6) (7) Værditilvækst efter produkter
Σ(1) + (3) + (4) + Σ(5) (8) Produktion i basispriser efter produkter▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 318
Produkter
(CPA)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Faste investeringer
Fast kapital
Forbrug af arbejdskraft(9)▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 319
▼B
KAPITEL 10
MÅLING AF PRIS- OG MÆNGDEÆNDRINGER
10.01. I nationalregnskabssystemet udtrykkes samtlige strømme og beholdninger
i monetære enheder. Den monetære enhed er den eneste fælles enhed,
hvormed man kan værdiansætte de meget forskelligartede transaktioner,
som optræder i nationalregnskabet, og beregne de relevante saldoposter.
Problemet ved at anvende den monetære enhed som måleenhed er, at
denne enhed hverken er stabil over tid eller en international standard. Et af
de vigtigste formål med økonomisk analyse er at måle den økonomiske
vækst i mængde mellem forskellige perioder. Det er derfor i forbindelse
med ændringer i værdien af visse økonomiske aggregater nødvendigt at
skelne mellem ændringer, der udelukkende skyldes prisændringer, og
øvrige ændringer, som kaldes »mængdeændringer«.
Økonomisk analyse omfatter endvidere geografiske sammenligninger,
dvs. mellem forskellige nationale økonomier. Der fokuseres på interna-
tionale mængdesammenligninger på produktions- og indkomstniveau,
men også prisniveauet er interessant. Det er derfor nødvendigt at opdele
forskellene i værdien af økonomiske aggregater mellem landepar eller
landegrupper i komponenter, som afspejler forskellene i mængde og
forskellene i pris.
10.02. Når der er tale om tidsmæssige sammenligninger af strømme og
beholdninger, er det vigtigt, at der lægges lige stor vægt på en præcis
måling af prisændringer og af mængdeændringer. På kort sigt er
iagttagelsen af prisudviklingen af lige så stor interesse som målingen af
den udbudte og efterspurgte mængde. På længere sigt kan man ikke ved
analysen af den økonomiske vækst se bort fra ændringer i de relative
priser på de forskellige typer varer og tjenester.
Hovedformålet er ikke bare at tilvejebringe omfattende mål for pris- og
mængdeændringer for hovedaggregaterne i nationalregnskabssystemet,
men at samle et sæt af indbyrdes afhængige mål, som gør det muligt at
gennemføre systematiske og detaljerede analyser af inflationen, den
økonomiske vækst og de økonomiske svingninger.
10.03. Det gælder generelt for geografiske sammenligninger, at der skal
foretages præcise målinger for både mængde- og priskomponenterne i
de økonomiske aggregater. Da spredningen mellem Laspeyres' og
Paasches formler ofte er betydelig i geografiske sammenligninger, er
Fischers indeksformel den eneste, der kan accepteres til dette formål.
10.04. Nationalregnskabet udmærker sig ved at tilvejebringe en passende ramme
for opstillingen af et system af mængde- og prisindeks og sikre
konsistensen i de statistiske data.
Fordelene ved at anvende nationalregnskabet kan opsummeres som følger:
a) På det begrebsmæssige plan betyder anvendelsen af et regnskabs-
system, som dækker hele det økonomiske system, at man nødvendigvis
må specificere priser og fysiske enheder på en sammenhængende måde
for de forskellige produkter og for det økonomiske systems forskellige
strømme. I et sådant system er det f.eks. absolut nødvendigt, at pris- og
mængdebegreberne for samme produktgruppe defineres på en ensartet
måde på såvel tilgangs- som anvendelsessiden.
b) På det statistiske plan medfører anvendelsen af nationalregnskabs-
systemet, at en række betingelser skal være opfyldt i både faste og
løbende priser, og anvendelsen af systemet kræver normalt nogle
justeringer, således at der sikres konsistens mellem pris- og
mængdeoplysningerne.
c) Udarbejdelsen af et integreret system af pris- og mængdeindeks som
led i et nationalregnskabssystem giver desuden nationalregnskabs-
statistikkerne en ekstra kontrolmulighed. Hvis man forudsætter, at der
er udarbejdet et afstemt system af tilgangs- og anvendelsestabeller i
løbende priser, kan man ved at opstille sådanne afstemte tabeller i faste
priser automatiskaflede et system af implicitte prisindek s. En
undersøgelse af rimeligheden i disse afledte indeks kan medføre
revision og korrektion af tallene i faste priser og i visse tilfælde endog
af værdierne i løbende priser.
d) Endelig giver anvendelsen af nationalregnskabet som ramme mulighed
for at beregne pris- og mængdeændringer for visse saldoposter på
kontiene, da disse pr. definition er afledt af andre elementer på
kontiene.
10.05. Trods fordelene ved et integreret system baseret på balancen mellem
tilgang og anvendelse for vare- og tjenestetransaktionerne totalt eller efter
erhverv, må det erkendes, at de således opnåede pris- og mængdeindeks1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 320
▼B
ikke imødekommer alle behov eller besvarer alle spørgsmål vedrørende
udviklingen i priser og mængder. De regnskabsmæssige krav og de valg,
man træffer med hensyn til pris- og mængdeindeksformler, kan, hvor
uundværlige de end måtte være ved opstillingen af et integreret system,
undertiden vise sig at være til gene. Der er også behov for oplysninger for
kortere perioder som f.eks. en måned eller et kvartal. I så fald vil det
måske vise signyttigt at anvende andre former forpris- ogmængdeindeks.
ANVENDELSESOMRÅDE FOR PRIS- OG MÆNGDEINDEKS I NATIO-
NALREGNSKABSSYSTEMET
10.06. Blandt de strømme, der optræder i nationalregnskabet i løbende priser,
findes der nogle — hovedsagelig vedrørende produkter — hvor man kan
skelne mellem en prisændring og en mængdeændring parallelt med det,
der gøres på det mikroøkonomiske plan. For mange andre strømme i
systemet er det betydeligt vanskeligere at foretage en sådan skelnen.
I det første tilfælde er der tale om strømme, som spænder over en gruppe
elementære vare- og tjenestetransaktioner, hvor værdien af hver enkelt
transaktion er lig med produktet af en række fysiske enheder og disses
respektive pris pr. enhed. Man skal blot vide, hvilke enkelttransaktioner
der indgår i den pågældende strøm, for at kunne opgøre gennemsnits-
ændringen i pris og mængde.
I det andet tilfælde — som vedrører en række transaktioner inden for
distribution og finansiel formidling samt saldoposter som f.eks. værditil-
vækst — er det vanskeligt eller endog umuligt direkte at opdele værdierne
i løbende priser i pris- og mængdekomponenter, og særlige løsninger må
derfor anvendes.
Der er desuden behov for at måle den reale købekraft for en række
aggregater, som f.eks. aflønning af ansatte, husholdningernes disponible
indkomst eller nationalindkomsten. Det kan f.eks.skeved at deflatere dem
med prisindekset for de varer og tjenester, der kan købes for dem.
10.07. Det skal understreges, at formål og fremgangsmåde ved opgørelse af den
reale købekraft er fundamentalt forskellige fra de tilfælde, hvor man skal
deflatere varer, tjenesteydelser og saldoposter. Hertil kan man opstille et
integreret system af pris- og mængdeindeks, som er nyttige bl.a. til måling
af økonomisk vækst. Når strømme af sidstnævnte type skal opgøres i reale
værdier, anvendes prisindeks for andre strømme end dem, der er på tale,
og det benyttede prisindeks kan variere alt efter formålet med beregn-
ingen. Der er altså kun tale om en konvention, som ikke kan anvendes
generelt inden for et integreret system af pris- og mængdeindeks.
DET SAMMENHÆNGENDE SYSTEM AF PRIS- OG MÆNGDEINDEKS
10.08. En systematiskopdeling af ændringerne i værdierne i løbende priser i
deres bestanddele »prisændringer« og »mængdeændringer« er begrænset
til strømme, der repræsenterer transaktioner registreret på kontiene for
varer og tjenester (0) og på produktionskontiene (I). Opdelingen foretages
både for data vedrørende de enkelte erhverv og for data vedrørende den
samlede økonomi. Strømme, der repræsenterer saldoposter, f.eks. værditil-
vækst, kan ikke direkte opdeles i pris- og mængdekomponenter. Dette kan
kun gøres indirekte ved hjælp af de relevante strømme af transaktioner.
Nårman anvender nationalregnskabssystemet, skal der ved beregningen af
dataene tages hensyn til følgende to betingelser:
a) Saldoen på kontoen for varer og tjenester skal for en hvilken som helst
periode på to år opgøres i både faste og løbende priser
b) I den samlede økonomi skal hver strøm være lig med summen af de
tilsvarende strømme for de forskellige erhverv.
En tredje betingelse, som ikke følger af anvendelsen af nationalregn-
skabssystemet, men som er resultatet af et bevidst valg, er, at enhver
ændring i værdien af transaktioner enten skal opfattes som en prisændring
eller som en mængdeændring, eller en kombination af disse.
Er disse tre betingelser opfyldt, betyder værdiansættelsen af kontiene for
varer og tjenester og produktionskontiene i faste priser, at der kan udledes
et integreret pris- og mængdeindekssystem.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 321
▼B
10.09. Til opbygningen af et sådant integreret indekssystem kræves følgende
poster:
Transaktioner i produkter
Produktion P.1
Markedsmæssig produktion P.11
Produktion til eget brug P.12
Anden ikke-markedsmæssig produktion P.13
Forbrug i produktionen P.2
Udgifter til konsum P.3
Udgifter til individuelt konsum P.31
Udgifter til kollektivt konsum P.32
Faktisk konsum P.4
Faktisk individuelt konsum P.41
Faktisk kollektivt konsum P.42
Bruttoinvesteringer P.5
Faste bruttoinvesteringer P.51
Lagerændringer P.52
Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande P.53
Eksport af varer og tjenester P.6
Eksport af varer P.61
Eksport af tjenester P.62
Import af varer og tjenester P.7
Import af varer P.71
Import af tjenester P.72
Skatter og subsidier på produkter
Produktskatter undtagen moms D.212 og D.214
Produktsubsidier D.31
Moms D.211
Forbrug af fast realkapital K.1
Saldoposter
Værditilvækst B.1
Bruttonationalprodukt B.1 * g
PRIS- OG MÆNGDEINDEKS FOR ANDRE AGGREGATER
10.10. Foruden ovennævnte pris- og mængdemål kan nedenstående aggregater
opdeles i egne pris- og mængdekomponenter. Der kan være forskellige
formål med denne opdeling.
Lagerbeholdninger AN.12
Beholdning af producerede faste aktiver AN.11
Aflønning af ansatte D.1
Lagerbeholdninger ved henholdsvis begyndelsen og slutningen af hver
periode må eventuelt opgøres i faste priser, for at man skal kunne beregne
mængdeændringen i lagerbeholdningerne i løbet af perioden.
Beholdningen af producerede faste aktiver skal opgøres i faste priser, for
at man kan beregne kapitalkoefficienterne og have et grundlag for
beregning af realkapitalforbruget i faste priser.
Aflønning af ansatte skal beregnes i faste priser, for at man kan måle
produktiviteten, og i nogle tilfælde også, når produktion er blevet opgjort
ved at anvende data i faste priser på input.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 322
▼B
10.11. Aflønning af ansatte er en bestanddel af indkomsten. Med henblik på at
måle købekraften kan aflønning af ansatte værdiansættes i reale værdier
ved at deflatere med et indeks, der afsplejler priserne på de produkter, de
ansatte køber. Også andre bestanddele af indkomsten, som f.eks.
husholdningernes disponible indkomst og nationalindkomsten, kan
måles i reale værdier på samme generelle måde.
GENERELLEPRINCIPPERFORBEREGNINGAFPRIS-OGMÆNGDE-
INDEKS
DEFINITION AF PRISER OG MÆNGDER FOR MARKEDSMÆSSIGE
PRODUKTER
10.12. Etableringen af et integreret pris- og mængdeindekssystem hviler på den
antagelse, at for den enkelte homogene vare eller tjeneste er værdien (v)
lig med prisen pr. kvantumsenhed (p) ganget med antallet af kvantumsen-
heder (q), dvs:
v¼p/C3q
10.13. Definition: Prisen defineres som værdien af en enhed af et produkt, hvor
kvantumsenhederne er fuldstændig homogene, ikke blot i
fysisk forstand, men også med hensyn til en række andre
karakteristika beskrevet i afsnit 10.16. For at være additive i
økonomisk forstand skal kvantumsenhederne være identiske
og have samme pris pr. enhed. For hvert aggregat af vare- og
tjenestetransaktioner vist i kontiene skal pris- og kvan-
tumsmål konstrueres således, at
værdiindeks ¼prisindeks /C3mængdeindeks :
Det betyder, at enhver ændring af værdien af en bestemt
strøm enten skal henføres til en prisændring eller en
mængdeændring eller en kombination af disse to.
10.14. Når der er tale om varetransaktioner er det i mange tilfælde let at definere
den fysiske enhed, som er genstand for transaktionen, og dermed prisen
pr. enhed. I en række tilfælde, f.eks. når der er tale om enkeltfremstillede
kapitalgoder, er det vanskeligere, og der må findes specielle løsninger.
Når der er tale om levering af tjenester, er det ofte vanskeligere at pege på
de karakteristika, der kendetegner de fysiske enheder, og der kan være
uenighed om, hvilke kriterier der skal lægges til grund. Dette kan gælde
store erhverv som finansiel formidling, engros- og detailhandel, tjenester
leveret til virksomheder, uddannelse, forskning og udvikling, sundhed og
fritid. På grund af servicefagenes stadig større betydning er det vigtigt at
finde frem til fælles løsninger for så vidt angår valget af fysiske enheder,
også selv om disse løsninger kun er konventioner.
KVALITETS- OG PRISFORSKELLE
10.15. Blandt de fysiske og andre karakteristika, der skal tages i betragtning, når
man definerer produkterne, spiller elementet »kvalitet« en vigtig rolle,
samtidig med at det giver anledning til vanskelige statistiske problemer.
For mange varer og tjenester, som er beregnet til særlige formål, findes
der nemlig mange forskellige kvalitetsvarianter med hver deres pris.
10.16. Kvalitetsforskelle ses af følgende faktorer:
a) fysiske karakteristika
b) levering på forskellige lokaliteter
c) levering på forskellige tider af døgnet eller af året
d) forskelle i salgsbetingelser eller i de forhold eller de omstændigheder,
under hvilke varerne eller tjenesterne leveres.
Hvor de fysiske karakteristika er givne, medfører forskelle i de øvrige
faktorer, at de fysiske enheder ikke er identiske i økonomisk forstand, og
at værdien varierer fra enhed til enhed. Disse forskelle i enhedsværdier
betragtes som forskelle i mængde og ikke som forskelle i pris.
I virkeligheden dækker betalingen for en vare ikke blot varens pris, men
også prisen på de tjenester, der er knyttet til vareleverancen. Det betyderfaktisk, at identiske varer, der sælges til forskellige priser ogpå forskellige
vilkår, bør betragtes som forskellige produkter. Denne konklusion
erkendes udtrykkeligt i tilgangs- og anvendelsestabellerne, hvor værdien
af handels- og transportavancer — som er de vigtigste tjenester i
forbindelse med levering af varer — registreres særskilt.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 323
▼B
10.17. Det, at der inden for et bestemt marked og i løbet af en og samme periode
forekommer flere enhedsværdier, kan med undtagelse af de tilfælde, der er
beskrevet i afsnit 10.19, betragtes som bevis for, at der også er tale om
forskellige kvaliteter. Derfor skal forskellige modeller af biler og endog
forskellige versioner af samme model betragtes som forskellige produkter,
ligesom der må skelnes mellem togrejser på første og anden klasse.
Til beregning af mål for pris og mængde, er det nødvendigt at anvende en
så detaljeret produktnomenklatur som muligt, således at hvert identificeret
produkt har størst mulig grad af ensartethed, uanset i hvor detaljeret form
de endelige resultater skal offentliggøres.
10.18. Kvalitetsdimensionen skal også tages i betragtning ved registrering af
tidsmæssige ændringer. En kvalitetsændring, som f.eks. skyldes en
ændring i et produkts fysiske karakteristika, skal betragtes som en
mængdeændring og ikke som en prisændring. Også virkningerne af
aggregering skal tages i betragtning. Ændringer i sammensætningen af en
strøm, der f.eks. medfører en højere gennemsnitskvalitet, skal registreres
som en mængdeforøgelse og ikke som en prisstigning. Heraf følger, at
hvad angår produktion vil skift mellem markeder med forskellige priser
— f.eks. indenlandske kontra udenlandske, eller industrielle anvendelser
kontra markeder for konsumvarer — blive behandlet som mængdeæn-
dringer og ikke som prisændringer. Det følger også heraf, at en
prisændring for en given strøm kun kan ske som følge af prisændringer
for individuelle transaktioner.
10.19. Definition: Det, at der kan konstateres forskelle i enhedsværdier, skal
ikke betragtes som ensbetydende med, at der er forskel i
kvaliteten, når følgende omstændigheder gør sig gældende:
manglende information, prisdiskriminering og dermed
begrænset valgfrihed samt tilstedeværelsen af parallelle
markeder. I disse tilfælde betragtes forskelle i enhedsværdier
som forskelle i pris.
10.20. Manglende information betyder, at køberen måske ikke kender eksister-
ende prisforskelle og derfor kommer til at købe til højere priser. Dette —
eller det modsatte — kan endvidere ske, når individuelle købere og
sælgere forhandler eller tinger om en pris. Dog må forskellen mellem
gennemsnitsprisen for en vare, der købes på et marked eller i en basar,
hvor der ofte tinges om prisen, og prisen for den samme vare solgt i en
anden type detailforretning, f.eks. et stormagasin, normalt behandles som
en kvalitetsforskel på grund af de forskellige salgsbetingelser.
10.21. Prisdiskriminering betyder, at en sælger har mulighed for at kræve
forskellige priser af forskellige kategorier af købere for identiske varer og
tjenester, der sælges under nøjagtig samme vilkår. I sådanne tilfælde er
der ingen eller kun begrænset valgfrihed for en køber, der hører til en
særlig kategori. Ifølge det vedtagne princip er der tale om prisdiskrimine-
ring, når der opkræves forskellig pris for identiske enheder, der sælges
under nøjagtig samme vilkår på et klart afgrænset marked. Prisvariationer
som følge af sådan diskriminering er ikke mængdeforskelle.
Mulighed for videresalg af varer på et bestemt marked betyder, at
prisdiskriminering for sådanne produkter i de fleste tilfælde kan forventes
at være ubetydelig. Eventuelle prisforskelle på varer kan normalt fortolkes
som begrundet i manglende information eller eksistensen af parallelle
markeder.
I serviceerhvervene, f.eks. inden for transport, kan producenterne tilbyde
lavere priser til grupper af enkeltpersoner med typisk lavere indkomster,
som f.eks. pensionister eller studerende. Hvis disse personer frit kan
vælge, hvornår de ønsker at lade sig transportere, betragtes det som en
prisdiskriminering. Hvis de derimod får lov til at betale de lavere priser på
betingelse af, at de kun benytter transportmidlerne på visse tider af dagen,
f.eks. uden for myldretiden, tilbydes de en transport af lavere kvalitet.
10.22. Der kan være flere forklaringer på eksistensen af parallelle markeder.
Enten er udbuddet til den lave pris for lille til, at køberne kan få dækket
deres behov og derfor må gå på et sekundært, parallelt marked, hvor
priserne er højere. Eller der kan forekomme et parallelt marked, hvor
sælgeren har mulighed for at undgå bestemte afgifter og derfor kan sælge
billigere. Også i disse tilfælde er ændringen en prisforskel og ikke en
mængdeforskel.
10.23. En ændring i strukturen af en strøm, som påvirker dens samlede værdi,
kan forekomme, når identiske produkter som følge af manglende
information, prisdiskriminering og eksistensen af parallelle markeder
sælges til forskellige priser.
Hvis man forestiller sig, at et bestemt kvantum af en særlig vare eller
tjeneste sælges til en lavere pris til en særlig kategori af købere uden1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 324
▼B
nogen som helst forskel i arten af den tilbudte vare eller tjeneste, stedet,
tidspunktet eller salgsbetingelserne eller andre faktorer, vil en efter-
følgende formindskelse af den andel, der sælges til den laveste pris, hæve
den gennemsnitspris, som køberne af varen eller tjenesten betaler. Dette
skal registreres som en prisforøgelse og ikke som en mængdeforøgelse.
PRINCIPPER FOR IKKE-MARKEDSMÆSSIGE TJENESTER
10.24. Ved udarbejdelsen af et fuldstændigt pris- og mængdeindekssystem, som
dækker den samlede tilgang og anvendelse af varer og tjenester, støder
man på en særlig vanskelighed, når det gælder måling af produktionen af
ikke-markedsmæssige tjenester. Disse tjenester adskiller sig fra markeds-
mæssige tjenester derved, at de ikke sælges til en markedspris, og at deres
værdi i løbende priser pr. konvention opgøres som summen af de påløbne
omkostninger. Disse omkostninger er forbrug i produktionen, aflønning af
ansatte, andre skatter minus subsidier på produktionen og forbrug af fast
realkapital.
10.25. Da der ikke findes nogen pris pr. enhed fra den almindelige omsætning,
kan man betragte »omkostningen pr. enhed« ved en ikke-markedsmæssig
tjeneste som en tilnærmet værdi for ændringen i prisen. Hvis ikke-
markedsmæssige tjenester forbruges individuelt, er det i princippet muligt
at beregne mængder, som er homogene, og som afspejler anvendelsen af
disse tjenester, og anvende omkostningerne pr. enhed for et basisår til at
udlededata i faste priser. Ved denne form for produktionsmåling vil det
være muligt at analysere ændringer i produktivitet for individuelle ikke-
markedsmæssige tjenester. For kollektive tjenester er det normalt ikke
muligt at fastsætte omkostningerne pr. enhed og de mængder, der afspejler
anvendelsen af dem. Forsøges det at registrere ændringer i produktivitet
for kollektive tjenester ved hjælp af indirekte metoder, bør brugerne gøres
opmærksom herpå.
10.26. I nationalregnskabet er det yderst vigtigt af følge det princip, at
produktion og forbrug af ikke-markedsmæssige tjenester ligesom produk-
tion og forbrug af varer og markedsmæssige tjenester skal defineres som
de faktiske strømme af disse varer og tjenester og ikke som de endelige
resultater af deres anvendelse. Da disse resultater også afhænger af mange
andre faktorer, er det ikke muligt at måle f.eks. mængden af undervis-
ningstjenester ud fra højnelsen af uddannelsesniveauet eller mængden af
sundhedstjenester ud fra forbedringen af befolkningens sundhedstilstand.
PRINCIPPER FOR VÆRDITILVÆKST OG BNP
10.27. Værditilvækst, saldoposten på produktionskontoen, er den eneste saldo,
der indgår i det integrerede pris- og mængdeindekssystem. Det er dog på
sin plads at understrege denne posts helt specielle karakter og den særlige
betydning af de dertil knyttede mængde- og prisindeks.
Til forskel fra de forskellige vare- og tjenestestrømme kan værditilvæk-
sten ikke henføres til en bestemt kategori af transaktioner. Derfor kan den
ikke direkte opløses i en priskomponent og en mængdekomponent.
10.28. Definition: Værditilvækst i faste priser defineres som forskellen mellem
produktion i faste priser og forbrug i produktionen i faste
priser.
VA¼X
P0ðÞQ1ðÞ /C0X
p0ðÞq1ðÞ
hvor P og Q er priser og mængder for produktion, og p og q
er priser og mængder for forbrug i produktionen. Den
teoretisk korrekte metode til beregning af værditilvæksten i
faste priser er dobbelt deflatering, dvs. at man deflaterer de
to strømme på produktionskontoen (produktion og forbrug i
produktionen) separat og derefter beregner balancen mellem
disse to nyværdiansatte strømme.
10.29. I nogle tilfælde, hvor de statistiske data er ufuldstændige eller ikke
tilstrækkeligt pålidelige, kan det være nødvendigt at anvende en enkelt
indikator. Findes der gode data om værditilvæksten i løbende priser, er et
af alternativerne til dobbelt deflatering at deflatere den pågældende
værditilvækst direkte med et prisindeks for produktionen. Det forudsættes
derved, at priserne forforbrug i produktionen ændrer sigi samme takt som
for produktionen. En anden mulig fremgangsmåde er at ekstrapolereværditilvæksten i basisåret med et mængdeindeks for produktionen. Dette
mængdeindeks kan enten være beregnet direkte fra mængdedata eller ved
at deflatere den pågældende værdi af produktionen med et passende
prisindeks. Ved denne metode gås der faktisk ud fra, at mængdeændrin-
gerne er de samme for produktionen og for forbrug i produktionen.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 325
▼B
For visse serviceerhverv for markeds- og ikke-markedsmæssige tjenester,
som f.eks. finansiering, tjenester leveret til virksomheder, uddannelse eller
forsvar, kan det være umuligt at opnå tilfredsstillende skøn over pris- og
mængdeændringer for produktionen. I sådanne tilfælde kan bevægelser i
værditilvæksten i faste priser beregnes ved hjælp af ændringer i aflønning
af ansatte efter faste lønsatser og forbrug af fast realkapital i faste priser.
Ved kompileringen af dataene kan det være nødvendigt at anvende
sådanne midler, også selv om der egentlig ikke er nogen grund til at
antage, at arbejdsproduktiviteten forbliver uændret på kort eller lang sigt.
10.30. Mængde- og prisindeks for værditilvæksten er væsensforskellige fra de
tilsvarende indeks for vare- og tjenestestrømme.
Det samme gælder for pris- og mængdeindeks for aggregerede saldoposter
som f.eks. bruttonationalproduktet. Sidstnævnte er lig med summen af
samtlige værditilvækster minus FISIM — dvs. lig med de sammenlagte
saldoposter — plus skatter minus subsidier på produkter, og kan fra en
anden synsvinkel betragtes som værende saldoposten mellem endelig
anvendelse i alt og import.
PROBLEMER VED ANVENDELSEN AF PRINCIPPERNE
10.31. For at kunne anvende pris- og mængdeprincipperne på de forskellige
strømme i systemet er det nødvendigt at løse en række af de problemer,
der opstår i denne forbindelse.
ANVENDELSEN GENERELT
10.32. Behovet for at bestemme, hvilke af de i de foregående afsnit beskrevne
faktorer, der forklarer prisforskellene, opstår, hver gang man analyserer
tidsrækker af værdidata og skal adskille prisændringer fra mængdeæn-
dringer. Selv om detaljeringsgraden er høj, giver rækker af kvantitative
data ofte kun grove mål for mængdeændringer, idet de ikke i tilstrækkelig
grad afspejler de ændringer, der kan være sket i blandingen af forskellige
kvaliteter. Det betyder f.eks., at der ved et konstant antal af fysiske
enheder, der registreres for en bestemt strøm, kan være tale om en
undervurdering af mængdeændringen, hvis der er sket en ændring i
sammensætningen til fordel for enheder af højere kvalitet. Denne
forskydning medfører en ændring i gennemsnitskvaliteten og skal
registreres som en forhøjelse af mængdeindekset. Almindeligvis er den
bedste metode til at beregne mængdeændringer i vare- og tjenestestrømme
at deflatere værdidata med prisindeks. Eftersom alle ændringer i
gennemsnitskvaliteten afspejles korrekt i værdirækkerne, får man et
korrekt mængdeindeks ved at dividere med et repræsentativt prisindeks,
som er korrigeret for kvalitetsændringerne.
10.33. Deflatering med prisindeks er måske ikke altid den bedste fremgangsmåde
i praksis, og andre metoder må tages i anvendelse. Værdirækker kan f.eks.
være udarbejdet ved at gange pris- og mængdedata, og der kan så udledes
faste prisdata ved at bruge priser fra basisåret. Det kan også forekomme,
at nogle værdirækker er af ringe kvalitet, eller der kan være
vanskeligheder forbundet med at udlede pålidelige prisindeks. Der kan
så foretages beregninger på basis af kvantumsindikatorer. I sådanne
tilfælde bør man sørge for, at mængderne refererer til produkter, der er så
homogene som muligt. Hvis ingen af de ovenfor beskrevne metoder kan
anvendes, kan det blive nødvendigt at basere data for produktion i faste
priser på skønnet input i faste priser.
10.34. For ikke-markedsmæssige tjenester eksisterer muligheden for at deflatere
værdier ved hjælp af prisindeks ikke, og der må anvendes andre løsninger.
Disse beskrives nedenfor i afsnit 10.41-10.46.
ANVENDELSE PÅ SPECIFIKKE STRØMME
Strømme af varer og markedsmæssige tjenester
10.35. Af alle strømmene i økonomien er det ændringerne i værdien af strømme
af varer ogmarkedsmæssige tjenester, der lettest lader sigopdele i pris- og
mængdeændringer. Her skal der skelnes klart mellem:
a) strømme, som repræsenterer faktiske transaktioner på markedet til en
bestemt pris
b) strømme, der repræsenterer produktion til eget brug (f.eks. landmænds
forbrug af egne produkter og boligtjenester i egen bolig)
c) strømme, hvis værdi er defineret som en forskel mellem vare- og
tjenestetransaktioner (f.eks. handelsavancer)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 326
▼B
d) strømme, hvis værdi er defineret som en forskel mellem fordelings-
transaktioner og/eller finansielle transaktioner (f.eks. indirekte målte
finansielle formidlingstjenester og forsikringstjenester).
10.36. Strømme af kategori a) er langt de fleste og de mest almindelige.
Ændringer i disse strømmes værdi kan naturligt opsplittes i mængdeæn-
dringer og prisændringer. Den almindelige metode med at deflatere den
løbende værdi af disse strømme med prisindeks kan anvendes i alle de
tilfælde, hvor varer og tjenester kan udtrykkes i enheder, der for
størstedelens vedkommende er homogene fra år til år.
10.37. Strømme af kategori b), som er fiktive transaktioner, er kendetegnet ved
ikke at have nogen egentlig pris. Dette er tilfældet med varer som
landbrugsprodukter til eget brug og fast realkapital produceret for egen
regning. For tjenesters vedkommende er den vigtigste type boligtjenester i
egen bolig. Værdierne af disse imputerede strømme fås ved at anvende
priserne på lignende produkter, der sælges, og deflatoren skal derfor væreden samme. Eftersom det sædvanligvis er nødvendigt at værdiansætte
produktion i forbindelse med byggeri for egen regning ved hjælp af
produktionsomkostninger frem for priser, må deflatoren afpasses herefter.
10.38. De vigtigste strømme i kategori c) er dem, hvis værdi i løbende priser fås
som forskellen mellem værdierne af to varestrømme. Det gælder for
handelsavancer, hvis værdi i løbende priser beregnes som forskellen
mellem den faktiske eller imputerede salgspris for en vare, der var købt af
engros- eller detailhandelen med videresalg for øje, og den pris, der skulle
have været betalt af distributøren for at erstatte varen på det tidspunkt,
hvor den blev solgt eller på anden vis afhændet. Efter en af metoderne kan
opgørelsen af handelsavancerne i faste priser derfor også foretages som en
difference mellem to tal, idet man fra værdien i faste priser af varer, som
er videresolgt af engros- eller detailhandelen, trækker værdien i faste
priser af varer, som er købt med henblik på videresalg. Som alternativ kan
man foretage værdiansættelser i faste priser ved at fremskrive handels-
avancerne i basisåret med udviklingen i enten salgsmængden eller
købsmængden. Ved denne alternative metode skal der for at opnå
nøjagtige resultater tages hensyn til, at handelsavancerne varierer alt efter
produkter og anvendelser. Dette problem erkendes eksplicit i tilgangs- og
anvendelsestabellerne.
10.39. Kategori c) omfatter endvidere produktion af rejsebureautjenester, der
opgøres som værdien af bureauernes vederlag (gebyrer og kommissioner).
Disse tjenester kan også måles som forskellen mellem to strømme:
køberens fulde betaling og producentens udgifter til transport og
indlogering. Mængdemålet kan måles som forskellen mellem disse
strømme beregnet i faste priser. Alternativt kan gebyr eller kommission
defineres som prisen pr. enhed for den type transport eller indlogering, der
anvendes, og mængdeindikatoren for gebyret vil dervor bevæge sig i
samme retning som disse strømme.
10.40. Strømmene i kategori d) omfatter finansielle formidlingstjenester, men
også betaling for forsikringsselskabers og pensionsfondes tjenester er
medtaget. Finansielle formidlingstjenester leveres af banker og andre
kreditinstitutter og omfatter udlån af penge til erhvervslivet eller
husholdningerne, tilbud om sikre og fordelagtige opsparingsmuligheder,
opbevaring af penge og værdigenstande, køb og salg af fremmed valuta,
clearing af checks, levering af almindelig økonomisk information, handel
med aktier, obligationer og andre værdipapirer samt investeringsrådgiv-
ning. I nogle tilfælde kan disse tjenester nemt defineres og betales
særskilt, f.eks. når der er tale om leje af bankbokse, eller når der opkræves
gebyrer i forbindelse med udstedelse af aktier og obligationer samt
kreditgivning. I dette tilfælde kan transaktionernes løbende værdi
beregnes, og det samme gælder de priser og mængder, der er nødvendige
for at kunne måle priser og mængder. En opdeling af indirekte målte
finansielle formidlingstjenester og af forsikringstjenester i pris- og
mængdekomponenter kan dog normalt kun foretages på vilkårligt
grundlag og skal hvile på konventioner.
Strømme af ikke-markedsmæssige tjenester
10.41. Ikke-markedsmæssige tjenester produceret af offentlig forvaltning og
service og non-profit institutioner rettet mod husholdningerne (NPIH)
dækker en lang række tjenester, der både er nødvendige og nyttige for
samfundet. De kan opdeles i to hovedkategorier:
a) tjenester, der ydes til enkeltpersoner, dvs. tjenester, hvor forbrugerne
eller modtagerne kan identificeres individuelt. Forbrug af disse
tjenester kræver, at initiativet skal komme fra den enkelte
b) tjenester, der ydes kollektivt, dvs. tjenester, som forbruges kollektivt af
hele befolkningen.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 327
▼B
10.42. Tjenester, der ydes til enkeltpersoner, kan ydes på individuelt grundlag
(f.eks. sundhedspleje) eller på gruppebasis (f.eks. undervisning). Ifølge
deres natur kan disse tjenester ydes enten som markedsmæssige tjenester
eller som ikke-markedsmæssige tjenester. Ofte vil den enkelte kunne
skaffe sig sådanne tjenester enten ved at henvende sig til en virksomhed
på det frie marked (og betale for tjenesten) eller ved at gå til en ikke-
markedsmæssig enhed inden for den offentlige forvaltning og service eller
NPIH (og modtage tjenesten gratis eller næsten gratis).
I forbindelse med markedsenheder bør man anvende metoden med at
deflatere værdier i løbende priser med prisindeks, da variationer i
sammensætningen af produkter med forskellige priser så kan vises
korrekt, således at mængderne påvirkes frem for priserne. For ikke-
markedsmæssige tjenester, der ydes til enkeltpersoner, kan opgørelsen af
produktionen baseres på mængdeindikatorer. I forbindelse med undervis-
ning kan disse indikatorer være det antal timer, som elever tilbringer i
klasseværelset eller modtager individuel undervisning, og for ikke-
markedsmæssige sundhedstjenester skal indikatorerne afspejle hospitalbe-
handling eller besøg hos læger eller sygeplejersker. I begge tilfælde er der
en kvalitetsdimension indeholdt i mængden af ressourcer, der anvendes på
eleven eller patienten. Der bør anvendes så detaljerede data som muligt,
således at hver indikator, for hvilken der foretages beregninger, er så
homogen som muligt med hensyn til omkostningerne. Kun da vises
ændringer i produktblandingen korrekt som mængdeændringer.
Når der er tale om tjenester til enkeltpersoner, skal man i princippet måle
mængdeændringen i produktionen og forbruget af dissepå grundlag af den
anvendelse, der gøres af disse tjenester. Man undgår således i ensartede
tilfælde at skulle anvende forskellige kriterier, alt efter om tjenesterne har
karakter af markedsmæssige eller ikke-markedsmæssige tjenester.
Ændringen i kvalitet skal naturligvis medregnes i mængdeændringen,
men det gælder såvel for markedsmæssige tjenester som for ikke-
markedsmæssige tjenester til enkeltpersoner.
10.43. De tjenester, der ydes kollektivt, produceres af den offentlige forvaltning
og service til gavn for hele samfundet. De dækker et bredt spektrum af
aktiviteter, såsom generelle offentlige tjenester, forsvaret, udenrigstjene-
sten, domstolene og politiet, samt i forbindelse med by- og
miljøplanlægningen, den økonomiske planlægning osv. Da det drejer sig
om tjenester, der forbruges kollektivt, indirekte og til stadighed, kan man
ikke måle den producerede mængde af disse tjenester ved at registrere
omfanget af den brug, der gøres af dem.
10.44. Det er undertiden ikke muligt i praksis at få pålidelige mængdeindikatorer
for ikke-markedsmæssige tjenester, der ydes til enkeltpersoner, og det kan
i så fald være nødvendigt at foretage mængdemålinger efter samme
metoder som ved tjenester, der ydes kollektivt. Det er derfor nødvendigt at
lægge en beregning i faste priser af de forskellige omkostningselementer i
denne produktion til grund, dvs.:
a) forbrug i produktionen
b) aflønning af ansatte
c) andre produktionsskatter minus andre produktionssubsidier
d) forbrug af fast realkapital.
Anvendelsen af input-mål som erstatning for produktion betyder, at det
ikke er muligt at foretage en produktivitetsanalyse.
10.45. Beregningen af forbrug i produktionen i faste priser rejser ingen særlige
teoretiske problemer, da den vedrører varer og markedsmæssige tjenester.
Den kan enten opgøres ved at deflatere værdierne i løbende priser med et
prisindeks for forbrug i produktionen eller på grundlag af mængder
nyværdiansat i basisårets priser.
10.46. Beregning i faste priser af aflønning af ansatte og forbrug af fast
realkapital inden for ikke-markedsmæssige tjenester foretages efter de
generelle metoder, der er beskrevet i afsnit 10.53 og 10.54 nedenfor.
Andre produktionsskatter er ofte af en type, der kan relateres til en
mængdeindikator, f.eks. beskæftigelsesmængde eller antal anvendte
køretøjer.
Skatter og subsidier på produkter og import
10.47. Selv om det integrerede pris- og mængdeindekssystem egentlig er
begrænset til vare- og tjenestetransaktioner, udelukker det dog ikke
muligheden af at beregne mål for pris- og mængdeændringer for visse
andre transaktioner. Denne mulighed foreligger blandt andet i forbindelse
med skatter og subsidier, som er direkte knyttet til mængden eller værdien
af de varer og tjenester, som er genstand for transkationerne. Af tilgangs-1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 328
▼B
og anvendelsestabellerne fremgår værdierne af disse klart. Ved at anvende
de nedenfor beskrevne regler er det muligt at nå frem til pris- og
mængdemål for de kategorier af skatter og subsidier, der er registreret på
kontiene for varer og tjenester, nemlig:
a) produktskatter undtagen moms (D.212 og D.214)
b) produktsubsidier (D.31)
c) moms (D.211).
10.48. I det enkleste tilfælde er der tale om skatter, som udgør et fast beløb pr.
kvantumsenhed af det produkt, der er genstand for transaktionen.
Provenuet fra en sådan skat er afhængig af:
a) kvantiteten af de produkter, der har været genstand for transaktionerne
b) det beløb, der opkræves pr. enhed, hvilket svarer til skattesatsen.
Opdeling af værdiændringen i dens to bestanddele giver næppe anledning
til vanskeligheder. Mængdeændringen tilvejebringes gennem ændringen i
mængden af de beskattede varer, Prisændringen svarer til ændringen i det
beløb, der opkræves pr. enhed, dvs. ændringen i skattesatsen.
10.49. Et hyppigere forekommende tilfælde er det tilfælde, hvor skatten udgør en
vis procentdel af værdien af transaktionen. Provenuet fra en sådan skat er i
så fald afhængig af:
a) kvantiteten af de produkter, som har været genstand for transaktionen
b) prisen på de produkter, som har været genstand for transaktionen
c) skattesatsen (i procent).
Skattebeløbet pr. mængdeenhed findes altså ved at gange skattesatsen med
produktets pris. Ændringen i provenuet fra en sådan skat kan også
opsplittes i en mængdeændring, som svarer til udviklingen i mængden af
de beskattede produkter, og en prisændring, som svarer til udviklingen i
skattebeløbet pr. mængdeenhed (b * c).
10.50. Værdien af produktskatter ekskl. moms (D.212 og D.214) måles i mængde
ved at anvende basisårets skattebeløb pr. enhed på de producerede eller
importerede produktmængder eller ved at anvende basisårets skattesatser
på værdien af produktionen eller importen omregnet til basisårets priser.
Man skal være opmærksom på, at skattebeløbene kan variere mellem de
forskellige anvendelser. Dette er der taget hensyn til i tilgangs- og
anvendelsestabellerne.
10.51. På samme måde måles værdien af produktsubsidier (D.31) i mængde ved
at anvende basisårets subsidiebeløb pr. enhed på de producerede eller
importerede produktmængder eller ved at anvende basisårets subsidie-
satser på værdien af produktionen eller importen omregnet til basisårets
priser, idet der samtidig tages hensyn til, at der er forskellige
subsidiebeløb for de forskellige anvendelser.
10.52. Produktmoms (D.211) beregnes — både i den samlede økonomi og i de
forskellige erhverv og for andre brugere — på nettobasis og vedrører kun
ikke-fradragsberettiget moms. Denne defineres som forskellen mellem
den moms, der faktureres på produkterne, og den moms, som brugerne af
disse produkter kan trække fra. Alternativt er det også muligt at definere
produktmoms som summen af alle ikke-fradragsberettigede beløb, som
skal betales af brugerne.
Ikke-fradragsberettiget moms i faste priser kan beregnes ved at anvende
de i basisåret gældende momssatser på de i basisårets priser udtrykte
strømme. Eventuelle ændringer i momssatsen for det løbende år vil
følgelig give sig udtryk i prisindekset og ikke i mængdeindekset for den
ikke-fradragsberettigede moms.
Den andel, som den fradragsberettigede moms udgør af den fakturerede
moms, og dermed af den ikke-fradragsberettigede moms, kan variere:
a) enten som følge af en ændring i fradragsmulighederne på grund af en
ændring af skattelovene og skattereglerne med øjeblikkelig virkning
eller med en vis tidsforskydning
b) eller som følge af ændringer i anvendelsessammensætningen af
produkterne (f.eks. en forøgelse af den del af anvendelserne, der
nyder godt af fradragsmuligheden).
En ændring i værdien af den fradragsberettigede moms, som skyldes
ændringer i fradragsmulighederne, vil efter den beskrevne metode blive
behandlet som en ændring i skattebeløbet pr. enhed, hvilket også gælder
for en ændring af momssatsen for den fakturerede moms.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 329
▼B
På den anden side må en ændring i værdien af den fradragsberettigede
moms, som skyldes en ændring i anvendelsessammensætningen, give sig
udtryki en ændring i mængden af indgående moms. Denne ændring
afspejler sig således i mængdeindekset for produktmomsen.
Forbrug af fast realkapital
10.53. Det er ikke særlig vanskeligt at opstille mængdemål for forbrug af fast
realkapital, hvis man har tilstrækkelige oplysninger om sammensætningen
af beholdningen af faste aktiver (kapitalapparatet). De fleste lande
anvender i forbindelse med beregningen af forbrug af fast realkapital i
løbende priser en metode, der er baseret på kumulerede investeringer
(PIM-metoden), hvilket nødvendiggør beregningen af kapitalapparatet i
faste priser. For at kunne gå fra værdiansættelsen i den oprindelige
anskaffelsespris til en værdiansættelse i genanskaffelsespriser, må man
først omregne værdien af kapitalgoder, som er erhvervet i løbet af
forskellige perioder, til en ensartet værdi, dvs. til værdien i basisårets
priser. De pris- og mængdeindeks, som anvendes til dette formål, vil også
kunne anvendes til at beregne værdien i faste priser og prisindekset for
forbrug af fast realkapital.
Når metoden med kumulerede investeringer ikke anvendes, kan man få
frem til ændringen i forbrug af fast realkapital i faste priser ved at
deflatere værdien i løbende priser fordelt efter produkter med prisindeks
for investeringer i disse produkter. I så tilfælde skal der tages højde for
kapitalapparatets alderssammensætning.
Aflønning af ansatte
10.54. For at kunne måle mængden af input fra arbejdskraften kan man som
kvantumsenhed for aflønning af ansatte anvende en times arbejde for en
given type job og et givet kvalifikationsniveau. Ligesom for varer og
tjenester må man skelne mellem forskellige kvaliteter og beregne
mængdeforholdstal for den enkelte type arbejde. Prisen for hver type er
den aflønning, der betales pr. time, som naturligvis kan variere efter typen
af arbejde. Et mængdemål for udført arbejde kan beregnes som et vægtet
gennemsnit af mængdeforholdstallene forforskellige typer arbejde, vægtet
med værdierne af aflønning af ansatte i året forud eller i et fastsat basisår.
Alternativt kan der beregnes et lønindeks for arbejde ved at beregne et
vægtet gennemsnit af de forholdsmæssige ændringer i timelønssatserne for
forskellige typer arbejde, igen ved at anvende aflønning af ansatte som
vægte. Beregnes mængdeindeks af Laspeyres-typen indirekte ved at
deflatere ændringer i aflønning af ansatte i løbende priser med et indeks
for gennemsnitlig ændring i timelønnen, skal sidstnævnte være et indeks
af Paasche-typen.
10.55. For at kunne måle den reale købekraft for aflønning af ansatte kan denne
strøm deflateres med et indeks, der afspejler anvendelsen af denne
indtjening. Det prisindeks, der normalt vælges til dette formål, er den
implicitte deflator for udgifter til individuelt konsum eller forbrugerpris-
indekset.
Beholdninger af producerede faste aktiver og lagerbeholdninger
10.56. Det er nødvendigt at have data i faste priser både for beholdninger af
producerede faste aktiver og lagerbeholdninger. For de producerede faste
aktivers vedkommende er sådanne data, som er nødvendige for at kunne
beregne kapitalkoefficienterne, tilgængelige, hvis man anvender PIM-
metoden. I andre tilfælde kan oplysninger om værdien af beholdningerne
af aktiver indhentes fra producenterne, og der kan foretages en deflatering
med de prisindeks, der bruges til faste bruttoinvesteringer, idet der tages
hensyn til beholdningernes aldersstruktur.
Lagerændringer måles ved værdien af lagertilgang minus summen af
værdien af lagerafgang og værdien af eventuelle løbende tab af varer, der
ligger på lager i en given periode. Opgørelser i faste priser fås ved at
deflatere disse komponenter. Når der er tale om forholdsvis regelmæssige
ændringer i mængden af og priserne på lagerbeholdningerne, kanlagerændringerne også beregnes ved at gange mængdeændringen i
lagerbeholdningerne med gennemsnitspriser for det løbende år eller
basisåret. Et andet alternativ, som også kan bruges som krydscheck, er at
beregne lagerændringerne som differencen mellem lagerbeholdninger
opgjort ved henholdsvis slutningen og begyndelsen af perioden. Til dette
formål skal værdien af lagerbeholdningerne minus nyværdiansættelse i
henhold til producenternes regnskaber nyværdiansættes og udtrykkes i
enten det løbende års eller basisårets gennemsnitspriser. Refererer de til
det løbende år, repræsenterer værdien mængdeændringerne i lagerbehold-1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 330
▼B
ningerne i løbende priser. Refererer de til et basisår, svarer værdien til
mængdeændringerne i lagerbeholdningerne i basisårets priser.
Måling af realindkomst for den samlede økonomi
10.57. Det er ikke muligt at opdele indkomststrømme i en pris- og en
mængdekomponent, og derfor kan mål for pris og mængde ikke defineres
på samme måde som for de før omtalte strømmes og beholdningers
vedkommende. Indkomststrømme kan kun måles i reale værdier, hvis man
vælger en særlig kurv af varer og tjenester, som indkomsten sædvanligvis
bruges til, og anvender prisindekset for denne kurv som deflator for
løbende indkomster. Valget er altid vilkårligt i den forstand, at indkomst
sjældent bruges specielt på indkøb i den pågældende periode. Noget af
den spares eventuelt op til indkøb i senere perioder, eller indkøb i den
pågældende periode kan være delvis finansieret fra tidligere opsparing.
10.58. Bruttonationalproduktet i faste priser måler den samlede produktion
(minus forbrug i produktionen) i mængde for hele økonomien. Residenters
samlede realindkomst påvirkes ikke blot af denne produktionsmængde,
men også af bytteforholdet mellem eksport og import fra udlandet.
Forbedres bytteforholdet, skal der mindre eksport til for at betale for en
given importmængde, således at varer og tjenester ved et givet niveau af
indenlandsk produktion kan omfordeles fra eksport til forbrug eller
investeringer.
10.59. Det reale bytteforholdskorrigerede bruttonationalprodukt kan udledes ved
at lægge den såkaldte bytteforholdsgevinst til mængdetallene for brutto-
nationalproduktet. Bytteforholdsgevinsten eller eventuelt
bytteforholdstabet defineres som:
T¼X/C0M
P/C0X
Px/C0M
Pm/C20/C21
dvs. balancen i løbende priser af eksport minus import deflateret med et
prisindeks P, minus forskellen mellem den deflaterede værdi af eksport og
den deflaterede værdi af importen. Valget af en passende deflator P til de
løbende vare- og tjenestebalancer bør overlades til de statistiske
myndigheder i det enkelte land, idet der tages hensyn til det pågældende
lands særlige forhold. Hvis der er usikkerhed med hensyn til valg af
deflator, vil et gennemsnit af import- og eksportprisindeksene sandsyn-
ligvis udgøre en passende deflator.
10.60. Forskellige realindkomstaggregater identificeres og defineres som vist i
nedenstående tabel:
Bruttonationalproduktet i faste priser
plus bytteforholdsgevinst eller -tab fra ændringer i byttefor-
holdet
lig med det reale bytteforholdskorrigerede bruttonationalprodukt
plus reale primærindkomster fra udlandet
minus reale primærindkomster til udlandet
lig med den reale bruttonationalindkomst
plus reale løbende overførsler fra udlandet
minus reale løbende overførsler til udlandet
lig med real disponibel bruttonationalindkomst
minus forbrug af fast realkapital i faste priser
lig med real disponibel nettonationalindkomst
For at kunne udtrykke de forskellige nationalindkomstaggregater i reale
værdier anbefales det at deflatere primære indkomster og overførsler fra
og til udlandet med et indeks for indenlandsk endelig anvendelse, brutto.
Real disponibel nationalindkomst skal udtrykkes netto ved at trække
forbrug af fast realkapital i faste priser fra dens bruttoværdi.
VALG AF INDEKSFORMLER OG ÆNDRING AF BASISÅR
10.61. Ved udarbejdelse af et integreret pris- og mængdeindekssystem, må man
træffe et bevidst valg af, hvilke indekstyper man vil anvende.
10.62. Det foretrukne mål til måling af år-til-år ændringer i mængde er et Fisher-
mængdeindeks, der defineres som det geometriske gennemsnit af
Laspeyres- og Paasche-indeksene. Ændringer i mængde over længere1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 331
▼B
perioder fås ved sammenkædning, dvs. ved at kumulere år-til-år
mængdebevægelserne.
10.63. Det foretrukne mål til måling af år-til-år ændringer i priser er et Fisher-
prisindeks. Prisændringer over lange perioder fås ved at sammenkæde år-
til-år prisbevægelserne.
10.64. Kædeindeks, som bruger Laspeyres-mængdeindeks til at måle ændringer i
mængde og Paasche-prisindeks til at måle år-til-år prisbevægelser, giver
acceptable alternativer til Fisher-indeks.
10.65. Selv om det foretrukne mål til måling af mængde og pris er et
kædeindeks, må det erkendes, at den manglende additive konsistens kan
være en alvorlig ulempe for mange typer analyser.
Et aggregat defineres som summen af dets komponenter. Additivitet
kræver, at denne identitet bevares, når værdierne af både et aggregat og
dets komponenter i en eller anden referenceperiode ekstrapoleres over tid
med anvendelse af et sæt mængdeindekstal.
10.66. Det anbefales derfor, at der ud over kædeindeksene for hovedaggregater
kompileres disaggregerede data i faste priser — dvs. direkte værdiansæt-
telse af løbende mængder i basisårets priser.
Opgørelsen af regnskabsdataene i faste priser skal foretages på det finest
mulige detaljeringsniveau, såfremt dataene skal være konsistente inden for
rammerne af et integreret pris- og mængdemålingssystem. Tilgangs- og
anvendelsestabellerne danner den centrale begrebsmæssige og statistiske
ramme for alle målene i faste priser. Yderligere data findes i supplerende
tabeller.
Serier i faste priser skal dog med tiden ombaseres. ENS har vedtaget det
princip at ændre basisåret hvert femte år fra og med 1995. Når basisåret
ændres, er det kutyme at knytte dataene på den gamle basis sammen med
dataene på den nye basis i stedet for at føre ombaseringen endnu længere
tilbage. Når basisåret opdateres, går additiviteten tabt som følge afsammenkædningen.
10.67. Når basisårværdier ekstrapoleres med kædemængdeindeks, er det
nødvendigt at forklare brugerne, hvorfor der ikke er nogen additivitet i
tabellerne.
De ikke-additive data i »faste priser« offentliggøres uden nogen form for
justering. Denne metode er gennemskuelig og anskueliggør problemets
omfang over for brugerne.
Dette udelukker dog ikke muligheden af, at der kan være forhold, under
hvilke de ansvarlige for udarbejdelsen af dataene måske vil foretrække at
fjerne afvigelserne for at forbedre den samlede konsistens af dataene.
GEOGRAFISKE PRIS- OG MÆNGDEINDEKS
10.68. Ved sammenligning af priser og mængder mellem landene skal problemet
med de forskellige nationale valutaer løses. Da valutakurserne ikke er
stabile nok til dette formål, og da de heller ikke korrekt afspejler forskelle
i købekraft, er det nødvendigt at bruge en metodologi, som svarer til den,
der bruges til tidsmæssige sammenligninger inden for et enkelt land. Det
er derfor nødvendigt at udarbejde pris- og mængdeindeks mellem par af
lande, som anvender samme slags indeksformler, som når de måler
ændringer mellem tidsperioder. Hvilket som helst af de to lande A og B
kan bruges til at give vægtene, og — set fra land A's synsvinkel — kan et
Laspeyres-indeks med vægte fra land A beregnes ligesom et Paasche-
indeks, hvor der bruges vægte fra land B.
10.69. Hvis de to landes økonomier er meget forskellige, kan spredningen
mellem disse to indeks være ret stor, og resultaterne bliver da for
afhængige af, hvilket af de to man vælger. Til binære sammenligninger
kræver ENS derfor et gennemsnit af de to i form af et Fisher-indeks.
10.70. Direkte mængdemæssige sammenligninger mellem økonomiske situati-
oner, der kun har lidt til fælles, er i sagens natur vanskelige, og det bedste
alternativ er derfor metoden med deflatering af værdier i løbende priser
med prisindeks. Det gælder i endnu højere grad ved internationale end ved
tidsmæssige sammenligninger. Gennem en omhyggelig specifikation og
identifikation af produkterne kan der beregnes prisforhold på basis af
oplysninger indsamlet i forbindelse med prisundersøgelser i de enkelte
lande. Da priserne angives i de nationale valutaer, må man ved fortolkning
af priskoefficienterne indføre begrebet købekraftsparitet (KKP). For et
givet produkt defineres KKP mellem valutaen for land A og valutaen for
land B som det antal enheder af land B's valuta, der er nødvendig i land B
for at købe det samme kvantum af produktet, som man med en enhed af1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 332
▼B
land A's valuta vil kunne købe i land A. KKP for produktgrupper og
højere aggregeringsniveauer og til BNP fås ved at vægte KKP for
produkter med deres andel i udgifterne. Et prisindeks mellem de to lande
fås ved at dele KKP-indekset med den aktuelle vekselkurs mellem de to
pågældende valutaer.
10.71. For ikke-markedsmæssige tjenesters vedkommende støder man ved
internationale sammenligninger på samme problem som ved tidsmæssige
sammenligninger. Det betyder, at produktion måles som summen af input.
Den metode, man for tiden anvender i geografiske sammenligninger,
består i at beregne KKP ud fra priskoefficienter for vigtige komponenter i
disse input. Ved denne metode, som indebærer mængdesammenligninger
af input, tages der ikke hensyn til forskelle i produktivitet i forbindelse
med ikke-markedsmæssige tjenester mellem de sammenlignede lande.
Derfor er det vigtigt, at der udvikles metoder, som i stedet fører til
sammenligninger af mængden af produktion af ikke-markedsmæssige
tjenester. Dette skulle principielt være muligt i forbindelse med
individuelle ikke-markedsmæssige tjenester på samme generelle måde
som ved tidsmæssige sammenligninger.
10.72. I ENS erkendes behovet for internationale pris- og mængdesammen-
ligninger mellem lande. Det vigtigste mål er mængdesammenligninger af
BNP og dets anvendelser, og her skal betingelsen vedrørende transitivitet
opfyldes. Ved transitivitet forstås, at det direkte indeks for land C baseret
på land A er lig med det indirekte indeks, der fås ved at gange det direkte
indeks for land B baseret på land A med det direkte indeks for land C
baseret på land B.
10.73 I ENS er fremgangsmåden ved beregning af et sæt af multilaterale
mængdemål og KKP'er den, at man starter med binære sammenligninger
mellem samtlige mulige landepar blandt de pågældende lande. De til dette
formål anvendte Fisher-indeks er ikke transitive, men man kan af disse
udlede et sæt transitive indeks, der ligner de oprindelige Fisher-indeks så
meget som muligt ved til dette formål at anvende det traditionelle
kriterium med de mindste kvadrater. Ved at minimere afvigelserne
mellem de oprindelige Fisher-indeks og de ønskede transitive indeks når
man frem til den såkaldte EKS-formel.
10.74. EKS-indekset anvender alle de indirekte indeks, der kæder land i sammen
med land k samt det direkte indeks mellem dem. Mellem land i og land k
er det således det geometriske gennemsnit af det direkte indeks mellem i
og k og samtlige mulige indirekte indeks, der forbinder de to lande. Det
direkte indeks får dobbelt så stor vægt som hvert indirekte indeks.
Transitivitet opnås ved at man i EKS-indekset for et givet landepar tagerethvert andet land med.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 333
▼B
KAPITEL 11
BEFOLKNING OG FORBRUG AF ARBEJDSKRAFT
11.01. Visse sammenligninger mellem lande, mellem erhverv eller mellem
sektorer inden for samme økonomi giver først mening, når hoved-
aggregaterne i nationalregnskabet (f.eks. bruttonationalprodukt,
husholdningernes konsum, et erhvervs værditilvækst og aflønning af
ansatte) sættes i forhold til befolkningstallet og forbruget af arbejdskraft.
Det er derfor nødvendigt at have definitioner af den samlede befolkning,
beskæftigelse, job, samlet antal arbejdstimer, fuldtidsbeskæftigelse og
forbruget af ansattes arbejdskraft opgjort i faste priser, som er nært knyttet
til de begreber, der anvendes i nationalregnskabet.
11.02. Disse betegnelser er i systemet defineret på grundlag af begreberne
økonomisk område og interessecentrum.
11.03. Forbrug af arbejdskraft skal klassificeres på grundlag af samme statistiske
enheder, som anvendes ved analysen af produktionen, nemlig den lokale
faglige enhed og den institutionelle enhed.
11.04. Hovedaggregaterne, som befolkning og forbruget af arbejdskraft skal
relateres til, er årlige totaler. Derfor bør der anvendes årlige gennem-
snitsværdier for befolkning og forbrug af arbejdskraft.
Hvis der gennemføres flere undersøgelser i årets løb, vælges gennem-
snittet af de resultater, der opnås på de forskellige referencetidspunkter.
Foretages der kun én årlig undersøgelse, må det sikres, at den anvendte
periode er fuldt repræsentativ; ved vurdering af data for året som helhed
bør de seneste oplysninger om variationer i årets løb anvendes. Vil man
f.eks. anslå den gennemsnitlige beskæftigelse, skal der på en eller anden
måde korrigeres for, at nogle personer ikke arbejder hele året (f.eks.
løsarbejdere og/eller sæsonarbejdere).
DEN SAMLEDE BEFOLKNING
11.05. Definition: På en given dag omfatter et lands samlede befolkning alle
personer, såvel statsborgere som udlændinge, der har fast
bopæl inden for landets økonomiske område, også selv om
disse personer er midlertidigt fraværende. Til visse formål
vil et årligt gennemsnit af befolkningstallet udgøre et
hensigtsmæssigt grundlag for estimering af nationalregn-
skabsvariablerne eller som regningsenhed ved
sammenligninger.
11.06. Den samlede befolkning defineres i nationalregnskabet i henhold til
hjemstedsbegrebet (se kapitlet »Enheder og deres gruppering«).
En person, der opholder sig eller har til hensigt at opholde sig inden for
landets økonomiske område i et år eller derover, betragtes som havende
fast bopæl i landet.
En person, som har fast bopæl i landet, men som opholder sig i eller har til
hensigt at opholde sig i udlandet under et år, betragtes som midlertidigt
fraværende.
Alle personer, som tilhører samme husholdning(1), er residente i det land,
hvor. husholdningen har sit økonomiske interessecentrum, dvs. det land,
hvor husholdningen har én eller flere boliger, som medlemmerne af
husholdningen betragter og anvender som deres hovedbopæl. Et medlem
af en resident husholdning er fortsat resident, selv om denne person
hyppigt foretager rejser uden for det økonomiske område, eftersom det
økonomiske interessecentrum forbliver i det land, hvor husholdningen er
resident.
11.07. Et lands samlede befolkning omfatter:
a) statsborgere bosat i landet
b) civile statsborgere, der befinder sig i udlandet i en periode på under et
år (grænse- og sæsonarbejdere, turister, patienter osv.)
c) civile udlændlinge bosat i landet i et år eller derover (herunder
ansatte(2) ved De Europæiske Fællesskabers institutioner og civile
internationale organisationer inden for landets geografiske område)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 334
(1) Begrebet husholdning er defineret i kapitlet »Enheder og deres gruppering«.
(2) Inklusive ledsagende medlemmer af deres husstand.
▼B
d) udenlandske militærpersoner(1), som arbejder for internationale
militære organisationer inden for landets geografiske område
e) udenlandsktek niskpersonale (1), som er udstationeret i en længere
periode i landet, og som anses for at være beskæftiget af deres
værtsregering på vegne af den regering eller internationale organisa-
tion, som faktisk finansierer deres arbejde.
Pr. konvention omfatter den samlede befolkning, uanset varigheden af
udlandsopholdet, ligeledes:
a) statsborgere, der studerer i udlandet
b) medlemmer (1) af de nationale væbnede styrker stationeret i udlandet
c) statsborgere (1) ansat ved nationale videnskabelige baser beliggende
uden for landets geografiske område
d) statsborgere (1) udstationeret ved nationale repræsentationer i udlandet
e) statsborgere (1), som er besætningsmedlemmer på fiskerfartøjer, andre
skibe, luftfartøjer og flydende platforme, der helt eller delvis opererer
uden for det geografiske område.
11.08. I overensstemmelse hermed medregnes følgende ikke i den samlede
befolkning:
a) civile udlændinge, der befinder sig inden for landets geografiske
område i en periode, der ikke overstiger ét år (grænse- og
sæsonarbejdere, turister, patienter osv.)
b) civile statsborgere, der opholder sig i udlandet i et år eller derover
c) militære statsborgere, der arbejder for internationale organisationer
beliggende i udlandet
d) statsborgere, der arbejder som teknisk personale med langvarig
udstationering i udlandet, og som anses for at være ansat af
værtsregeringen på vegne af den regering eller internationale
organisation, som faktisk finansierer deres arbejde
og pr. konvention heller ikke:
a) udenlandske statsborgere, der studerer i landet
b) medlemmer af et fremmed lands væbnede styrker udstationeret i landet
c) udenlandske statsborgere ansat ved udenlandske videnskabelige baser
beliggende inden for landets geografiske område
d) fremmede statsborgere udstationeret ved fremmede repræsentationer
inden for landets geografiske område.
11.09. Den ovenfor definerede befolkning adskiller sig fra den tilstedeværende
befolkning (de facto-befolkningen), som omfatter de personer, der på en
given dag befinder sig inden for det geografiske område.
ERHVERVSAKTIV BEFOLKNING
11.10. Definition: Den erhvervsaktive befolkning omfatter alle personer af
begge køn og over en vis alder, som leverer arbejdskraft til
produktive aktiviteter (som ligger inden for systemets
produktionsgrænse) inden for en bestemt referenceperiode.
Den erhvervsaktive befolkning omfatter alle personer, som opfylder alle
kriterier for at henhøre under kategorien beskæftigede (lønmodtagere og
selvstændige) eller arbejdsløse.
»Lønmodtagere« og »selvstændige« er defineret under overskriften
»Beskæftigelse«.
»Arbejdsløse« er defineret under overskriften »Arbejdsløshed«.
BESKÆFTIGELSE
11.11. Definition: Beskæftigede omfatter alle personer — både lønmodtagere
og selvstændige — der udøver en eller anden form for
produktiv virksomhed, som ligger inden for systemets
produktionsgrænse.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 335
(1) Inklusive ledsagende medlemmer af deres husstand.
▼B
LØNMODTAGERE(1)
11.12. Definition: Lønmodtagere defineres som personer, der ifølge en aftale
arbejder for en anden resident institutionel enhed og
modtager løn (registreres som D1 Aflønning af ansatte).
Der er tale om et arbejdsgiver/lønmodtagerforhold, når der mellem en
virksomhed og en person foreligger en formel eller uformel aftale, som
normalt indgås frivilligt af begge parter, ifølge hvilken personen arbejder
for virksomheden mod betaling i form af penge eller naturalier.
Lønmodtagere klassificeres her, medmindre de samtidig har selvstændig
virksomhed som hovedaktivitet; i så tilfælde klassificeres de under
selvstændige.
11.13. Lønmodtagere omfatter:
a) personer (arbejdere, over- og underordnede funktionærer, husassi-
stenter ogpersoner, somudfører en lønnet produktionsaktivitet somled
i beskæftigelsesprogrammer), som er knyttet til en arbejdsgiver ved en
ansættelseskontrakt
b) tjenestemænd og andre offentligt ansatte under tjenestemandslignende
aftaler
c) militærpersoner, soldater på kontrakt og værnepligtige (inkl. værne-
pligtige i civil beskæftigelse)
d) præster, hvis de aflønnes direkte af sektoren offentlig forvaltning og
service eller af en non-profit institution
e) ejere af selskaber og kvasi-selskaber, hvis der arbejder i disse
foretagender
f) studerende, som har en formel forpligtelse, ifølge hvilken de bidrager
med egen arbejdskraft til et foretagendes produktion til gengæld for
betaling og (eller) en uddannelse
g) hjemmearbejdere(2), hvis de foreligger en eksplicit aftale om, at den
hjemmearbejdende medarbejder modtager betaling for det udførte
arbejde, dvs. den mængde arbejde, hvormed der er bidraget til en
produktionsproces
h) handicappede lønmodtagere, forudsat at der er et formelt eller uformelt
arbejdsgiver/lønmodtagerforhold
i) personer ansat af vikarbureauer, der skal medregnes i det pågældende
bureaus erhverv, og ikke i det erhverv, som den virksomhed, de rent
faktisk arbejder for, tilhører. I forbindelse med input-output analyser
kan det dog overvejes at foretage en omklassificering af sådanne
personer og af alle tilhørende omkostninger (se punkt 9.51).
11.14. Personer, der midlertidigt ikke er i arbejde, betragtes også som
lønmodtagere, forudsat at de har formel tilknytning til en arbejdsplads.
Denne formelle tilknytning skal være baseret på et eller flere af følgende
kriterier:
a) fortsat udbetaling af løn
b) sikkerhed for tilbagevenden til arbejdspladsen ved afslutning af
ledighedsperioden, eller en aftale om datoen for tilbagevenden
c) fraværet fra jobbet må ikke overstige den periode, i hvilken
arbejdstageren i påkommende tilfælde kan modtage sociale ydelser
uden forpligtelse til at acceptere andre job.
Dette dækker personer, som midlertidigt ikke er i arbejde på grund af
sygdom eller skade, helligdag eller ferie, strejke eller lockout, uddannel-
sesorlov, barsels- eller forældreorlov, reduktion i økonomisk aktivitet,
midlertidige forstyrrelser i arbejdsprocessen eller indstilling af arbejdet på
grund af f.eks. dårligt vejr, mekanisk eller elektrisk sammenbrud, mangel
på råmaterialer eller brændstof, eller andet midlertidigt fravær med eller
uden orlov.
SELVSTÆNDIGE
11.15. Definition: Selvstændige er personer, som er eneejere eller medejere af
de personlige foretagender, hvor de arbejder, undtagen de1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 336
(1) »Lønmodtagere« svarer til ILO's definition på »lønnet beskæftigelse«.
(2) En hjemmearbejder er en person, som indvilliger i at arbejde for et bestemt foretagende
eller at levere en bestemt mængde varer eller tjenesteydelser til et bestemt foretagendeefter forudgående aftale eller kontrakt med samme foretagende, men hvis arbejdsplads
ikke er inden for foretagendet.
▼B
personlige foretagender, der klassificeres som kvasi-
selskaber. Selvstændige klassificeres her, medmindre de
også har lønnet beskæftigelse, som udgør deres hoved-
aktivitet; i så fald klassificeres de under lønmodtagere.
Uanset årsag kan selvstændige være midlertidigt fraværende fra arbejds-
pladsen i referenceperioden. Betalingen for selvstændigt erhverv er
blandet indkomst.
11.16. Selvstændige omfatter også følgende kategorier:
a) ulønnede medhjælpende familiemedlemmer, herunder dem som
arbejder i personlige foretagender, der helt eller delvis beskæftiger
sig med markedsmæssig produktion
b) hjemmearbejdere, hvis indkomst afhænger af værdien af resultaterne af
en eller anden produktionsproces, for hvilken de pågældende er
ansvarlige, uanset arbejdsindsatsens omfang
c) personer i arbejdsstyrken, som beskæftiger sig med produktion
udelukkende til personligt konsum eller egen kapitaldannelse, enten
individuelt eller kollektivt.
Ulønnede frivillige arbejdstagere indgår i kategorien selvstændige,
såfremt deres frivillige aktiviteter resulterer i produktion af varer som
f.eks. opførelse af en bolig, en kirke eller anden form for bygning. Men
hvis deres frivillige aktiviteter resulterer i produktion af tjenester som
f.eks. ulønnet pasning og rengøring, indgår de ikke under beskæftigelse,
eftersom disse frivillige tjenester ikke indgår under produktion (se punkt
3.08).
Da der ikke forbruges arbejdskraft i forbindelse med boligtjenester i
ejerboliger, betragtes ejere af egen bolig ikke som selvstændige.
BESKÆFTIGELSE OG HJEMSTED
11.17. Resultatet af produktionsenhedernes virksomhed kan kun sammenlignes
med antallet af beskæftigede, hvis sidstnævnte omfatter både residente og
ikke-residente ansatte hos residente produktionsenheder.
Beskæftigede omfatter derfor følgende kategorier:
a) ikke-residente grænsearbejdere, dvs. personer, som krydser grænsen
hver dag for at arbejde i det økonomiske område
b) ikke-residente sæsonarbejdere, dvs. personer, som flytter ind i det
økonomiske område for en periode, der ikke overstiger ét år, for at
arbejde i de erhverv, hvor der i perioder er brug for ekstra arbejdskraft
c) medlemmer af de nationale væbnede styrker udstationeret i udlandet
d) statsborgere ansat ved nationale videnskabelige baser beliggende uden
for landets geografiske område
e) statsborgere udstationeret ved nationale repræsentationer i udlandet
f) besætningsmedlemmer på fiskerfartøjer, andre skibe, luftfartøjer og
flydende platforme, der drives af residente enheder
g) lokalt ansatte i den offentlige forvaltning og service med sæde uden for
det økonomiske område.
11.18. Derimod medregnes ikke:
a) residente grænse- og sæsonarbejdere, dvs. personer, som arbejder
inden for et andet nationalt økonomisk område
b) statsborgere, der er besætningsmedlemmer på fiskerfartøjer, andre
skibe, luftfartøjer og flydende platforme, der drives af ikke-residente
enheder
c) lokalt ansatte i udenlandske offentlige forvaltninger, der har sæde
inden for landets geografiske område
d) personalet i De Europæiske Fællesskabers institutioner og civile
internationale organisationer inden for landets geografiske område
(herunder lokalt ansatte, som er direkte rekrutteret)
e) militærpersoner, der arbejder for internationale militære organisationer
inden for landets geografiske område
f) statsborgere, der arbejder på udenlandske videnskabelige baser inden
for det økonomiske område.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 337
▼B
11.19. For at muliggøre overgangen til de begreber, der sædvanligvis anvendes i
beskæftigelsesstatistikkerne (det indenlandske beskæftigelsesbegreb),
vises i ENS følgende poster separat:
a) værnepligtige (er ikke medregnet i beskæftigelsesstatistikkerne, men er
medregnet i ENS under tjenester produceret af offentlig forvaltning og
service)
b) residenter, der arbejder for ikke-residente produktionsenheder (er
medregnet i beskæftigelsesstatistikkerne, men er ikke medregnet i det
samlede antal beskæftigede ifølge ENS)
c) ikke-residenter, der arbejder hos residente produktionsenheder (er ikke
medregnet i beskæftigelsesstatistikkerne, men er medregnet i det
samlede antal beskæftigede ifølge ENS)
d) erhvervsaktive residenter, som permanent opholder sig på institution
e) erhvervsaktive residenter under den aldersgrænse, som anvendes i
arbejdsstyrkestatistikker.
ARBEJDSLØSHED
11.20. Definition: I overensstemmelse med de definitioner, der er opstillet af
ILO (tiende internationale konference for arbejdsmarkeds-
statistikere), omfatter »arbejdsløse« de personer over en vis
alder, som i referenceperioden:
a) »var uden arbejde«, dvs. personer som ikke var i lønnet
beskæftigelse som lønmodtager eller selvstændig
b) »løbende var til rådighed for arbejdsmarkedet«, dvs.
personer som var til rådighed for lønnet beskæftigelse
som lønmodtagere eller selvstændige i referenceperioden,
og
c) »søgte arbejde«, dvs. personer som i en bestemt periode
for nylig har truffet særlige foranstaltninger med henblik
på at søge lønnet beskæftigelse som lønmodtager eller
selvstændig.
De særlige foranstaltninger kan omfatte registrering på et offentligt eller
privat arbejdsanvisningskontor, søgen arbejde hos arbejdsgivere, fore-
spørgsler om beskæftigelse på arbejdspladser, landbrugsbedrifter,
fabrikker, markedspladser eller andre forsamlingspladser, indrykning af
og reflektering på avisannoncer, henvendelser til familie, venner eller
bekendte, søgen efter jord, bygninger, maskiner eller udstyr med henblik
på at etablere egen virksomhed, søgen efter finansieringsmuligheder,
ansøgning om tilladelser eller licenser osv.
11.21. Definition: Arbejdsløshedsprocenten angiver de arbejdsløses andel af
den erhvervsaktive befolkning.
Arbejdsløshedsprocenten beregnes som regel særskilt for kvinder og
mænd og for forskellige aldersgrupper og krydsklassificeres yderligere
med andre befolkningsmæssige variabler som f.eks. ægteskabelig stilling,
uddannelse eller nationalitet.
JOB
11.22. Definition: Et job er en eksplicit eller implicit aftale(1)mellem en person
og en resident institutionel enhed om udførelse af arbejde(2)
mod betaling(3) for en nærmere fastsat periode eller på
ubestemt tid.
Denne definition omfatter både lønmodtagerjob og selvstændiges job, dvs.
lønmodtagerjob, hvis personen tilhører en anden institutionel enhed end
arbejdsgiveren, og selvstændig virksomhed, hvis personen tilhører samme
institutionelle enhed som arbejdsgiveren.
11.23. Begrebet job afviger fra begrebet beskæftigelse som defineret ovenfor:
a) det omfatter andet, tredje, osv.job, somén ogsamme person har. Disse
anden, tredje, osv. job, som en person har, kan enten følge lige efter1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 338
(1) Den eksplicitte eller implicitte aftale vedrører forbrug af arbejdskraft, og ikke produktion
i form af en vare eller en tjenesteydelse.
(2) Arbejde er enhver aktivitet, som bidrager til produktionen af varer eller tjenesteydelser
inden for produktionsgrænsen. Hvorvidt arbejdet og arbejdstagernes alder er ioverensstemmelse med loven er i princippet irrelevant.
(
3) Betaling skal her fortolkes i bred betydning, dvs. også omfattende selvstændiges
blandede indkomst.
▼B
hinanden indenfor referenceperioden (som regel en uge) eller løbe
parallelt, f.eks. når en person har et aftenarbejde ved siden af
dagarbejdet.
b) På den anden side omfatter det ikke personer, som midlertidigt ikke er
på arbejde, men som har »formel tilknytning til deres job«, f.eks. i
form af »sikkerhed for at kunne vende tilbage til sit job … eller en
aftale om hvornår man kan vende tilbage til sit job«. En sådan aftale
mellem en arbejdsgiver og en person, som er arbejdsløs på grund af
tekniske årsager eller fraværende på grund af uddannelse, medregnes
ikke som et job i systemet.
JOB OG BOPÆL
11.24. Et job inden for landets økonomiske område defineres som en eksplicit
eller implicit aftale mellem en person (som kan være resident i et andet
økonomisk område) og en institutionel enhed, der er resident i landet.
Ved måling af forbruget af arbejdskraft i den økonomiske aktivitet er det
kun den institutionelle produktionsenheds hjemsted, der er relevant, fordi
kun residente producenter bidrager til bruttonationalproduktet.
11.25. Desuden gælder følgende:
a) Job er omfattet af jobtællingen inden for det økonomiske område, når
de beskæftigede hos en resident producent arbejder midlertidigt i et
andet økonomisk område, og når aktivitetens art og varighed ikke
berettiger til, at den behandles som en selvstændig resident enhed i
dette andet område.
b) Job er ikke omfattet af jobtællingen i det økonomiske område, når de
udføres for ikke-residente institutionelle enheder, dvs. for enheder med
interessecentrum i et andet land, som ikke har til hensigt at udøve
aktivitet på det indenlandske område i et år eller mere.
c) Job besat af personale fra internationale organisationer og job besat af
lokalt rekrutteret personale, som er ansat på udenlandske ambassader,
er ikke medtaget i optællingen, eftersom arbejdsgiverenhederne ikke er
residente.
SAMLET ANTAL ARBEJDSTIMER
11.26. Definition: Det samlede antal arbejdstimer svarer til det antal timer, der
rent faktisk er udført af en lønmodtager eller en selvstændig i
løbet af regnskabsperioden for at opnå en vis produktion
inden for produktionsgrænsen.
På grund af den brede definition af lønmodtagere, som dækker personer,
der midlertidigt ikke er i arbejde, men som har en formel tilknytning til
arbejdsmarkedet, samt deltidsbeskæftigede, anbefaler ENS, at man bruger
det samlede antal arbejdstimer, og ikke antallet af ansatte som målestok
for beregningen af produktiviteten.
Det samlede antal arbejdstimer er den foretrukne målestok for forbruget af
arbejdskraft i systemet.
11.27. I overensstemmelse med de normer, der er opstillet af ILO (tiende
internationale konference for arbejdsmarkedsstatistikere), omfatter det
samlede antal faktisk udførte arbejdstimer:
a) de timer, der rent faktisk udføres i den normale arbejdstid
b) de timer, der udføres ud over den normale arbejdstid, og sædvanligvis
til en højere timelønssats end den normale (overtid)
c) den tid, der på arbejdspladsen bruges til ting som forberedelse af
arbejdspladsen, reparations- og vedligeholdelsesarbejde, forberedelse
og rengøring af værktøj samt udarbejdelse af kvitteringer, fakturaer,
arbejdssedler og beretninger
d) den tid, der tilbringes på arbejdspladsen i døde perioder, f.eks. som
følge af lejlighedsvis mangel på arbejde, maskinstop eller ulykker,
eller den tid, der tilbringes på arbejdspladsen, i løbet af hvilken der
ikke udføres arbejde, men som der ydes betaling for i henhold til en
ansættelseskontrakt med garanti
e) den tid, der svarer til korte hvilepauser på arbejdspladsen, herunder
arbejdsstandsninger til indtagelse af forfriskninger.
11.28. Derimod omfatter de faktisk udførte arbejdstimer ikke:
a) betalte, men ikke udførte timer, såsom betalt årlig ferie, betalte
feriedage, betalt sygeorlov
b) spisepauser1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 339
▼B
c) den tid, der medgår til transport mellem hjem og arbejde, selv når der
ydes betaling herfor (bygningsarbejdere). Dog medregnes den tid, der
medgår til sådan transport, når denne foregår i arbejdstiden.
11.29. Det samlede antal arbejdstimer er det antal timer, hvor der rent faktisk er
udført arbejde i løbet af referenceperioden af lønmodtagere og selv-
stændige inden for det økonomiske område:
a) inklusive arbejde, som udføres uden for det økonomiske område for
residente institutionelle arbejdsgiverenheder, som ikke har noget
økonomisk interessecentrum dér
b) eksklusive arbejde, som udføres for udenlandske institutionelle
arbejdsgiverenheder som ikke har noget økonomisk interessecentrum
inden for det økonomiske område.
11.30. I forbindelse med mange erhvervsundersøgelser registreres betalte timer,
og ikke udførte arbejdstimer.
I disse tilfælde skal antallet af arbejdstimer anslås for hver jobgruppe ved
hjælp af alle de oplysninger, der er tilgængelige om betalt orlov osv.
11.31. Til brug for konjunkturforløbanalyser kan det være nyttigt at justere det
samlede antal arbejdstimer ved at operere med et fast antal arbejdsdage
om året.
FULDTIDSBESKÆFTIGELSE
11.32. Definition: Fuldtidsbeskæftigede, som svarer til antallet af fuldtidsjob,
defineres som det samlede antal arbejdstimer divideret med
det gennemsnitlige årlige antal arbejdstimer i fuldtidsjob
inden for det økonomiske område.
11.33. Denne definition beskriver ikke nødvendigvis, hvorledes begrebet
beregnes: eftersom arbejdstiden i et fuldtidsjob har ændret sig gennem
tiderne ogvarierer mellem erhverv, må der anvendes metoder, der forhver
jobgruppe tilvejebringer den gennemsnitlige andel af job, der ikke er
fuldtidsjob, samt den gennemsnitlige arbejdstid for disse. Først skal der
for hver jobgruppe foretages en skønsmæssig ansættelse af en normal
arbejdsuge. Hvis det er muligt, kan en jobgruppe inden for et bestemt
erhverv defineres på grundlag af køn og (eller) arbejdets art.Kollektive
lønaftaler udgør, for lønmodtagerjob, de bedste kriterier for fastsættelse af
disse tal. Antallet af fuldtidsbeskæftigede opgøres særskilt i hver
jobgruppe, hvorefter de tælles sammen.
11.34. Selv om det samlede antal arbejdstimer er den bedste målestokfor
forbruget af arbejdskraft, har fuldtidsbeskæftigelsen den fordel, at den er
lettere at beregne, og det er derfor lettere at foretage internationale
sammenligninger med lande, som kun kan anslå fuldtidsbeskæftigelsen
skønsmæssigt.
FORBRUG AF ANSATTES ARBEJDSKRAFT OPGJORT I FASTE
PRISER
11.35. Definition: Forbruget af ansattes arbejdskraft opgjort i faste priser måler
det aktuelle forbrug af arbejdskraft, vurderet efter de
lønniveauer, som er fremherskende for lønmodtagerjob
gennem en udvalgt grundperiode.
11.36. Aflønning af ansatte i løbende priser divideret med forbruget af
arbejdskraft i faste priser giver et implicit lønindeks, som er sammen-
ligneligt med det implicitte prisindeks for endelig anvendelse.
11.37. Formålet med begrebet forbrug af ansattes arbejdskraft opgjort i faste
priser er at udtrykke ændringerne i sammensætningen af arbejdsstyrken,
f.eks. fra lavtlønnede til højtlønnede arbejdstagere. Hvis denne analyse
skal være effektiv, bør den gennemføres for hvert enkelt erhverv.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 340
▼B
KAPITEL 12
KVARTALSREGNSKABER
12.01. Kvartalsregnskaberne er en integrerende del af nationalregnskabssystemet
og er bl.a. af stor betydning ved analysen af det løbende år og ved
beregningen af foreløbige estimater for det foregående år. Kvartalsregn-
skaberne udgør et sammenhængende sæt af transaktioner, konti og
saldoposter, som dækker både det finansielle og det ikke-finansielle
område, og som registreres kvartalsvis. Der anvendes samme principper,
definitioner og struktur som i de årlige regnskaber med visse
modifikationer, som hænger sammen med den periode, der dækkes.
12.02. Kvartalsregnskaberne er især vigtige, fordi de er det eneste sammen-
hængende sætaf hurtigt disponible indikatorer, som giver et samlet billede
af såvel finansielle som ikke-finansielle økonomiske aktiviteter på kort
sigt.
12.03. Den periode, kvartalsregnskaberne vedrører, og behovet for hurtigst
muligt at råde over pålidelige oplysninger giver kvartalsregnskaberne
visse typiske karakteristiske træk, bl.a. statistiske metoder til udarbejdelse
af kontiene, sæsonsvingninger og behandlingen af disse, konsistens
mellem kvartalsregnskaberne og de årlige regnskaber samt en række
regnskabsmæssige karakteristiska i relation til referenceperioden. Disse
typiske karakteristika vil blive udførligt behandlet i en håndbog om
kvartalsregnskaber, som Eurostat påtænker at offentliggøre, inden
nærværende metodologi tages i anvendelse.
12.04. Destatistiske metoder, der anvendes til at udarbejde kvartalsregnskaberne,
kan afvige betydeligt fra dem, der anvendes i forbindelse med de årlige
regnskaber. De kan opdeles i to hovedkategorier: direkte metoder og
indirekte metoder. De direkte metoder er baseret på, at der kvartalsvist er
datakilder til rådighed svarende til dem, der anvendes til at udarbejde de
årlige regnskaber, med passende forenklinger. Derimod er de indirekte
metoder baseret på en tidsmæssige disaggregering af dataene fra de årlige
regnskaber efter matematiske eller statistiske metoder, hvor der anvendes
referenceindikatorer, som gør det muligt at foretage ekstrapolation for det
løbende år. Når man skal vælge mellem de forskellige indirekte metoder,
skal man især sørge for, at prognosefejlene for det løbende år reduceres til
et minimum for at sikre, at de foreløbige årlige estimater så vidt muligt
svarer til de endelige tal. Valget mellem disse fremgangsmåder afhænger
bl.a. af, hvilke informationer der foreligger på kvartalsbasis.
12.05. Serierne i kvartalsregnskaberne udviser ofte meget kortfristede variationer
betinget af vejr, kutyme, lovgivningen osv., der som regel betegnes som
sæsonsvingninger. Selv om sæsonsvingninger er en integrerende del af
kvartalsdataene, er de ofte skyld i, at det er umuligt at foretage en korrekt
identifikation og analyse af konjunkturudviklingen. Det er derfor
nødvendigt at udarbejde såvel rå som sæsonkorrigerede regnskaber. I
den forbindelse skal man sikre, at de sæsonkorrigerede tal overholder
regnskabsidentiteterne. Et problem med nær tilknytning til sæsonkorrige-
ring er problemet med korrigering for antal arbejdsdage, som skal
behandles nærmere i Eurostats håndbog.
12.06. Da der i forbindelse med kvartalsregnskaberne anvendes samme regn-
skabsmæssige ramme som ved de årlige regnskaber, skal de være
tidsmæssigt konsistente med disse. Dette betyder, når der er tale om
strømvariabler, at summen af kvartalsdataene er lig med de årlige tal for
det pågældende år. For de foregående års vedkommende er der i
princippet ikke noget til hinder for, at denne betingelse kan opfyldes. For
det løbende års vedkommende er der imidlertid et problem med hensyn til
den tidsmæssige prioritet mellem kvartalsdata og årsdata, idet kvartals-
dataene som regel foreligger tidligere end årsdataene. Dette problem kan
eventuelt løses ved, at man vedtager, at de foreløbige estimater for de
årlige tal fåsved aggregering af kvartalstallene. Så snart der foreligger nye
årlige oplysninger, som resulterer i en revision af de foreløbige tal, skal
kvartalsdataene ændres tilsvarende. Da kvartalsregnskaberne og de årlige
regnskaber er baseret på samme system, er de årlige regnskaber et
biprodukt af kvartalsregnskaberne, og der kræves derfor ikke særskilte
årlige beregninger for at kunne udarbejde de årlige regnskaber.
12.07. Der skal sikres tidsmæssig konsistens for rådataene og — i overens-
stemmelse med metoden for sæsonkorrigering — for kvartalsdataene.
12.08. De fleste transaktioner og saldoposter er som regel nogenlunde ligeligt
fordelt på alle kvartaler. Nogle transaktioner er dog koncentreret på et
eller to kvartaler af året. Dette gælder for indkomstskatter, udbytte, renter
osv. Behandlingen af disse tilfælde afhænget først og fremmest af,
hvordan de pågældende tal beregnes.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 341
▼B
12.09. Teoretisk set er der ikke noget til hinder for, at kvartalsregnskaberne
udarbejdes efter samme skema som de årlige regnskaber. I praksis er det
dog tilrådeligt at forenkle og reducere dette skema for at få pålidelige
kvartalstal så hurtigt som muligt (jf. program for tabeller og data, der skal
leveres inden for rammerne af ENS-95).1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 342
▼B
KAPITEL 13
REGIONALREGNSKABER
13.01. Regionalregnskaberne er en regional opdeling af regnskaberne for den
samlede økonomi. I regionalregnskaberne anvendes samme begreber som
i regnskaberne for den samlede økonomi, medmindre andet er angivet.
13.02. En forudsætning for at kunne opstille et komplet sæt af konti på regionalt
plan er, at hver enkelt region behandles som en særskilt økonomisk enhed.
En regions transaktioner med andre regioner bliver således en slags
udlandstransaktioner. Ved en regions transaktioner med andre regioner
skal der skelnes mellem regionens transaktioner med andre regioner i det
pågældende land og dens transaktioner med udlandet, dvs. det egentlige
udland.
13.03. Begrebsmæssige vanskeligheder (se punkt 13.10-13.14) er en del af
forklaringen på, at regionalregnskaberne er begrænset til kun at omfatte
registrering af produktionsaktiviteter fordelt efter erhverv og regnskaber
for visse institutionelle sektorer, som f.eks. husholdninger.
DET REGIONALE OMRÅDE
13.04. Et lands regionale økonomi er en del af dets samlede økonomi. Den
samlede økonomi defineres ved hjælp af institutionelle enheder. Den
omfatter alle institutionelle enheder, der har et økonomisk interesse-
tyngdepunkt inden for landets økonomiske område (se punkt 2.04). Et
lands økonomiske område svarer i det væsentlige til dets geografiske
område, men der er ikke tale om et nøjagtigt sammenfald mellem disse to
områder (se punkt 2.05). Et lands økonomiske område kan opdeles i
regionale områder og et ekstraregionalt område.
13.05. Et regionalt område består af:
a) en region, som er en del af landets geografiske område
b) eventuelle toldfri områder, herunder toldfri lagre og fabrikker under
toldopsyn, beliggende inden for regionen.
13.06. Det ekstraregionale område omfatter de dele af et lands økonomiske
område, der ikke direkte siges at høre til en bestemt region. Det omfatter:
a) det nationale luftrum, territorialfarvande og den del af kontinental-
soklen, der ligger i det internationale farvand, som er under landets
overhøjhed
b) territoriale enklaver — dvs. geografiske områder beliggende i
udlandet, og som i henhold til internationale traktater eller aftaler
mellem stater anvendes af landets offentlige myndigheder (ambas-
sader, konsulater, militærbaser, videnskabelige baser osv.)
c) forekomster af olie, naturgas osv. i internationale farvande uden for
landets kontinentalsokkel, der udnyttes af hjemmehørende enheder i
området.
13.07. Nomenklaturen for statistiske regionale enheder (NUTS) indeholder en
ensartet opdeling af Den Europæiske Unions økonomiske område. NUTS
er den klassifikation af områder, der anvendes til opstilling af
regionalregnskaber.
ENHEDER OG HJEMSTED
13.08. Der skelnes mellem to typer enheder: for det første den lokale faglige
enhed, som anvendes til at analysere de strømme, der indgår i
produktionsprocessen og i anvendelsen af varer og tjenester, og for det
andet den institutionelle enhed, som anvendes til at analysere strømme
vedrørende indkomst, kapital, finansielle transaktioner, andre strømme og
statuskonti.
13.09. Den lokale faglige enhed er den del af en faglig enhed, der svarer til en
lokal enhed. Den lokale enhed er en institutionel enhed eller dele heraf,
der producerer varer og tjenester, og hvis geografiske beliggenhed kan
identificeres (se punkt 2.106). I princippet er det derfor muligt entydigt at
bestemme en lokal faglig enheds regionale hjemsted.
Hvad angår transaktionerne i forbindelse med produktionsaktiviteterne, er
det nødvendigt at få registreret strømme mellem lokale faglige enheder,
som tilhører samme institutionelle enhed, men som er beliggende i
forskellige regioner. I ENS anbefales det at registrere leverancer mellem
lokale faglige enheder som produktion, og dette er specielt vigtigt i
regionalregnskaberne.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 343
▼B
13.10. I regionalregnskaberne skelnes der mellem to typer institutionelle
enheder. For de første er der enkeltregionsenhederne, hvis økonomiske
interessecentrum ligger i en bestemt region, og som udøver størsteparten
af deres aktiviteter i denne region. Til enkeltregionsenheder regnes
husholdninger, selskaber, hvis lokale faglige enheder ligger i samme
region, lokale myndigheder og delstatsmyndigheder, en del af de sociale
kasser og fonde samt mange non-profit institutioner rettet mod huhold-
ninger. For det andet er der flerregionsenhederne, hvis økonomiske
interssetyngdepunkt er fordelt på flere regioner. Dette gælder for mange
selskaber og en række non-profit institutioner. I større udstrækning gælder
det også for institutionelle enheder, hvis aktiviteter er landsdækkende,
som f.eks. den centrale forvaltning og service og nogle få selskaber, som
regel med en monopolstilling eller en monopollignende stilling, såsom
statsbanerne eller de offentlige elektricitetsværker.
13.11. Alle transaktioner foretaget af enkeltregionsenheder henregnes til den
region, hvori enhederne har deres økonomiske interessecentrum. For
husholdninger er det økonomiske interessecentrum den region, hvor de
bor, og ikke den region, hvor de arbejder. Andre enkeltregionsenheder har
deres økonomiske interessecentrum i den region, hvori de er beliggende.
13.12. Teoretisk set kan en del af flerregionsenhedernes transaktioner strengt
taget ikke fordeles på regioner. Dette gælder for de fleste fordelings-
transaktioner og finansielle transaktioner. Følgelig er det ikke muligt at
give en entydig definition af flerregionsenheders saldoposter på regionalt
plan.
13.13. Man kunne forestille sig alle flerregionsenheders transaktioner fordelt på
regionerne efter en eller anden form for tommelfingerregel. En sådan
fremgangsmåde bør dog ikke betragtes som en praktisk tilnærmelse til
principperne. Den ville nemlig indebære en begrebsmæssig tilpasning af
ENS, eftersom de årsager, der forhindrer, at man indfører et komplet
kontosystem for lokale faglige enheder/erhverv i den centrale struktur, i
princippet også udelukker, at man foretager en fuldstændig fordeling af
alle institutionelle enheder og deres regnskaber på regionerne; og det ville
betyde, at der i princippet blev opstillet et komplet sæt konti for lokale
faglige enheder.
13.14. I betragtning af ovenstående er regionalregnskabssystemet begrænset til
følgende elementer:
a) regionale erhvervsspecifikke aggregater for produktionsaktiviteter:
1) bruttoværditilvækst
2) aflønning af ansatte3) beskæftigelse4) lønmodtagere5) faste bruttoinvesteringer
b) bruttonationalprodukt efter region (BNPR)
c) regionale konti for husholdningssektoren.
METODER TIL REGIONAL OPDELING
13.15. Regionalregnskaberne er baseret på transaktioner foretaget af enheder,
som er hjemmehørende i et regionalt område. Generelt kan den regionale
opdeling foretages ved hjælp af bottom-up metoden, top-down metoden
eller en blanding af disse to metoder. Metoderne kan beskrives som
følger:
a)Bottom-up metoden:
Ved bottom-up opgørelsesmetoden lægges oplysninger om enheder,
der er hjemmehørende i regionen, sammen nedefra og opefter, således
at man når frem til aggregatets regionale værdi. Summen af de
regionale værdier skal være lig med den tilsvarende nationale værdi.
b)Top-down metoden:
Ved top-down metoden fordeles en national værdi på de enkelte
regioner — uden at man dog forsøger at udskille de enkelte
hjemmehørende enheders resultater — ved anvendelse af en forde-
lingsnøgle, som så nøjagtigt som muligt afspejler det element, der skal
opgøres. Denne metode kaldes top-down metoden, fordi aggregatet
henregnes til en region og ikke til en enkelt enhed. Begrebet
hjemmehørende enhed er dog nødvendigt for at sikre, at den anvendte
fordelingsnøgle har en korrekt regional dækning.
c)Blandede metoder:1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 344
▼B
Bottom-up metoden anvendes sjældent i sin oprindelige form; derfor
kommer det ofte på tale at anvende blandede metoder. For eksempel
kan man komme ud for, at man med bottom-up metoden kun kan
fordele en variabel eller et aggregat af variabler på NUTS-1 niveau. En
yderligere regional opdeling på NUTS-2 eller NUTS-3 niveau kræver
anvendelse af top-down metoden.
13.16. I princippet er fordelen ved bottom-up metoden, at den på regionalt plan
direkte anvender de relevante kilder. En af fordelene ved top-down
metoder er, at de sikrer den talmæssige sammenhæng mellem national-
regnskabet og regionalregnskaberne. En af svaghederne er, at estimaterne
ikke beregnes direkte på grundlag af faktiske data, men ved hjælp af en
fordelingsnøgle, der formodes at korrellere med det element, der skal
opgøres.
13.17. De regionale værdier, der begrebsmæssigt svarer direkte til de nationale
værdier, skal så vidt som muligt beregnes ved hjælp af bottom-up
metoden. Med top-down metoden opnår man ikke et tilstrækkelig solidt
og pålideligt oplysningsgrundlag til at bedømme nøjagtigheden af de
anslåede værdier, hvorimod der ved bottom-up metoden gøres
opmærksom på eventuelle afvigelser fra de nationale totaler.
HOVEDAGGREGATER EFTER ERHVERV
13.18. På regionalt niveau består et erhverv af en gruppe lokale faglige enheder,
der udøver samme aktivitet eller beslægtede aktiviteter (se punkt 2.108).
Den lokale faglige enhed er den enhed, som oplysningerne vedrørende
produktionsaktiviteter (produktion, forbrug i produktionen osv.) er baseret
på.
13.19. Generelt skal hovedaggregater for produktionsaktiviteter henregnes til den
region, hvor enheden, som foretager de relevante transaktioner, er
resident. Den lokale faglige enheds hjemsted et et afgørende kriterium
for, om disse hovedaggregater henregnes til en bestemt region.
13.20. Ligesom i regnskaberne for den samlede økonomi er det princippet om
ejendomsret, der almindeligvis ligger til grund for fordelingen af faste
bruttoinvesteringer på regionerne (se punkt 2.05, fodnote 1). Faste aktiver,
som ejes af en flerregionsenhed, henregnes til den lokale faglige enhed,
der anvender dem. Ligesom i nationalregnskabet registreres faste aktiver
erhvervet ved operationel leasing i ejerens region, medens faste aktiver
erhvervet ved finansiel leasing registreres i brugerens region.
13.21. I praksis kan det forekomme, at der kun foreligger oplysninger på et
»enhedsniveau«, der omfatter flere lokale faglige enheder beskæftiget
inden for forskellige aktiviteter og/eller i forskellige regioner. I så fald må
man anvende de forhåndenværende indikatorer (f.eks. aflønning af ansatte
eller beskæftigelse efter region) til at foretage den regionale opdeling af
tallene efter erhverv.
13.22. Når man skal afgrænse en lokal faglig enhed, kan der være tale om tre
forskellige situationer:
a) En produktionsaktivitet med et væsentligt(1) forbrug af arbejdskraft og
med en fast beliggenhed volder ingen problemer. I visse tilfælde er derimidlertid behov for yderligere forklaringer (se punkt 13.24-13.27).
b) En produktionsaktivitet uden et væsentligt forbrug af arbejdskraft, men
med en fast beliggenhed, betragtes ikke som en særskilt lokal faglig
enhed, og produktionen skal henregnes til den lokale enhed, der er
ansvarlig for denne produktion.
c) Når der er tale om en produktionsaktivitet uden en fast beliggenhed,
skal begrebet hjemsted på nationalt plan anvendes.
13.23. Hjælpeaktiviteter udskilles ikke som særskilte enheder og adskilles ikke
fra hoved- eller biaktiviteterne i de enheder, for hvem de udføres (se punkt
2.101). Derfor skal hjælpeaktiviteter registreres sammen med de øvrige
aktiviteter i de lokale faglige enheder, for hvem de udføres.
Hjælpeaktiviteter kan udøves på forskellige steder beliggende i en anden
region end den, hvori de lokale faglige enheder, for hvem de udføres, er
beliggende. Hvis ovenstående regel om det geografiske tilhørsforhold for
hjælpeaktiviteter anvendes i snævreste forstand, vil det føre til en
undervurdering af hovedaggregaterne i regioner, hvor hjælpeaktiviteterne
er koncentreret. Derfor må hjælpeaktiviteterne ifølge princippet om1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 345
(1) Ved et væsentligt forbrug af arbejdskraft forstås i denne sammenhæng mindst
ækvivalenten af én persons halvdagsarbejde i et år.
▼B
hjemsted henregnes til den region, hvor de udføres; de henhører dog under
samme erhverv som de lokale faglige enheder, for hvem de udføres.
13.24. For følgende erhvervs vedkommende kræver metoderne for regional
opdeling yderligere forklaringer:
a) bygge- og anlægsvirksomhed
b) transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation
c) bank- og finansieringsvirksomhed.
13.25. Hvad angår bygge- og anlægsvirksomhed skal byggepladser behandles
som uafhængige lokale faglige enheder, når deres aktivitet er af væsentligt
omfang (se punkt 2.09, fodnote 4). Da visse former for materiel og udstyr,
f.eks. rambukke og kraner, til stadighed flyttes mellem lokale enheder
tilhørende samme faglige enhed, og da der ikke foreligger oplysninger på
»byggeplads«-niveau, anbefales det at henregne faste bruttoinvesteringer i
relation til dette udstyr til den faglige enheds hovedsæde.
13.26. For transporterhvervenes vedkommende, herunder transport via rørled-
ninger, er det af væsentlig betydning at få defineret de lokale faglige
enheder, som produktionen og investeringerne skal henregnes til. Hvad
angår landtransportvirksomhed (undtagen jernbanetransport), skal produk-
tionen og investeringerne henregnes til depoter eller lignende lokale
faglige enheder, hvor udstyret har base. Hvad angår transport ad søvejen,
skal produktionen og det mobile udstyr henregnes til enhedens hjemsted.
Rørledningsnet skal henregnes til den lokale faglige enhed, der udnytter
det.
I forbindelse med jernbane- og lufttransportvirksomhed bør man anvende
top-down metoder, hvor de nationale hovedaggregater opdeles på
regionerne efter relevante indikatorer. Aflønning af ansatte skal henregnes
til den region, hvor de ansatte arbejder. Bruttooverskuddet af produk-
tionen skal henregnes til regionerne efter indikatorer for jernbane- eller
luftruternes aktivitet.
I forbindelse med kommunikationsvirksomhed udøver telefonbokse,
telefonapparater, telekommunikationslinjer osv. kun en støttefunktion.
De udgør derfor ikke særskilte enheder og skal henregnes til den lokale
faglige enhed, der har ansvaret for forvaltningen af dem. Investeringer i
infrastruktur skal ligeledes henregnes til disse lokale enheder.
13.27. Den værditilvækst, der skabes i forbindelse med bank- og finansierings-
virksomhed, skal henregnes efter »indkomst«-princippet. Aflønning af
ansatte skal henregnes til de lokale faglige enheder, hvor de ansattearbejder. Penge- og finansieringsinstitutternes bruttooverskud af produk-
tion skal fordeles på de lokale faglige enheder i forhold til den samlede
sum af værdien af ind- og udlån, og forsikringsselskabers bruttooverskud
af produktion i forhold til de modtagne præmier. Faste bruttoinvesteringer
omfatter hovedsagelig bygninger, og de skal derfor henregnes til den
region, hvori de er beliggende.
13.28. Produktion skal værdiansættes i basispriser (se punkt 3.47). Produkter, der
anvendes som forbrug i produktionen, skal værdiansættes i køberpriser på
det tidspunkt, hvor de tilføres produktionsprocessen (se punkt 3.72). Som
følge heraf værdiansættes bruttoværditilværksten efter erhverv i basis-
priser.
Faste bruttoinvesteringer værdiansættes i køberpriser indklusive installa-
tionsomkostninger og andre omkostninger ved overdragelse af
ejendomsret. Når de er produceret for egen regning, værdiansættes faste
bruttoinvesteringer i de basispriser, der er gældende for lignende faste
aktiver, eller i produktionsomkostninger, hvis sådanne priser ikke
foreligger (se punkt 3.113).
13.29. Det regionale modstykke til BNP er BNPR (bruttonationalprodukt efter
region). BNPR værdiansættes i markedspriser ved at lægge de
regionaliserede afgifter minus produkt- og importsubsidier til BNPR i
basispriser. Summen af BNPR i markedspriser efter region, inklusive
BNPR for det ikke-regionale område, svarer til BNPR i markedspriser.
KONTI FOR HUSHOLDNINGSSEKTOREN
13.30. Bruttonationalproduktet efter region er resultatet af de produktionsakti-
viteter, der udøves af de lokale faglige enheder, der er residente i en
region. Ved fordelingen og omfordelingen af indkomst fås andre relevante
saldoposter, nemlig primær indkomst og disponibel indkomst. I regional-
regnskaberne opgøres disse indkomstbegreber af de under punkt 13.10-
13.14 anførte grunde kun for husholdninger.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 346
▼B
13.31. De regionale konti for husholdningssektoren er en regional udgave af de
tilsvarende regnskaber på nationalt plan. Af praktiske årsager er de
begrænset til kun at omfatte følgende konti:
a) kontoen for allokering af primær indkomst
b) sekundærindkomstfordelingskontoen.
Det generelle formål med disse konti er at beregne primær indkomst og
disponibel indkomst for husholdninger, der er residente i en region.
13.32. De regionale konti for husholdningssektoren er baseret på de hushold-
ninger, der er residente i et regionalt økonomisk område. Vedrørende
definitionen af husholdninger som institutionelle enheder og definitionen
af den institutionelle sektor husholdninger henvises til punkt 2.13, 2.16,
2.75 og 2.76. Det antal personer, der er medlemmer af husholdninger
residente i regionen, svarer til regionens samlede residente befolkning.
13.33. Generelt kan de regler, der bruges til at bestemme husholdningernes
hjemsted på nationalt plan, også anvendes på regionalt plan. Der gøres
dog en undtagelse i forbindelse med studerendes og langtidspatienters
hjemsted, når værtsregionen er beliggende i samme land. I regionalregn-
skaberne behandles de som residente i værtsregionen, hvis de opholder sig
der i mere end et år.
13.34. I forbindelse med husholdningernes regionalregnskaber er der i henseende
til hjemhørsforhold to særlige situationer, der kræver en nærmere
forklaring:
a)Hvis en husholdning ejer et personligt foretagende (der ikke betragtes
som et kvasi-selskab på nationalt plan) i en anden region,
betragtes det personlige foretagende som værende en resident (fiktiv)
enhed i værtsregionen. Som følge heraf er blandet indkomst frem-
kommet ved sammenfatning af hovedaggregater efter erhverv en del af
værtsregionens blandede indkomst. Den blandede indkomst, der er
registreret på husholdningernes konto for allokering af primær
indkomst efter region, skal imidlertid være lig med den samlede
blandede indkomst modtaget af husholdninger residente i en region,
uanset hvilken region denne indkomst er indtjent i.
b)Hivs en husholdning ejer jord og/eller en sekundær bolig i en anden
region,
betragtes jorden og/eller den sekundære bolig også som værende
fiktive enheder residente i værtsregionen. Jordrente og husleje, der
betales af lejerne af jorden og/eller boligen, henregnes følgelig til den
fiktive enhed. Hvis den sekundære bolig anvendes af ejeren til eget
forbrug, skal lejeværdien registreres som interregional eksport fra den
region, hvor boligen er beliggende, til den region, hvor ejeren er
resident. Sidstnævnte region importerer således denne tjeneste og
bruger den til husholdningernes udgifter til konsum. Som det også er
tilfældet med blandet indkomst, vil det overskud af produktion, der
skabes ved denne produktionsproces, være forskellig fra det overskud
af produktion, der fremgår af husholdningernes konto for allokering af
primær indkomst; i den samlede økonomi er disse to størrelser lige
store.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 347
▼B
BILAG I
INDIREKTE MÅLTE FINANSIELLE FORMIDLINGSTJENESTER (FISIM)
ÆNDRINGER, DER SKAL FORETAGES I ENS-TEKSTEN VED EN FORDELING AF
FISIM
Kapitel 1
1.13., femte
afsnit, litra d) Efter»I ENS har man også mange
specifikke konventioner, f.eks.:«
»registrering af forbruget af indirekte
målte finansielle formidlingstjenester
som forbrug i produktionen inden for
en fiktiv sektor eller et fiktivt erhverv«erstattes af:
»fordeling af forbruget af indirekte
målte finansielle formidlingstjenester
(FISIM) på brugersektorer/brugerer-
hverv«.
1.25., andet
afsnitFølgende litra tilføjes efter »Nogle af
de vigtigste begrebsmæssige forskelle
er følgende.«
»i) forbruget af indirekte målte finan-
sielle formidlingstjenester fordeles
nu på brugersektorer/brugerer-
hverv og henføres ikke til en
fiktiv sektor (fiktivt erhverv).Følgelig registreres de ikke
længere udelukkende som forbrug
i produktionen, men kan også
være konsum og eksport. Dette
indebærer, at import af FISIM
også kan forekomme.«
Kapitel 3
3.63.
Hele teksten fra begyndelsen til og
med»… vurderes på grundlag af de
forlangte gebyrer eller provisioner«, i
slutningen af fjerde afsnit,erstattes af :
»J. Bank- og finansieringsvirksomhed
(herunder også pensionskassers tjene-
ster).
Bank- og finansieringsvirksomhed
(undtagen forsikrings- og pensionsfor-
sikring) omfatter:
a) finansielle formidlingstjenester,
som faktureres direkte og opgøres
som summen af de fakturerede
gebyrer og provisioner.
Finansielle formidlere fakturerer de
ydede finansielle tjenester speci-
fikt. Produktionen af sådanne
tjenester opgøres på grundlag af
de fakturerede gebyrer og provisi-
oner
b) indirekte målte og indirekte faktu-
rerede finansielle
formidlingstjenester (FISIM).
Finansielle formidlere yder tjene-
ster, for hvilke de ikke specifikt
fakturerer gebyrer og provisioner.
De betaler lavere renter end
normalt, når de optager lån, og
beregner sig højere renter, når de
låner penge ud.
Følgelig skabes produktionen af
FISIM ved de finansielle formid-
leres forvaltning af udlån og
indlån, for hvilke de fastsætter
renten; derimod er der ingen
formidlingstjenester ved andre1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 348
▼M1
▼M1
værdipapirer end aktier.
Produktionen i delsektor S.122
(andre monetære finansielle insti-
tutioner) og S.123 (andre
finansielle formidlere undtagen
forsikringsselskaber og pensions-
kasser) undtagen
investeringsselskaber opgøres på
grundlag af forskellen mellem de
faktiske rentesatser for henholdsvis
optagne lån og udlån og en »refe-
rencerentesats«. Ved lån til både
residenter og ikke-residenter
opgøres produktionen som
forskellen mellem den rentebeta-
ling, de faktisk modtager, og den
rentebetaling, de ville have
modtaget, hvis referencerenten
havde været anvendt. Ved lån
optaget både hos residenter og
ikke-residenter opgøres produkti-
onen som forskellen mellem den
rentebetaling, de ville have
modtaget, hvis referencerenten
havde været anvendt, og den rente,
de faktisk modtager
c) finansielle formidlingstjenester, der
ydes af centralbanken.
Centralbanken må ikke indgå i
beregningen af FISIM: produkti-
onen opgøres som summen af
omkostningerne.«
3.70., litra j)
»kun for den samlede økonomi: alle
indirekte målte finansielle formid-
lingstjenester (FISIM) leveret af
residente producenter«erstattes af:
»residente producenters forbrug af
indirekte målte finansielle formid-
lingstjenester (FISIM)«.
3.70. Tilføjes:
»k) Pr. konvention henføres central-
bankers produktion til andre
finansielle formidleres forbrug i
produktionen (delsektor S.122-
S.123)«.
3.76., litra e) Tilføjes efter »finansielle tjenester, for
hvilke der opkræves betaling straks«:
»og den del af de indirekte målte
finansielle formidlingstjenester, som
af husholdningerne anvendes som
konsum«.
3.142., litra h) Tilføjes efter »finansielle tjenester
opgjort som provisioner og gebyrer«:
»og den del af de indirekte målte
finansielle formidlingstjenester, som
anvendes af ikke-residenter«.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 349
▼M1
Kapitel 4
4.51., andet
afsnit
»Da værdien af de finansielle formid-
leres tjenester ikke fordeles blandt de
forskellige kunder, foretages der ikke
nogen korrektion af faktiske rente-
betalinger til eller fra de finansielle
formidlere for at eliminere de
margener, der svarer til de finansielle
formidleres implicitte gebyrer. Det er
derfor nødvendigt at indføje en korrek-
tionspost på kontoen for allokering af
primær indkomst både for finansielle
formidlere og et fiktivt erhverv, hvortil
de finansielle formidleres produktion
pr. konvention henføres som forbrug i
produktionen.«Ændres til:
»Da værdien af de finansielle formid-
leres tjenester fordeles blandt de
forskellige kunder, skal de faktiske
rentebetalinger til eller fra de finan-
sielle formidlere korrigeres for at
eliminere de margener, der svarer til
de finansielle formidleres implicitte
gebyrer. De renter, som låntagerne
betaler til de finansielle formidlere,
reduceres med den estimerede værdiaf
de gebyrer, der skal betales, mens
indskydernes renteindtægter tilsva-
rende forhøjes. Værdien af disse
gebyrer betragtes som betaling for
tjenester, der ydes af de finansielle
formidlere til deres kunder og ikke
som rentebetalinger.«
Kapitel 8
8.09.
Tilføjes:
Tabel A.I.1 og A.I.2, der viser, hvilken
indvirkning fordelingen af FISIM har
på tallene i taleksemplet i kapitel 8
»Kontosystem og saldoposter«.
8.14.
»Eftersom de indirekte målte finan-
sielle formidlingstjenester (FISIM)
ikke opdeles på brugersektorer,
behandles hele værdien af produkti-onen af FISIM som forbrug i
produktionen for en fiktiv sektor med
nul produktion og negativ værditil-
vækst af samme omfang som forbruget
i produktionen, dog med modsat
fortegn. På denne måde reduceres
alle sektorers og erhvervs værditil-
vækst tilsammen med dette beløb. Af
hensyn til kontienes overskuelighed
kan man undlade at indsætte en ekstra
kolonne for den fiktive sektor, og i
stedet opføre det tilsvarende tal i
kolonnen for den samlede økonomi.«Ændres til:
»Eftersom de indirekte målte finan-
sielle formidlingstjenester (FISIM)
opdeles på brugersektorer, omposteres
en del af rentebetalingerne som beta-linger for tjenesteydelser. Denne
omklassificering har indvirkning på
værdien af produktionen og forbruget
i produktionen (samt på værdien af
importen/eksporten og konsumet).«
8.24.
»Da de indirekte målte finansielle
formidlingstjenester (FISIM) ikke er
opdelt på brugersektorer, er de viste
renteposter de faktisk betalte og
modtagne renter. Der foretages en
korrektion af tilgangen i kolonnen
finansielle selskaber (med negativt
fortegn) og i kolonnen fiktiv sektor
(med positivt fortegn). Af hensyn til
kontienes overskuelighed kan man
undlade at indsætte en ekstra kolonne
for den fiktive sektor, og i stedet
opføre det tilsvarende tal i kolonnen
for den samlede økonomi.«Ændres til:
»Da de indirekte målte finansielle
formidlingstjenester (FISIM) opdeles
på brugersektorer, svarer posten
»renter« på kontoen for allokering af
primær indkomst til betalte og
modtagne renter, efter at FISIM er
blevet trukket fra de af låntagerne
betalte faktiske renter og lagt til de af
långiverne modtagne faktiske rente-
betalinger.«1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 350
▼M1
Kapitel 9
9.25., litra a)
Udgår:
»forbrug i produktionen opdelt efter
erhverv omfatter også anvendelse af
indirekte målte finansielle formid-
lingstjenester, som er registreret i et
fiktivt erhverv (se punkt 9.33)«.
9.25., litra b) Udgår:
»minus indirekte målte finansielle
formidlingstjenester (registreret i et
fiktivt erhverv, se punkt 9.33)«.
9.33 b) Udgår:
»I alle tilgangs- og anvendelsestabeller
udvides NACE rev. 1-nomenklaturen
med et fiktivt erhverv til anvendelse af
indirekte målte finansielle formid-
lingstjenester. I tilgangstabellen er
der slet ikke registreret transaktioner
vedrørende dette erhverv. I anvendel-
sestabellen registreres den samlede
anvendelse af indirekte målte finan-
sielle formidlingstjenester som dette
fiktive erhvervs forbrug i produkti-
onen. Da det fiktive erhverv ikke har
andre transaktioner, er dets nettoover-
skud af produktionen negativt
svarende til værdien af dets forbrug i
produktionen. Alle andre elementer i
dets værditilvækst er nul. Følgelig er
dets samlede bruttoværditilvækst lig
med dets (negative) nettooverskud af
produktionen.«1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 351
Tabel A.I.1 — Konsekvenser af fordelingen af FISIM på institutionelle sektorer, inklusive ændringer for ikke-markedsmæssige producenter
Anvendelse Tilgang
Konto I altVarer
og
tjene-
ster
(tilga-
ng)S.2
Udlan-
detS.1
Samlet
økono-
miS.15
NPISHS.14
Husho-
ldning-
erS.13
Det
offent-
ligeS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selska-
berS.12
Finan-
sielle
selska-
berS.13
Det
offent-
ligeS.14
Husho-
ldning-
erS.15
NPISHS.1
Samlet
økono-
miS.2
Udlan-
detVarer
og
tjene-
ster
(tilga-
ng)I alt Konto
I.
Produktions-
konto/konto
for udlandet2 2 P.72 Import af tjnester 2 2 I.
Produktions-
konto/konto
for udlandet4 4 P.62 Eksport af tjenester 4 4
P.1 Produktion 48 6 3 57 57
27 27 3 0 6 0 18 P.2 Forbrug i produkti-
onen
30 − 2 30 48 − 18 B.1 Værditilvækst/saldo
over for udlandet−1 8 4 8 3 0 3 0
II.1.1.
Indkomstdan-
nelseskonto30 30 48 − 18 B.2 Overskud af produk-
tion− 18 48 30 30 II.1.1.
Indkomstdan-
nelseskonto
II.1.2.
Konto for
allokering af
primær
indkomst230 13 217 6 14 35 106 56 D.41 Renter 33 106 14 49 7 209 21 230 II.1.2.
Konto for
allokering af
primær
indkomst22 22 1 35 − 21 48 − 41 B.5 Primær indkomst − 41 48 − 21 35 1 22 22
II.2.
Sekundærind-
komstforde-
lingskonto22 22 1 35 − 21 48 − 41 B.6 Disponibel indkomst − 41 48 − 21 35 1 22 22 II.2.
Sekundærind-
komstforde-
lingskonto
II.4.
Indkomstan-
vendelses-
konto28 28 3 19 6 P.3 Endelig konsumud-
giftII.4.
Indkomstan-
vendelses-
konto6 − 6 − 2 16 − 27 48 − 41 B.8n Opsparing, netto/
saldo over for
udlandet▼M11996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 352
Tabel A.I.2 — Konsekvenserne af, at FISIM kun henføres til en fiktiv sektor
Anvendelse Tilgang
Konto I altVarer
og
tjene-
ster
(tilga-
ng)S.2
Udla-
ndetS.1
Saml-
et
økon-
omiS.15
NPIS-
HS.14
Hush-
oldni-
ngerS.13
Det
offen-
tligeS.12
Finan-
sielle
selsk-
aberS.11
Ikke-
finan-
sielle
selsk-
aberFiktiv
sektorTransaktioner og saldoposterFiktiv
sektorS.11
Ikke-
finan-
sielle
selsk-
aberS.12
Finan-
sielle
selsk-
aberS.13
Det
offen-
tligeS.14
Hush-
oldni-
ngerS.15
NPIS-
HS.1
Saml-
et
økon-
omiS.2
Udla-
ndetVarer
og
tjene-
ster
(tilga-
ng)I alt Konto
I.
Produktions-
kontoP.1 Produktion 48 48 48 I.
Produktions-
konto48 48 48 P.2 Forbrug i produkti-
onen48 48
48 − 48 B.1 Værditilvækst/saldo
over for udlandet−4 8 4 8
II.1.1.
Indkomst-
dannelses-
konto48 − 48 B.2 Overskud af
produktion− 48 48 II.1.1.
Indkomst-
dannelses-
konto
II.1.2.
Konto for
allokering af
primær
indkomst222 16 206 7 17 39 77 66 D.41 Renter 25 125 12 33 5 200 22 222 II.1.2.
Konto for
allokering af
primær
indkomstP.119 Korrektionspost for
FISIM48 − 48
− 6 − 2 16 − 27 48 − 41 B.5 Primær indkomst − 41 48 − 27 16 − 2 − 6
II.2.
Sekundæ-
rindkomst-
fordelings-
konto− 6 − 2 16 − 27 48 − 41 B.6 Disponibel
indkomst− 41 48 − 27 16 − 2 − 6 II.2.
Sekundæ-
rindkomst-
fordelings-
konto
II.4.
Indkomstan-
vendelses-
konto6 − 6 − 2 16 − 27 48 − 41 B.8n Opsparing, netto/
saldo over for
udlandetII.4.
Indkomstan-
vendelses-
konto▼M11996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 353
▼B
BILAG II
LEASING OG KØB PÅ AFBETALING AF VARIGE GODER
DEFINITIONER
1. I stedet for at købe varige goder kan institutionelle enheder erhverve sig
brugsret til dem på følgende måder: operationel leasing, finansiel leasing og
køb på afbetaling. I alle tre tilfælde opnår den institutionelle enhed
brugsretten til et varigt gode, selv om godet i juridiskforstand forbliver en
anden enheds ejendom.
Leasing
2. Når en institutionel enhed A ejer et varigt gode og overfører brugsretten til
dette gode til en anden enhed B, kaldes A »leasinggiver« og B
»leasingtager«. Betalinger fra B til A til gengæld for overdragelse af
brugsretten, kaldes »leasingydelse«. Leasinggiveren kan være identisk med,
eller datterselskab af producenten eller forhandleren af det varige gode, men
leasingtageren kan også være en helt selvstændig enhed uden nogen
tilknytning til producenten eller forhandleren. Alle typer fremstillede
produkter, fra bygninger og andre anlæg til varige forbrugsgoder, kan
være genstand for leasing, og enhver type institutionel enhed kan ved
leasing erhverve sig brugsret til varige goder. De to typer leasing,
operationel leasing og finansiel leasing, behandles helt forskelligt i
systemet.
Operationel leasing
3. Leasingtageren erhverver brugsretten til et varigt gode for en bestemt
periode, som kan være lang eller kort og ikke nødvendigvis fastsat på
forhånd. Når leasingperioden udløber, forventer leasinggiveren at få sit gode
tilbage i mere eller mindre samme stand, som da han lejede det ud, bortset
fra normal slitage. Leasinggiveren vil derefter sandsynligvis udleje godet til
en ny leasingtager eller bruge det på anden måde. Således dækker
leasingperioden ikke hele, og heller ikke hovedparten af godets økonomiske
levetid.
Enheder, som driver operationel leasing, sidder inde med ekspertviden om
de typer varige goder, som de udlejer. De har lagre af disse goder for at
kunne leje dem ud straks eller med kort varsel. Sædvanligvis har de flere
forskellige modeller at vælge imellem. For at holde deres varige goder i god
stand, skal leasinggiverne sørge for vedligeholdelse og reparation af de
goder, der anvendes til udlejning. Leasinggiverne påtager sig også normalt
ansvaret for reparation og vedligeholdelse af godet såvel som udskiftning itilfælde af driftsforstyrrelser i udlejningsperioden.
Operationel leasing dækker ikke situationer, hvor ejeren af udstyret også
leverer personale til betjening af udstyret, eller leje af ikke-producerede
aktiver, da disse aktiviteter er klassificeret andetsteds (se punkt 7).
Finansiel leasing
4. Leasingtageren erhverver brugsretten til et varigt gode mod betaling af
leasingydelser over en længere, forudfastsat periode. Hvis alle ejen-
domsrettens risici og fordele, de facto om ikke de jure, er overført fra
leasinggiver til leasingtager, er der tale om finansiel leasing. Ved finansiel
leasing dækker leasingperioden hele, eller det meste af det varige godes
økonomiske levetid. Ved leasingperiodens udløb har leasingtageren ofte
mulighed for at købe godet til en symbolsk pris. Leasinggiveren skal ikke
nødvendigvis være i besiddelse af nogen ekspertise vedrørende det
pågældende gode. Der gives ikke leasingtageren tilbud om reparation,
vedligeholdelse eller udskiftning. Normalt udvælges godet af leasing-
tageren, som får det leveret direkte fra producenten eller forhandleren.
Leasinggiverens rolle er således udelukkende finansiel.
I ENS registreres den økonomiske realitet bag finansiel leasing på følgende
måde: Leasinggiveren yder leasingtageren et lån, som gør leasingtageren i
stand til at købe et varigt gode, som leasingtageren bliverden faktiske ejer
af. I ENS registreres det varige gode således, som om det ejes af
leasingtageren fra leasingperiodens begyndelse. Leasingydelser, som faktisk
betales af leasingtageren til leasinggiveren opdeles i afdrag og renter af det
imputerede lån.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 354
▼B
Købpå afb etaling
5. Et varigt gode sælges til en køber mod senere betaling af afdrag. Køberen
tager omgående godet i besiddelse, skønt det i juridisk forstand forbliver
sælgerens eller den finansierende enheds ejendom som sikkerhed/garanti,
indtil alle aftalte afdrag er indbetalt. Afbetalingskøb er normalt begrænset til
varige forbrugsgoder, og de fleste købere er husholdninger. Enheder,
somfinansierer afbetalingskøb, er typisk selvstændige institutionelle
enheder, som har et nært samarbejde med forhandlere af varige goder.
BEHANDLING I KONTOSYSTEMET
Operationel leasing
6. Et varigt gode, som en leasinggiver køber med henblik på leasing, udgør en
del af leasinggivers faste bruttoinvesteringer (P.51) og opføres i hele dets
økonomiske levetid som et materielt fast aktiv (AN.111) på leasinggiverens
statuskonto. Efterfølgende forbrug af fast realkapital (K.1) i forbindelse med
det varige gode opføres i leasinggiverens regnskaber.
Leasingydelser modtaget af leasinggiver registreres på dennes produktions-
konto som produktion (P.1) af leasingtjenester. Hvis leasingtageren er
producent, udgør leasingydelserne en del af hans forbrug i produktionen
(P.2). Hvis leasingtageren er en husholdning, der optræder som endelig
forbruger, udgør leasingydelserne en del af dennes udgifter til konsum(P.3).
7. I NACE rev. 1 klassificeres operationel leasing af fast ejendom i
undergruppe 70.20 »Udlejning af egen fast ejendom«. Operationel leasing
af andre varige goder klassificeres i hovedgruppe 71»Udlejning af maskiner
og udstyr uden betjeningspersonale samt varer til personlig brug eller
husholdningsbrug«. Operationel leasing omfatter ikke udlejning af maskiner
eller udstyr med betjeningspersonale, der klassificeres efter de tjenester, der
ydes med dette udstyr og personale. Udlejning af en lastbil med fører
klassificeres f.eks. i undergruppe 60.24 »Vejgodstransport«. Institutionelt
klassificeres selskaber, der beskæftiger sig med operationel leasing, i sektor
S.11 »Ikke-finansielle selskaber«, men de kan også forekomme i sektor,
S.14 »Husholdninger«.
Hvis leasinggiveren er resident, mens leasingtageren er ikke-resident,
opføres leasingydelser som eksport af tjenester (P.62). Eftersom det leasede
gode bliver stående på den residente enheds (leasinggiverens) statuskonto,
forekommer godet ikke på nogen af udlandets konti. Hvis leasinggiveren er
ikke-resident, mens leasingtageren er resident, registreres leasingydelserne
som import af tjenester (P.72). I dette tilfælde anses godet ikke for at
komme ind på det økonomiske område (men kun tjenesteydelserne i
tilknytning hertil). Således forekommer det leasede gode hverken på
udlandets konti eller på nogen anden konto.
Finansiel leasing
8. Hvis leasingtageren er producent, opføres det varige gode som faste
bruttoinvesteringer (P.51) hos leasingtageren ved leasingperiodens begyn-
delse. I hele leasingperioden (medmindre leasingtageren ikke overholder
sine betalingsforpligtelser) opføres godet som et materielt fast aktiv(AN.111) på leasingtagerens statuskonto. Efterfølgende forbrug af fast
realkapital (K.1) opføres på leasingtagerens konti. Ved leasingperiodens
udløb enten (a) køber leasingtageren godet til dets restværdi, og i så tilfælde
forbliver det på dennes statuskonto, eller (b) godet returneres til
leasinggiveren, hvorefter den opføres som negativ fast bruttoinvestering
hos leasingtageren og således udgår af dennes statuskonto. I dette tilfælde
overføres godet til leasinggiverens eller tredjemands statuskonto, hvis
leasinggiveren har solgt det videre.
9. Hvis leasingtageren er en husholdning, der optræder som forbruger,
behandles det varige gode, som om det er købt af leasingtageren til konsum
ved leasingperiodens begyndelse. Dette betyder, at køberprisen på det
leasede gode udgør en del af leasingtagerens udgifter til konsum (P.3) fra
leasingperiodens begyndelse, og at godet kun opføres som varigt forbrugs-
gode i statuskontoens memorandumpost.
Et lån (F.4) imputeres fra leasinggiver til leasingtager. Dette låns hovedstol
er køberprisen på det leasede gode plus (eventuelle) overdragelsesomkost-
ninger. Det resterende imputerede lån (AF.4) opføres på leasinggiverens og
leasingtagerens statuskonto som henholdsvis finansielt aktiv og passiv.
Leasingydelserne betragtes som sammensat af to elementer, nemlig afdrag
på hovedstol (F.4) og renter (D.41), hvor det sidste afdrag falder sammen
med afslutningen på leasingperioden.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 355
▼B
10. Rentesatsen på det imputerede lån er implicit fastsat således, at de
akkumulerede afdrag i løbet af leasingperioden er nøjagtig lig med
hovedstolen. Når leasingydelsen forbliver konstant i hele perioden, vil
den del af ydelsen, der er renter, med tiden mindskes, mens afdragene øges
tilsvarende, ligesom for et annuitetslån. Når hovedstol, leasingydelse og
leasingperiode kendes for den enkelte kontrakt, kan rentesats, rente-
indbetalinger og afdrag let beregnes ved hjælp af standardformler. Når
detaljerede data om den enkelte leasingkontrakt ikke foreligger, hvilket ofte
er tilfældet i praksis, må disse beregninger foretages på grundlag af rimelige
skøn. I mange lande bogfører erhvervslivet finansiel leasing nogenlunde
som beskrevet her, hvilket letter behandlingen af data.
11. Finansielle leasinggiveres produktive aktivitet er finansiel formidling.
Leasinggivere kræver normalt ikke særskilt gebyr for deres formidlings-
virksomhed. Deres produktion er derfor hovedsagelig eller udelukkende
indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) beregnet på samme
måde som anden finansiel formidling ►M1 ◄(1). Visse
leasinggivere indgår forpligtelser over for andre selvstændige enheder, og
renteudgifterne kan da observeres, hvorefter FISIM uden videre kan
beregnes. Andre leasinggivere indgår kun forpligtelser over for deres
moderselskaber, og renteudgifterne kan da være vanskelige at observere. I
sidstnævnte tilfælde kan det være nødvendigt at ansætte de påløbne renter
skønsmæssigt ved hjælp af en passende rentesats.
Finansielle leasingselskaber klassificeres i den institutionelle delsektor
S.123 Andre finansielle formidlere undtagen forsikringsselskaber og
pensionskasser. Aktiviteten henhører under undergruppe 65.21 »Finansiel
leasing i NACE rev. 1«.
12. Behandlingen af finansiel leasing i ENS indebærer, at det leasede gode ikke
forekommer på nogen af leasinggiverens konti. Hvorvidt leasinggiveren er
resident eller ikke-resident, er således ikke af betydning for registrering afselve godet. Hvis producenten eller forhandleren er resident og leasing-
tageren ikke-resident, betragtes det leasede gode som eksporteret (P.61), når
leasingtageren tager det i besiddelse, dvs. ved leasingperiodens begyndelse.
Hvis producenten eller forhandleren er ikke-resident og leasingtageren
resident, betragtes godet som importeret (P.71) ved leasingperiodens
begyndelse.
Hvis leasinggiveren er resident og leasingtageren ikke er det, imputeres et
lån (F.4/AF.4) fra en resident enhed (leasinggiver) til en ikke-resident enhed
(leasingtager). Hvis leasinggiveren er ikke-resident og leasingtageren
resident, imputeres et lån fra en ikke-resident enhed (leasinggiver) til en
resident enhed (leasingtager). Som det er tilfældet med leasingtransaktioner
mellem residenter, opdeles leasingydelserne i renter (D.41) og afdrag på
hovedstol (F.4).
Købpå afb etaling
13. Det varige gode registreres som købt den dag, køberen tager det i
besiddelse, til den pris, man skulle have betalt ved kontantkøb. Køberen
ydes et imputeret lån (F.4/AF.4) af tilsvarende værdi. I ENS opdeles
betalingerne fra køber til den enhed, som finansierer afbetalingskøbet i
afdrag på hovedstolen (F.4) og renteindbetalinger (D.41) efter samme
metode som ved finansiel leasing.
Den produktive aktivitet, som udøves af finansierende enheder, er finansiel
formidling. Da de normalt ikke opkræver særskilt gebyr for deres
formidlingsvirksomhed, er deres samlede produktion derfor indirekte
målte finansielle formidlingstjenester (FISIM), beregnet som formueind-
komster minus renteudgifter, dog ikke formueindkomster fra investering af
egenkapital. Som det er tilfældet med finansiel leasing, kan det være
vanskeligt at observere renteudgifterne, hvorfor de anslås skønsmæssigt.
14. I NACE rev. 1 klassificeres enheder, som finansierer afbetalingskøb i
undergruppe 65.22 »Realkreditinstitutter, finansieringsfonde mv.«
Selskaber, som finansierer afbetalingskøb, klassificeres i den institutionelle
delsektor S.123 »Andre finansielle formidlere undtagen forsikringsselskaber
og pensionskasser«, men man kan også støde på enheder, som finansierer
afbetalingskøb i sektor S.14 »Husholdninger«.
Hvis køberen er ikke-resident, mens den finansierende enhed er resident,
behandles godet som eksporteret (P.61), når køberen tager det i besiddelse. I
dette tilfælde yder den finansierende enhed en ikke-resident enhed (køber)
et lån (F.4/AF.4). Hvis køber er en resident enhed, og den finansierende
enhed ikke er det, registreres godet som importeret (P.71) ved levering til1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 356
(1) Angående yderligere oplysninger, se kapitel 3, punkt 3.63.
▼B
køber, der samtidig optager et lån (F.4/AF.4) hos den ikke-residente
finansierende enhed. Afdrag på hovedstolen (F.4) og renteindbetalinger
(D.41) behandles på samme måde som ved finansiel leasing, når ikke-
residente enheder er involveret.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 357
▼B
BILAG III
FORSIKRING
INLEDNING
1. Forsikring kan inddeles i to hovedtyper: sociale forsikringsordninger og
anden forsikring.
Sociale forsikringsordninger kan igen underinddeles i
a) offentlige sociale sikringsordninger
b) private fondsbaserede sociale forsikringsordninger
c) ikke-fondsbaserede arbejdsgiveradministerede sociale forsikringsord-
ninger.
Anden forsikring kan underinddeles i
a) anden livsforsikring
b) anden skadesforsikring.
Genforsikring og hjælpevirksomhed i forbindelse med forsikring behandles
særskilt bilag. Disse områder vedrører især anden forsikring, men kan også
være relevant for sociale forsikringsordninger.
DEFINITIONER
Sociale forsikringsordninger
2. Sociale forsikringsordninger er ordninger, hvor lønmodtagere eller andre
enkeltpersoner eller arbejdsgivere på vegne af deres ansatte betaler bidrag
for at sikre de ansatte eller andre bidragydere, forsørgelsesberettigede eller
deres efterladte ret til ydelser fra sociale sikringsordninger. Sociale
forsikringsordninger dækker sociale risici eller behov(1). I modsætning til
sociale bistandsydelser er ydelser fra sociale sikringsordninger betinget af
deltagelse i en ordning.
3. Sociale forsikringsordninger er ofte kollektive, således at de, der deltager i
ordningen, ikke behøver at tegne individuelle forsikringspolicer i eget navn.
I nogle sociale forsikringsordninger kan det dog være muligt eller endog
obligatorisk, at deltagerne tegner forsikringer i eget navn. Individuelle
forsikringer behandles som en del af en social forsikringsordning, hvis de
dækker sociale risici eller behov, og hvis mindst én af følgende tre
betingelser er opfyldt:
a) Deltagelse i ordningen er obligatorisk, enten i medfør af loven eller i
henhold til ansættelsesvilkårene.
b) Ordningen administreres på vegne af en gruppe og er begrænset til
medlemmer af gruppen.
c) En arbejdsgiver betaler bidrag til ordningen på vegne af en ansat.
Offentlige sociale sikringsordninger
4. Disse ordninger indføres, kontrolleres og finansieres af offentlige enheder
og dækker hele befolkningen eller store dele af den. Offentlige sociale
sikringsordninger kan være fondsbaserede eller ikke-fondsbaserede. Hvis
der kan udskilles en særlig kapital, tilhører denne sektoren offentlig
forvaltning og service og ikke de begunstigede. Sociale sikringsordninger
får hovedsagelig deres indtægter fra bidrag, der betales af enkeltpersoner og
af arbejdsgivere på vegne af de ansatte, men overførsler fra andre offentlige
enheder kan også indgå. Deltagelse i sociale sikringsordninger er
almindeligvis, men ikke altid, obligatorisk. De ydelser, der betales til
enkeltpersoner, er ikke nødvendigvis afhængige af de tidligere betalte
bidrag.
Det skal bemærkes, at sociale forsikringsordninger, som offentlige enheder
etablerer for deres egne ansatte, ikke klassificeres som sociale sikringsord-
ninger, men som private fondsbaserede eller ikke-fondsbaserede sociale
forsikringsordninger.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 358
(1) En definition af sociale risici eller behov findes i kapitel 4, punkt 4.83-4.86.
▼B
Private fondsbaserede sociale forsikringsordninger
5. Disse ordninger omfatter to kategorier. Den første består af ordninger, hvor
bidragene betales til forsikringsforetagendet eller selvstændige pensions-
kasser, der er institutionelle enheder, adskilt fra både arbejdsgivere og
arbejdstagere. Forsikringsforetagenderne eller de selvstændige pensions-
kasser er ansvarlige for administrationen af kapitalmidlerne og for
betalingen af de sociale ydelser. Den anden kategori består af ordninger,
hvor arbejdsgiverne henlægger særlige reserver til betaling af sociale
ydelser. Disse reserver er adskilt fra de andre reserver, men de udgør ikke
institutionelle enheder, adskilt fra arbejdsgiverne, og benævnes ikke-
selvstændige pensionskasser.
Arbejdsgiveradministrerede ikke-fondsbaserede sociale forsikringsordninger
6. Herved forstås ordninger, hvor arbejdsgivere af egne midler betaler sociale
ydelser til deres ansatte, tidligere ansatte eller forsørgelsesberettigede
personer, uden at de hensætter særlige reserver til dette formål.
Anden forsikring
7. Anden forsikring sikrer individuelle institutionelle enheder, som er udsat for
bestemte risici, økonomisk mod følgerne af bestemte begivenheder. Det er
også en form for finansiel formidling, hvor midler, der indbetales af
forsikringstagerne, investeres i finansielle eller andre aktiver, der fungerer
som tekniske reserver til opfyldelse af krav, som opstår, hvis de i
forsikringspolicerne definerede begivenheder indtræder.
Øvrige forsikringer, som husholdningerne har tegnet, kan dække de samme
risici eller behov, som er dækket af sociale forsikringsordninger. Andre
forsikringer, der er tegnet af husholdningerne, adskiller sig dog fra sociale
forsikringsordninger ved, at de tegnes på den enkelte husholdnings eget
initiativ og i egen interesse, uafhængigt af deres arbejdsgivere eller offentlig
forvaltning og service.
Anden livsforsikring
8. Det er kun husholdninger, residente eller ikke-residente, der kan tegne andre
livsforsikringer. Forsikringstageren foretager regelmæssige indbetalinger til
et forsikringsforetagende, som til gengæld garanterer at levere en ydelse på
et givet tidspunkt eller tidligere, hvis forsikringstageren dør inden da. Hvis
forsikringstageren opsiger forsikringen før den aftalte udløbsdato, er han
berettiget til en del af forsikringsydelsen. Der udbetales således altid en
ydelse til forsikringstageren eller hans efterladte. Forsikringer, hvor der
udbetales en ydelse, hvis den forsikrede dør inden for et givet tidsrum, men
ellers ikke, betragtes ikke som anden livsforsikring, men som anden
skadesforsikring. På grund af forsikringsselskabernes bogføringspraksis kan
det være vanskeligt at skelne en sådan tidsbegrænset forsikring fra andenlivsforsikring. Af praktiske grunde kan det derfor være nødvendigt at
behandle denne form for forsikring på samme måde som livsforsikringer.
En livsforsikringsydelse kan udbetales som et engangsbeløb eller som en
annuitet. Ydelsen kan være fast eller være afhængig af det afkast, der i
forsikringens løbetid er opnået ved at investere præmieindbetalingerne
(forsikring med bonustilskrivning). En sådan forsikring med bonustilskriv-
ning kan også være udformet således, at ydelsen varierer alt efter værdien af
en særlig fond.
Anden skadesforsikring
9. Alle former for institutionelle enheder kan tegne andre skadesforsikringer.
Anden skadesforsikring omfatter tidsbegrænset forsikring og forsikring mod
enhver anden risiko end død, f.eks. ulykke, sygdom eller brand. Ydelserne
udbetales normalt som engangsbeløb, men kan også udbetales som
annuiteter. I forbindelse med anden skadesforsikring kommer der ikke altid
en forsikringsydelse til udbetaling. Antallet af skadelidte vil som hovedregel
være langt mindre end antallet af forsikringstagere. For den enkelte
forsikringstager er der ikke nogen forbindelse mellem den indbetalte
præmie og udbetalte ydelse, heller ikke på længere sigt.
Genforsikring
10. Et forsikringsforetagende vil ofte overføre en del af de risici, det har påtaget
sig, til andre forsikringsforetagender. Disse transaktioner mellem forsik-
ringsforetagender kaldes genforsikring.
Genforsikring anvendes både inden for livsforsikring og skadesforsikring.
Forsikringsselskaber, som påtager sig genforsikring, kan være specialiseret i1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 359
▼B
genforsikring, eller de kan både arbejde med genforsikring og indgå
forsikringsaftaler direkte med forsikringstagere.
Hjælpevirksomhed i forbindelse med forsikring
11. Herunder henhører enheder, som hovedsagelig udøver aktiviteter i nær
tilknytning til forsikring, men som ikke selv påtager sig risici. Begrebet
omfatter især:
a) forsikringsmæglere
b) private non-profit institutioner rettet mod forsikringsforetagender og
pensionskasser
c) enheder, hvis hovedaktivitet er at være tilsynsmyndighed over for
forsikringsforetagender, pensionskasser og forsikringsmarkeder.
BEHANDLING I KONTOSYSTEMET
12. Af hensyn til fremstillingens klarhed er den følgende beskrivelse af de
forskellige forsikringstyper koncentreret om tilfælde, der kun indbefatter
residente enheder. I slutningen af hvert afsnit behandles de særlige forhold,
der gør sig gældende for ikke-residente enheder.
Socialforsikring
Sociale forsikringsordninger
13. Den produktion, som de, der er beskæftiget med at administrere disse
ordninger, tegner sig for, er en del af produktionen i offentlig forvaltning og
service og værdiansættes efter produktionsomkostningerne. Der beregnes
følgelig ikke noget administrationsgebyr for offentlige sociale sikringsord-
ninger.
Arbejdsgiverbidrag til offentlige sociale sikringsordninger (D.121) falder
ind under aflønning af ansatte og registreres på indkomstdannelseskontoen
som betalt af arbejdsgiverens sektor og på kontoen for allokering af primær
indkomst som modtaget af husholdningssektoren. Arbejdsgiverbidragene
optræder igen på sekundærindkomstfordelingskontoen som en del af
faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.6111) og registreres
som betalt af husholdningssektoren og som modtaget af offentlig
forvaltning og service. Lønmodtagerbidrag (D.6112) og bidrag fra selv-
stændige og ikke-beskæftigede (D.6113) registreres også på
sekundærindkomstfordelingskontoen som betalt af husholdningssektoren
og modtaget af offentlig forvaltning og service. Kontante socialsikrings-
ydelser (D.621) registreres på sekundærindkomstfordelingskontoen som
betalt af offentlig forvaltning og service og modtaget af husholdningerne,
mens socialsikringsydelser i naturalier registreres som D.6311 og D.6312 på
kontoen for indkomstfordeling i form af naturalieydelser som betalt af
sektoren offentlig forvaltning og service og modtaget af husholdningerne.
14. De enheder, der administrerer offentlige sociale sikringsordninger, klassi-
ficeres i delsektor S.1314 »Sociale kasser og fonde«. Aktiviteten
klassificeres i henhold til NACE rev. 1, undergruppe 75.30 »Socialforsik-
ring«.
Når en resident arbejder for en ikke-resident arbejdsgiver, bogføres
arbejdsgiverbidrag som betalt af udlandet på udlandskontoen for primære
indkomster og løbende overførsler. Hvis den ansatte også deltager i en
social sikringsordning administreret af en ikke-resident offentlig enhed,
opføres alle mellemværender, der normalt vedrører den offentlige sektor,
som modtaget eller betalt af udlandet og registreres på udlandskontoen for
primære indkomster og løbende overførsler. I ENS finder sociale overførsler
i naturalier imidlertid kun sted mellem residente enheder. Alle ydelser fra
ikke-residente sociale sikringsordninger til residente er derfor pr. definition
sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D.62).
Når en ikke-resident arbejder for en resident arbejdsgiver, registreres
arbejdsgiverbidraget som modtaget af udlandet på udlandskontoen for
primære indkomster og løbende overførsler. Hvis den ikke-residente ansatte
er omfattet af en social sikringsordning administreret af en ikke-resident
offentlig enhed, registreres transaktionerne mellem den ansatte og den
offentlige sektor på udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler. Alle ydelser til ikke-residente ansatte er pr. definition sociale
ydelser bortset fra sociale overførsler i naturalier (D.62).
I tabel A.III.1 er vist et eksempel på strømme, som er registreret i
forbindelse med offentlige sociale sikringsordninger.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 360
▼B
Private fondsbaserede sociale forsikringsordninger
15. Ordninger finansieret af selvstændige fonde og kasser behandles anderledes
end ordninger finansieret af ikke-selvstændige fonde og kasser. Ved
selvstændige fonde og kasser beregnes et administrationsgebyr som
samlede faktisk indtjente bidrag
plus samlede tillægsbidrag (A)
minus forfaldne ydelser
minus stigning (plus fald) i pensionskassernes reserver.
16. Alle fire elementer registreres, eksklusive kapitalgevinster og -tab. De
samlede tillægsbidrag er identiske med formueindkomst henført til
forsikringstagerne, dvs.indkomst indtjent af private sociale forsikringsfonde
ved investering af deres tekniske reserver og pensionsreserver. ENS
betragter disse reserver som tilhørende forsikringstagerne, som derfor
modtager indkomsten fra disse reserver. Administrationsgebyret registreres
som produktion (P.1) for de selvstændige fonde og kasser og som
konsumudgifter (P.3) for husholdningssektoren.
Administrationsgebyr beregnes ikke for ikke-selvstændige fonde og kasser.
Omkostningerne ved at administrere disse fonde indgår i de øvrige
omkostninger på arbejdsgivernes produktionskonto.
17. De øvrige transaktioner gælder både for selvstændige og ikke-selvstændige
fonde og kasser. De faktiske arbejdsgiverbidrag (D.121) bogføres som en
del af aflønning af ansatte og som betalt af arbejdsgiversektoren på
indkomstdannelseskontoen og som modtaget af ansattes husholdninger på
kontoen for allokering af primær indkomst. Arbejdsgiversektoren kan være
en hvilken som helst institutionel sektor, herunder offentlig forvaltning og
service og husholdninger (som arbejdsgivere). Formueindkomst henført til
forsikringstagere (indgår i D.4) er bogført på kontoen for allokering af
primær indkomst som betalt af fondens sektor og som modtaget af
husholdningssektoren. Residente selvstændige fonde og kasser hører til i
delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser (S.125). Ikke-selvstæn-
dige fonde og kasser hører naturligvis til i samme sektor som pågældende
arbejdsgiver. I NACE rev. 1 er pensionskassernes aktivitet klassificeret
under 66.02 »Pensionsforsikring«.
18. De faktiske arbejdsgiverbidrag registreres igen på sekundærindkomstforde-
lingskontoen som en del af D.6111 og som betalt af husholdninger og
modtaget af fondens sektor. Lønmodtagerbidrag (D.6112) og bidrag fra
selvstændige og ikke-beskæftigede (D.6113) registreres også på sekundæ-
rindkomstfordelingskontoen som betalt af husholdningssektoren og som
modtaget af fondens sektor. De bidrag, der betales af ansatte, selvstændige
og ikke-beskæftigede svarer til de direkte betalinger plus formueindkomst
henført til forsikringstagerne, minus administrationsgebyr (sidstnævnte er
nul for ikke-selvstændige fonde og kasser). Private fondsbaserede sociale
ydelser og pensioner er bogført på sekundærindkomstfordelingskontoen som
betalt af fonde og kasser og modtaget af husholdninger. Alle private sociale
ydelser er pr. definition en del af de under D.62 hørende sociale ydelser
undtagen sociale overførsler i naturalier.
19. Posteringen på den finansielle konto består af to elementer:
a) Præmie- og erstatningsreserver (F.62), der indbefatter forskellen mellem
betalte bidrag og indtjente bidrag og mellem forfaldne ydelser og betalte
ydelser(1). Konventionelt bogføres dette elementer som en (evt. negativ)
ændring under fonde og kassers passiver og husholdningers aktiver.
b) Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver (F.612) bogføres
også som en (evt. negativ) ændring i pensionskassernes passiver og
husholdningernes reserver. Dette element svarer til pensionsbidragene
fra arbejdsgivere og ansatte som registreret på sekundærindkomstforde-
lingskontoen, minus udbetalte pensioner.
20. Som en følge af posteringen på den finansielle konto optræder F.612 og
F.62 på statuskontiene for husholdningssektoren (som et aktiv) og for
pensionskassens sektor (som et passiv).
På kontoen for anvendelse af disponibel indkomst registreres en korrektion
for ændringen i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver (D.8)
som modtaget af husholdningerne og som betalt af fondene og kasserne.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 361
(1) Faktisk indtjente bidrag, som dækker de risikoforpligtelser, der er indgået i den løbende
periode, afviger normalt fra faktisk betalte.
▼B
Denne post svarer til det andet element i posteringen på den finansielle
konto.
Arbejdsgivere og offentlig forvaltning og service foretager undertiden
ekstraordinære indbetalinger til private sociale forsikringsfonde for at øge
disse fondes reserver. Sådanne indbetalinger registreres på kapitalkontoen
som andre kapitaloverførsler (D.99) og som betalt af arbejdsgiversektoren
eller den offentlige forvaltning ogservice ogmodtaget af fondens sektor. Da
husholdningerne anses for at eje sociale forsikringsfondes reserver, er det
nødvendigt at foretage en korrektion mellem fondens sektor og hushold-
ningssektoren. Denne korrektion registreres som andre kapitaloverførsler
(D.99), der betales af fondens sektor og modtages af husholdningssektoren.
21. Hvis en resident ansat arbejder for en ikke-resident arbejdsgiver, registreres
det faktiske arbejdsgiverbidrag (D.121) som en del af aflønningen af ansatte
og som betalt af udlandet og modtaget af husholdningerne. Er arbejds-
giveren ikke-resident, vil enhver ikke-selvstændig social forsikringsfond
ligeledes være ikke-resident, mens en selvstændig fond kan være resident
eller ikke-resident. Hvis den ansatte er omfattet af en ikke-resident fond,
bogføres alle strømmene mellem husholdningssektoren og fondssektoren
som transaktioner mellem husholdningssektoren og udlandet. Administra-
tionsgebyret (i tilfælde af selvstændige, ikke-residente fonde) bogføres
under import af tjenester (P.72). Ændringen i nettoformuen i forsikrings-
tekniske reserver (F.6) angives på udlandets finansielle konto, mens øvrige
strømme bogføres på udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler.
22. Hvis en ikke-resident ansat arbejder for en resident arbejdsgiver, bliver det
faktiske arbejdsgiverbidrag (D.121) registreret som en del af aflønningen af
ansatte og som betalt af arbejdsgiversektoren og modtaget af udlandet. Hvis
den ikke-residente ansatte er omfattet af en resident socialforsikringsord-
ning, registreres alle administrationsgebyrer som eksport af tjenester (P.62).
Alle andre strømme mellem fonden og den ansatte angives som foretaget
mellem fondens sektor og udlandet.
Særlig når det drejer sig om ikke-residente enheder, er alle de nødvendige
data ikke altid til rådighed. Beregningerne af nogle af de poster, der skal
registreres, vil således blive foretaget på basis af skøn.
I tabel A.III.2 er vist et eksempel på strømme, som er registreret i
forbindelse med private sociale forsikringsordninger.
Arbejdsgiveradministrerede ikke-fondsbaserede sociale forsikringsordninger
23. På samme måde som med ordninger finansieret af ikke-selvstændige fonde
og kasser er omkostningerne ved administrationen af ikke-fondsbaserede
sociale forsikringsordninger medtaget sammen med de andre omkostnings-elementer på arbejdsgiverens produktionskonto. Der beregnes således intet
administrationsgebyr.
Da ikke-fondsbaserede sociale forsikringsordninger ikke udgør en institu-
tionel enhed adskilt fra de arbejdsgivere, der administrerer dem, foregår alle
transaktioner mellem arbejdsgiversektoren og husholdningsektoren.
24. ENS betragter en arbejdsgiver, der administrerer en ikke-fondsbaseret
ordning, som ydende et imputeret bidrag til ordningen på vegne af sine
ansatte. Dette imputerede bidrag til sociale ordninger(D.122) er en del af
aflønningen af ansatte og opføres som betalt af arbejdsgiveren på
indkomstdannelseskontoen og som modtaget af husholdningerne på kontoen
for allokering af primær indkomst. Det imputerede arbejdsgiverbidrag
bogføres igen på sekundærindkomstfordelingskontoen under D.612 som
betalt af husholdningerne og modtaget af arbejdsgiveren. Størrelsen af dette
beløb beregnes i forhold til arbejdsgiverens fremtidige forpligtelser med
hensyn til ydelserne. I praksis sættes bidraget imidlertid sædvanligvis lig
med de i den løbende periode betalte ydelser (minus lønmodtagerbidrag til
sociale ordninger).
25. Ansattes eventuelle faktiske bidrag bogføres som en del af D.6112 og som
betalt af husholdningerne og modtaget af arbejdsgiversektoren. På
sekundærindkomstfordelingskontoen bogføres også pensioner og andre
ydelser som en del af D.62 og som modtaget af husholdningerne og betalt
af arbejdsgiveren.
Ikke-fondsbaserede sociale forsikringsordninger hører naturligvis til den
samme institutionelle sektor som den pågældende arbejdsgiver. NACE rev.
1 betragter dem som en hjælpeaktivitet.
26. Hvisen resident arbejder foren ikke-resident arbejdsgiver, der administrerer
en ikke-fondsbaseret social forsikringsordning, sker alle transaktioner
mellem husholdningssektoren og udlandet, og de registreres på udlands-
kontoen for primære indkomster og løbende overførsler. Hvis en ikke-1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 362
▼B
resident arbejder for en resident arbejdsgiver, der administrerer en sådan
ordning, sker alle transaktioner mellem udlandet og arbejdsgiverens sektor,
og de bogføres på udlandskontoen for primære indkomster og løbende
overførsler.
I tabel A.III.3 er vist et eksempel på strømme registreret for arbejdsgiver-
administrerede ikke-fondsbaserede sociale forsikringsordninger.
Anden forsikring
27. Produktion af andre forsikringstjenester, både livs- og skadeforsikringer,
beregnes som
faktisk indtjente præmier
plus tillægspræmier (B)
minus forfaldne erstatninger
minus stigning (plus fald) i de tekniske reserver til dækning af
løbende risici og i de tekniske bonusreserver.
28. De faktiske indtjente præmier er de præmier, der skal dække risikoen i den
løbende periode. Faktisk indtjente præmier er sædvanligvis ikke lig med
faktisk betalte præmier, da sidstnævnte ofte omfatter risici både i den
løbende og i de efterfølgende perioder.
Tillægspræmier er lig med formueindkomst henført til forsikringstagere, der
er forsikringsselskabernes samlede indkomst indtjent ved investering af
forsikringstekniske reserver, eksklusive al indkomst fra forsikringssel-
skabernes egenkapital. Forsikringstekniske reserver indeholder to
elementer: a) præmie- og erstatningsreserver, der opstår som forskellen
mellem indtjente præmier og betalte præmier og mellem betalte erstatninger
og forfaldne erstatninger og b) tekniske reserver til dækning af løbende
risici og tekniske bonusreserver. Sidstnævnte elementer gælder kun for
livsforsikring. Forsikringstekniske reserver investeres hovedsagelig i
finansielle aktiver, der sikrer en indkomst i form af renter eller udbytte.
Disse reserver kan dog også investeres i fast ejendom, i hvilket tilfælde
indkomst indtjenes som en restindkomst.
29. Forfaldne erstatninger vedrører begivenheder, der indtræffer i den løbende
periode. Ofte skal erstatninger først betales senere i forhold til den indtrufne
begivenhed. Forfaldne erstatninger er derfor ikke lig med betalte
erstatninger.
Ændringer i tekniske reserver til dækning af løbende risici og i tekniske
bonusreserver omfatter hensættelser til tekniske reserver til dækning af
løbende risici og tekniske bonusreserver med henblik på opbygning af den
under forsikringerne garanterede kapital. Disse hensættelser vedrører
udelukkende livsforsikringer.
Alle fire poster i ligning (B) skal beregnes eksklusive kapitalgevinster og -
tab.
Anden livsforsikring
30. Den samlede produktion af anden livsforsikring beregnes efter ligning (B)
og bogføres som P.1 på produktionskontoen for delsektoren forsikringssel-
skaber og pensionskasser. Medmindre den forbruges af ikke-residente
husholdninger, anvendes produktionen af anden livsforsikring udelukkende
som residente husholdningers konsum. Produktionen af andre livsforsik-
ringstjenester fordeles mellem husholdningssektoren og udlandet i forhold
til de præmier, der er betalt af residente og ikke-residente husholdninger.
Livsforsikringstjenester forbrugt af residente bogføres som en del af
husholdningernes udgifter til konsum (P.3), mens tjenester forbrugt af ikke-
residente indgår i eksporten af tjenester (P.62).
31. Yderligere to transaktioner registreres for anden livsforsikring. På kontoen
for allokering af primær indkomst registreres formueindkomst henført til
forsikringstagerne (indgår i D.4), som betalt af forsikringsforetagendernes
sektor og modtaget af husholdningerne. På den finansielle konto bogføres
posten husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver som en (evt.
negativ) ændring i husholdningernes aktiver og livsforsikringsforetagen-
dernes passiver. Ændringen i husholdningernes nettoformue skyldes alle
ændringerne i livsforsikringsforetagendernes reserver, dvs. tekniske reserver
til dækning af løbende risici og tekniske bonusreserver. Ændringen i
nettoformuen svarer derfor til de faktisk betalte præmier (ikke indtjente)
plus tillægspræmier minus modtagne erstatninger (ikke forfaldne) og minus
administrationsgebyr.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 363
▼B
32. På grund af denne postering på den finansielle konto bogføres F.611 også i
statuskontiene for husholdningssektoren (som et aktiv) og i forsikrings-
sektoren (som et passiv).
Som tilfældet er med administrationsgebyrer, fordeles formueindkomst
henført til forsikringstagere (= tillægspræmier) mellem husholdnings-
sektoren og udlandet i forhold til præmierne.
Institutionelt klassificeres livsforsikringsforetagender under S.125 Forsik-
ringsselskaber og pensionskasser. Aktiviteten klassificeres i henhold til
NACE rev. 1, undergruppe 66.01 »Livsforsikring«.
33. Når et resident livsforsikringsforetagende yder tjenester til ikke-residente
husholdninger, registreres administrationsgebyret som eksport af tjenester
(P.62). Formueindkomst henført til forsikringstagere bogføres som betalt af
forsikringssektoren og modtaget af udlandet på udlandskontoen for primære
indkomster og løbende overførsler. Ændringen i residente husholdningers
nettoformue i livsforsikringsreserver opføres på udlandets finansielle konto
som en ændring i udlandets aktiver og i forsikringssektorens passiver.
Når residente husholdninger tegner en forsikring hos ikke-residente
livsforsikringsforetagender, er proceduren i princippet ligetil: administra-
tionsgebyret registreres som import af tjenester (P.72), tilskrevet
formueindkomst bogføres på udlandskontoen for primære indkomster og
løbende overførsler som betalt af udlandet og modtaget af husholdningerne,
og ændringen i nettoformuen opføres som en ændring i husholdningernes
aktiver og udlandets passiver. Imidlertid er de nødvendige data til beregning
af disse poster normalt ikke tilgængelige. Sædvanligvis kendes kun betalte
præmier. Det er derfor nødvendigt at foretage en række skøn ved f.eks. til
beregning af de præmier, som residente husholdninger betaler til ikke-
residente livsforsikringsforetagender, at anvende relationen administrations-
gebyr/præmier og tilskrevet formueindkomst/præmier for residente
livsforsikringsforetagender.
I tabel A.III.4 er vist et eksempel på strømme for anden livsforsikring.
Skadesforsikring
34. Skadesforsikringsforetagenders produktion (P.1) beregnes efter ligning (B)
og bogføres på produktionskontoen for delsektoren forsikringsselskaber og
pensionskasser. Skadesforsikringstjenester kan anvendes af enhver resident
sektor som forbrug i produktionen (P.2), og af husholdningssektoren som
konsum, når de indgår i husholdningssektorens udgifter til konsum (P.3)
eller som eksport (P.62). Skadesforsikringstjenester anvendt til forbrug i
produktionen fordeles på erhverv.
Ligning (B) skal anvendes til at beregne den samlede værdi af produktionen
af skadesforsikringstjenester. Produktionen skal fordeles mellem bruger-
sektorer og erhverv i forhold til de faktiske præmier betalt af hver enkelt
sektor. Mens alle residente sektorer undtagen husholdningerne udelukkende
anvender skadesforsikringstjenester som forbrug i produktionen, anvender
husholdningssektoren dem både til konsum og forbrug i produktionen.
Husholdningers anvendelse af skadesforsikringstjenester fordeles på forbrug
i produktionen og konsum i forhold til faktisk betalte præmier. Præmier, der
har tydelig relation til personlige foretagenders produktive aktivitet,
betragtes som forbrug i produktionen, mens de øvrige præmier indbetalt
af husholdninger betragtes som konsum.
35. På kontoen for allokering af primær indkomst registreres formueindkomst
henført til forsikringstagere som en del af D.4 og som betalt af
forsikringssektoren og modtaget af forsikringstagersektoren. Ideelt set
skulle formueindkomst, der tilfalder forsikringstagere, fordeles mellem
sektorer i forhold til de reserver, der kan henføres til hver enkelt
forsikringstagersektor, men dette lader sig næppe gøre i praksis. Formue-
indkomst, henført til forsikringstagere, skal derfor fordeles efter hver
forsikringstagersektors faktisk indbetalte præmier.
36. På sekundærindkomstfordelingskontoen bogføres indtjente nettopræmier
som betalt af alle forsikringstagersektorer og modtaget af forsikrings-
sektoren. Indtjente nettopræmier beregnes som faktisk indtjente præmier
plus formueindkomst henført til forsikringstagerne minus værdien af
forbrugte tjenester. I ligning (B) svarer indtjente nettopræmier til forfaldne
erstatninger(1). På sekundærindkomstfordelingskontoen bogføres også
forfaldne erstatninger som betalt af forsikringssektoren og modtaget af1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 364
(1) Forfaldne erstatninger er de beløb, der er forfaldne til betaling til skadelidte. Forfaldne
erstatninger er således ikke det samme som erstatningsforpligtelser på forsikringsforeta-genders konti, da sidstnævnte også omfatter administrationsudgifter til erstatninger, der i
nationalregnskabet indgår under enten forbrug i produktionen eller aflønning af ansatte.
▼B
alle forsikringstagersektorer. Både indtjente nettopræmier og forfaldne
erstatninger er en del af D.7 Andre løbende overførsler.
Nogle erstatninger skyldes skader, som forårsages af forsikringstageren på
tredjemand eller dennes ejendom. I sådanne tilfælde registreres gyldige krav
som betalt direkte af forsikringsselskabet til de skadelidte parter og ikke
indirekte via forsikringstageren.
37. På den finansielle konto angives forsikringstagernes nettoformue i skade-
sforsikringsreserverne som en ændring i forsikringstagersektorernes aktiver
og som en ændring i forsikringssektorens passiver. Ændringen i netto-
formuen, klassificeret som F.62, skyldes præmie- og erstatningsreserver.
F.62optræder ogsåsomet passivi skadesforsikringsselskabernes balance og
som et aktiv i forsikringstagernes statuskonti.
Skadesforsikringsforetagenderne hører ind under NACE rev. 1, undergruppe
66.03 »Anden forsikringsvirksomhed«. Den institutionelle sektor er S.125
»Forsikringsselskaber og pensionskasser«.
38. Når ikke-residente enheder tegner en forsikring hos residente skade-
sforsikringsforetagender, bogføres administrationsgebyret som eksport af
tjenester (P.62). Formueindkomst henført til forsikringstagere, indtjente
nettopræmier og forfaldne erstatninger registreres alle på udlandets
finansieringskonto for primære indkomster og løbende overførsler, mens
forsikringstagerners nettoformue i skadesforsikringsreserver bogføres på
udlandets finansieringskonto. I dette tilfælde er beregningerne for udlandet
ikke sværere at foretage end for sektorerne for residente forsikringstagere.
Når residente enheder forsikres af ikke-residente skadesforsikringsforetag-
ender, er tilvejebringelse af data langt vanskeligere. Kun data vedrørende
betalte præmier og erstatninger er normalt til rådighed.
Der anvendes derfor en forenklet metode, der ser bort fra skadesforsik-
ringsreserver og den efterfølgende formueindkomst. Administrationsgebyr,
der registreres som import af tjenester (P.72), beregnes som betalte præmier
minus modtagne erstatninger(1). Både betalte nettopræmier og modtagne
erstatninger bogførespå udlandskontoen for primære indkomster ogløbende
overførsler.
I tabel A.III.5 er vist et eksempel på strømme, som er registreret i
forbindelse med skadesforsikring.
Genforsikring
39. ENS registrerer genforsikringstransaktionerne på en enklere måde end
direkte forsikringstransaktioner (sidstnævnte er transaktioner mellem
forsikringsforetagender og almindelige forsikringstagere). I stedet for at
angive de pågældende strømme (indtjente præmier, forfaldne erstatninger,
provision etc.) hver for sig angives genforsikringsaktiviteter blot som en
tjeneste ydet af et genforsikringsforetagende til forsikringsforetagendet.
Værdien af denne tjenesteydelse måles som balancen af alle strømme
mellem genforsikringsforetagendet og forsikringsforetagendet.
For residente livs- og skadesforsikringsforetagender angives ydede genfor-
sikringstjenester som produktion (P.1), mens modtagne
genforsikringstjenester angives som forbrug i produktionen (P.2). Genfor-
sikringstjenester ydet af residente genforsikringsforetagender til ikke-
residente forsikringsforetagender bogføres som eksport af tjenester (P.62),
mens tjenester ydet af ikke-residente genforsikringsforetagender tilresidente forsikringsforetagender registreres som import af tjenester (P.72).
40. I forbindelse med forsikringsforetagender kan oplysninger vedrørende
produktion og forbrug i produktionen af genforsikringstjenester indhentes i
forsikringsstatistikker. Det kan være sværere at beregne importen og
eksporten af genforsikringstjenester, især afhængigt af, om der foreligger
pålidelige betalingsbalancestatistikker. Imidlertid kan balancen i forhold til
udlandet vedrørende genforsikringstjenester let udledes af forsikringsstati-
stikker.
Genforsikringstransaktioner mellem residente forsikringsforetagender er
ofte konsoliderede. For imidlertid at sikre overensstemmelse med EU's
forsikringsdirektiver anbefaler ENS, at genforsikringstjenester registreres
uden konsolidering. Hvadenten genforsikringstjenester mellem residente
konsolideres eller ej, påvirkes omfanget af produktionen af forsikrings-
tjenester, mens saldoposter såsom værditilvækst, overskud af produktion og
opsparing ikke påvirkes.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 365
(1) Hvis data vedrørende indtjente præmier og forfaldne erstatninger er til rådighed, bør
disse anvendes, frem for betalte præmier og modtagne erstatninger.
▼B
Hjælpevirksomhed i forbindelse med forsikring
41. Produktionen af hjælpetjenester vedrørende forsikring værdiansættes på
grundlag af de opkrævede gebyrer eller provisioner. Ved non-profit
institutioner, der fungerer som erhvervsmæssige sammenslutninger for
forsikringsforetagender og pensionskasser, værdiansættes produktionen ud
fra bidragene indbetalt af medlemmerne af sammenslutningerne. Denne
produktion anvender medlemmerne af sammenslutningerne som forbrug i
produktionen.
Institutionelle enheder, der primært er involveret i hjælpeaktiviteter
vedrørende forsikring, klassificeres under S.124 »Finansiel hjælpevirk-
somhed«. Aktiviteten klassificeres i henhold til NACE rev. 1, undergruppe
67.20 »Servicevirksomhed i forbindelse med forsikring og pensions-
forsikring«.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 366
FORSIKRING: TALEKSEMPEL
Tabel A.III.1 — Offentlige socialsikringsordninger
Anvendelse Tilgang
Ia l tPosteringer S.1
Samlet
økonomiS.15
NPIHS.14
Hushold-
ningerS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.14
Hushold-
ningerS.15
NPIHS.1
Samlet
økonomiPosteringer
I alt Vare- og
tjeneste-
kontoUdlandet UdlandetVare- og
tjeneste-
konto
Indkomstdannel-
seskonto
155 0 155 8 0 45 4 98 D.12 Arbejdsgiverbi-
drag til sociale
ordninger
Primærindkomst-
fordelingskonto
D.12 Arbejdsgiverbi-
drag til sociale
ordninger 155 155 0 155
Sekundærind-
komstfordelings-
konto
155 0 155 155 D.6111 Arbejdsgiverbi-
drag til sociale
ordninger 155 155 0 155
76 0 76 76 D.6112 Ansattes bidrag
til sociale
ordninger 76 76 0 76
32 32 32 D.6113 Selvstændiges og
ikke-beskæfti-
gedes bidrag til
sociale ordninger 32 32 0 32
232 0 232 232 D.621 Kontante social-
sikringsydelser 232 232 0 232▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 367
Anvendelse Tilgang
Ia l tPosteringer S.1
Samlet
økonomiS.15
NPIHS.14
Hushold-
ningerS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.14
Hushold-
ningerS.15
NPIHS.1
Samlet
økonomiPosteringer
I alt Vare- og
tjeneste-
kontoUdlandet UdlandetVare- og
tjeneste-
konto
Konto for
indkomstomfor-
deling via
naturalieydelser
78 78 78 D.6311 Socialsikrings-
ydelser, refusi-
oner 78 78 78
65 65 65 D.6312 Andre socialsik-
ringsydelser i
naturalier 65 65 65▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 368
Tabel A.III.2 — Private fondsbaserede socialforsikringsordninger
Anvendelse Tilgang
Ia l tPosteringer S.1
Samlet
økonomiS.15
NPIHS.14
Hushold-
ningerS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.14
Hushold-
ningerS.15
NPIHS.1
Samlet
økonomiPosteringer
I alt Vare- og
tjeneste-
kontoUdlandet UdlandetVare- og
tjeneste-
konto
Udlandskonto
0 0 P.6 Eksport af varer
og tjenester 0 0
0 0 P.7 Import af varer
og tjenester 0 0
Produktions-
konto
3 3 P.1 Produktion 3 3 3
Indkomstdannel-
seskonto
19 0 19 2 0 3 0 14 D.121 Faktiske arbejds-
giverbidrag til
private fondsba-
serede socialfor-
sikringsordninger
Primærindkomst-
fordelingskonto
D.121 Faktiske arbejds-
giverbidrag til
private fondsba-
serede socialfor-
sikringsordninger 19 19 0 19
12 0 12 12 D.44 Formueindkomst
henført til forsik-
ringstagere 12 12 0 12▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 369
Anvendelse Tilgang
Ia l tPosteringer S.1
Samlet
økonomiS.15
NPIHS.14
Hushold-
ningerS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.14
Hushold-
ningerS.15
NPIHS.1
Samlet
økonomiPosteringer
I alt Vare- og
tjeneste-
kontoUdlandet UdlandetVare- og
tjeneste-
konto
Sekundærind-
komstfordelings-
konto
19 0 19 19 D.121 Faktiske arbejds-
giverbidrag til
private fondsba-serede socialfor-
sikringsordninger 1 18 0 0 0 19 0 19
21 0 21 21 D.6112 Ansattes nettobi-
drag til sociale
ordninger 1 20 0 0 0 21 0 21
29 0 29 0 0 0 28 1 D.622 Private fondsba-
serede sociale
ydelser 29 29 0 29
Kontofor anven-
delse af
disponibel
indkomst
33 3 P.3 Udgifter til
konsum 33
1 1 01 10 01 0 1 D.8 Korrektion for
ændringer i
husholdningernes
nettoformue i
pensionskassere-
server 11 11 0 11
Finansiel konto▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 370
Anvendelse Tilgang
Ia l tPosteringer S.1
Samlet
økonomiS.15
NPIHS.14
Hushold-
ningerS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.14
Hushold-
ningerS.15
NPIHS.1
Samlet
økonomiPosteringer
I alt Vare- og
tjeneste-
kontoUdlandet UdlandetVare- og
tjeneste-
konto
11 11 11 F.612 Husholdnin-
gernes netto-
formue i
pensionskassere-
server 1 10 0 0 11 0 11
1 1 1 F.62 Præmie-og
erstatningsre-
server 1 1 1▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 371
A.III.3 — Ikke-fondsbaserede arbejdsgiveradministrerede socialforsikringsordninger
Anvendelse Tilgang
Ia l tPosteringer S.1
Samlet
økonomiS.15
NPIHS.14
Hushold-
ningerS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.14
Hushold-
ningerS.15
NPIHS.1
Samlet
økonomiPosteringer
I alt Vare- og
tjeneste-
kontoUdlandet UdlandetVare- og
tjeneste-
konto
Indkomstdannel-
seskonto
19 0 19 1 0 5 1 12 D.122 Imputerede
arbejdsgiverbi-
drag til sociale
ordninger
Primærindkomst-
fordelingskonto
D.122 Imputerede
arbejdsgiverbi-
drag til sociale
ordninger 19 19 0 19
Sekundærind-
komstfordelings-
konto
19 0 19 19 D.612 Imputerede
bidrag til sociale
ordninger 12 1 5 0 1 19 0 19
19 0 19 1 0 5 1 12 D.623 Ikke-fondsbase-
rede sociale
ydelser til ansatte 19 19 0 19▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 372
Tabel A.III.4 — Anden livsforsikring
Anvendelse Tilgang
Ia l tPosteringer S.1
Samlet
økonomiS.15
NPIHS.14
Hushold-
ningerS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.14
Hushold-
ningerS.15
NPIHS.1
Samlet
økonomiPosteringer
I alt Vare- og
tjeneste-
kontoUdlandet UdlandetVare- og
tjeneste-
konto
Udlandskonto
0 0 P.6 Eksport af varer
og tjenester 0 0
0 0 P.7 Import af varer
og tjenster 0 0
Produktions-
konto
4 4 P.1 Produktion 4 4 4
Primærindkomst-
fordelingskonto
7 7 7 D.44 Formueindkomst
henført til forsik-
ringstagere 7 7 0 7
Konto for anven-
delse af
disponibel
indkomst
4 0 4 4 P.3 Udgifter til
konsum 44
Finansiel konto▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 373
Anvendelse Tilgang
Ia l tPosteringer S.1
Samlet
økonomiS.15
NPIHS.14
Hushold-
ningerS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.14
Hushold-
ningerS.15
NPIHS.1
Samlet
økonomiPosteringer
I alt Vare- og
tjeneste-
kontoUdlandet UdlandetVare- og
tjeneste-
konto
22 0 22 22 F.611 Husholdnin-
gernes netto-
formue i
livsforsikringsre-
server 22 22 0 22▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 374
A.III.5 — Anden skadesforsikring
Anvendelse Tilgang
Ia l tPosteringer S.1
Samlet
økonomiS.15
NPIHS.14
Hushold-
ningerS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.14
Hushold-
ningerS.15
NPIHS.1
Samlet
økonomiPosteringer
I alt Vare- og
tjeneste-
kontoUdlandet UdlandetVare- og
tjeneste-
konto
Udlandskonto
0 0 P.6 Eksport af varer
og tjenester 0 0
0 0 P.7 Import af varer
og tjenester 0 0
Produktions-
konto
6 6 P.1 Produktion 6 6 64 0 4 0 3 0 0 1 P.2 Forbrug i
produktionen 4 4
Primærindkomst-
fordelingskonto
6 6 6 D.44 Formueindkomst
henført til forsik-
ringstagere 5 0 0 1 0 6 0 6
Sekundærind-
komstfordelings-
konto
45 2 43 0 31 4 0 8 D.71 Skadesforsik-
ringspræmier,
netto 45 45 45
45 0 45 45 D.72 Skadesforsik-
ringserstatninger 6 0 1 35 0 42 3 45▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 375
Anvendelse Tilgang
Ia l tPosteringer S.1
Samlet
økonomiS.15
NPIHS.14
Hushold-
ningerS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erTransaktioner og saldoposterS.11
Ikke-
finan-
sielle
selskab-
erS.12
Finan-
sielle
selskab-
erS.13
Offentlig
forvalt-
ning og
serviceS.14
Hushold-
ningerS.15
NPIHS.1
Samlet
økonomiPosteringer
I alt Vare- og
tjeneste-
kontoUdlandet UdlandetVare- og
tjeneste-
konto
Konto for anven-
delse af
disponibel
indkomst
2 2 2 P.3 Udgifter til
konsum 22
Finansiel konto
2 0 2 0 2 0 0 0 F.62 Præmie- og
erstatningsre-
server 2 2 2▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 376
▼B
BILAG IV
KLASSIFIKATION OG KONTI
KLASSIFIKATION
KLASSIFIKATION AF INSTITUTIONELLE SEKTORER (S)
S.1 Den samlede økonomi
S.11 Ikke-finansielle selskaberS.11001 Offentlige ikke-finansielle selskaber
S.11002 Private nationalt kontrollerede ikke-finansielle selskaber
S.11003 Udenlandsk kontrollerede ikke-finansielle selskaberS.12 Finansielle selskaber
S.121 Centralbanken
S.122 Andre monetære finansielle institutionerS.12201 Offentlige
S.12202 Private nationalt kontrollerede
S.12203 Udenlandskk ontrolleredeS.123 Andre finansielle formidlere undtagen forsikringsselskaber og
pensionskasser
S.12301 Offentlige
S.12302 Private nationalt kontrollerede
S.12303 Udenlandskk ontrolleredeS.124 Finansielle hjælpeenheder
S.12401 Offentlige
S.12402 Private nationalt kontrolleredeS.12403 Udenlandskk ontrollerede
S.125 Forsikringsselskaber og pensionskasser
S.12501 OffentligeS.12502 Private nationalt kontrolleredeS.12503 Udenlandskk ontrollerede
S.13 Offentlig forvaltning og service
S.1311 Statslig forvaltning og serviceS.1312 Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau
S.1313 Kommunal forvaltning og service
S.1314 Sociale kasser og fondeS.14 Husholdninger
S.141 + S.142 Arbejdsgivere (inklusive selvstændige uden ansatte)
S.143 LønmodtagereS.1441 Modtagere af formueindkomst
S.1442 Pensionsmodtagere
S.1443 Modtagere af andre overførselsindkomsterS.145 Andre husholdninger
S.15 Non-profit institutioner rettet mod husholdninger
S.2 UdlandetS.21 Den Europæiske Union
S.211 EU-medlemsstaterne
S.212 EU-institutionerne1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 377
▼B
S.22 Tredjelande og internationale organisationer
KLASSIFIKATION AF TRANSAKTIONER OG ANDRE STRØMME
Transaktioneriprodukter(varerogtjenester) (P)
P.1 Produktion
P.11 Markedsmæssig produktionP.119 Indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM)
P.12 Produktion til eget brug
P.13 Anden ikke-markedsmæssig produktion
P.131 Betalinger for anden ikke-markedsmæssig produktion
P.132 Anden ikke-markedsmæssig produktion i øvrigt
P.2 Forbrug i produktionen
P.3 Udgifter til konsum
P.31 Udgifter til individuelt konsum
P.32 Udgifter til kollektivt konsumP.4 Faktisk konsum
P.41 Faktisk individuelt konsum
P.42 Faktisk kollektivt konsumP.5 Bruttoinvesteringer
P.51 Faste bruttoinvesteringer
P.511 Anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiverP.5111 Anskaffelser af nye materielle faste aktiver
P.5112 Anskaffelser af eksisterende materielle faste aktiver
P.5113 Afhændelser af eksisterende materielle faste aktiverP.512 Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle faste aktiver
P.5121 Anskaffelser af nye immaterielle faste aktiver
P.5122 Anskaffelser af eksisterende immaterielle faste aktiverP.5123 Afhændelser af eksisterende immaterielle faste aktiver
P.513 Forøgelse af værdien af ikke-finansielle ikke-producerede
aktiver
P.5131 Væsentlige forbedringer af ikke-finansielle ikke-producerede
aktiver
P.5132 Omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten til ikke-
finansielle ikke-producerede aktiver
P.52 Lagerændringer
P.53 Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande
P.6 Eksport af varer og tjenesterP.61 Eksport af varer
P.62 Eksport af tjenester
P.7 Import af varer og tjenesterP.71 Import af varerP.72 Import af tjenester
Fordelingstransaktioner(D)
D.1 Aflønning af ansatte
D.11 Løn1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 378
▼M2
▼B
▼B
D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordningerD.122 Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordningerD.2 Produktions- og importskatterD.21 ProduktskatterD.211 MomsD.212 Importskatter og told eksklusive momsD.2121 Told mv.D.2122 Importskatter eksklusive moms og toldD.214 Produktskatter undtagen moms og importskatterD.29 Andre produktionsskatterD.3 Subsidier
D.31 Produktsubsidier
D.311 ImportsubsidierD.319 Andre produktsubsidierD.39 Andre produktionssubsidierD.4 FormueindkomstD.41 RenterD.42 Udloddet selskabsudbytteD.421 UdbytteD.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaberD.43 Reinvesteret indtjening på direkte udenlandske investeringerD.44 Formueindkomst henført til forsikringstagereD.45 Jordrente mv.D.5 Løbende indkomst- og formueskatter mv.D.51 IndkomstskatterD.59 Andre løbende skatterD.6 Sociale bidrag og ydelser
D.61 Bidrag til sociale ordninger
D.611 Faktiske bidrag til sociale ordningerD.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordningerD.61111 Obligatoriske faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordningerD.61112 Frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordningerD.6112 Lønmodtagerbidrag til sociale ordningerD.61121 Obligatoriske lønmodtagerbidrag til sociale ordningerD.61122 Frivillige lønmodtagerbidrag til sociale ordningerD.6113 Selvstændiges og ikke-beskæftigedes bidrag til sociale
ordninger
D.61131 Selvstændiges og ikke-beskæftigedes obligatoriske bidrag til
sociale ordninger
D.61132 Selvstændiges og ikke-beskæftigedes frivillige bidrag til
sociale ordninger
D.612 Imputerede bidrag til sociale ordningerD.62 Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalierD.621 Kontante socialsikringsydelserD.622 Private fondsbaserede sociale ydelserD.623 Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til lønmodtagere1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 379
▼B
D.624 Kontante sociale bistandsydelser
D.63 Sociale overførsler i naturalier
D.631 Sociale ydelser i naturalier
D.6311 Socialsikringsydelser, refusionerD.6312 Andre socialsikringsydelser i naturalier
D.63121 Andre socialsikringsydelser i naturalier, der leveres af
markedsmæssige producenter
D.63122 Andre socialsikringsydelser i naturalier, der leveres af ikke-
markedsmæssige producenter
D.6313 Sociale bistandsydelser i naturalierD.63131 Sociale bistandsydelser i naturalier, der leveres af markeds-
mæssige producenter
D.63132 Sociale bistandsydelser i naturalier, der leveres af ikke-
markedsmæssige producenter
D.632 Overførsler af individuelle ikke-markedsmæssige varer og
tjenester
D.7 Andre løbende overførslerD.71 Skadeforsikringspræmier, netto
D.72 Skadeforsikringserstatninger
D.73 Løbende overførsler inden for offentlig forvaltning og serviceD.74 Løbende internationalt samarbejde
D.75 Diverse løbende overførsler
D.8 Korrektionforændringerihusholdningernesnettoformuei
pensionskassereserver
D.9 KapitaloverførslerD.91 Kapitalskatter
D.92 Investeringstilskud
D.99 Andre kapitaloverførsler
D.995 Kapitaloverførsler fra sektoren offentlig forvaltning og service
til de relevante sektorer i form af skatter og bidrag til sociale
ordninger, der er ansat, men som ikke forventes at indgå
D.99521 Produktskatter, der er ansat, men som ikke forventes at indgåD.99529 Andre produktionsskatter, der er ansat, men som ikke forventes
at indgå
D.99551 Indkomstskatter, der er ansat, men som ikke forventes at indgå
D.99559 Andre løbende skatter, der er ansat, men som ikke forventes at
indgå
D.9956111 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger, der er ansat,
men som ikke forventes at indgå
D.9956112 Lønmodtagerbidrag til sociale ordninger, der er ansat, men
som ikke forventes at indgå
D.9956113 Selvstændiges og ikke-beskæftigedes bidrag til sociale
ordninger, der er ansat, men som ikke forventes at indgå
D.99591 Kapitalskatter, der er ansat, men som ikke forventes at indgå
Transaktioner i finansielle instrumenter (F)(Nettoændringer i finansielle
aktiver/passiver)
F.1 Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR)1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 380
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼M4
▼B
▼B
F.11 Monetært guld
F.12 Særlige trækningsrettigheder (SDR)
F.2 Sedler og mønt samt indskud
F.21 Sedler og møntF.22 Transferable indskud
F.29 Andre indskud
F.3 Værdipapirer undtagen aktierF.33 Værdipapirer undtagen aktier, eksklusive finansielle derivater
F.331 Kortfristede værdipapirer undtagen aktier, eksklusive finan-
sielle derivater
F.332 Langfristede værdipapirer undtagen aktier, eksklusive finan-
sielle derivater
F.34 Finansielle derivater
F.4 Lån
a)
F.41 Kortfristede lånF.42 Langfristede lån
F.5 Aktier og andre ejerandelsbeviser
a)
F.51 Aktier og andre ejerandelsbeviser, eksklusive andele i inve-
steringsforeninger
F.511 Børsnoterede aktier
F.512 Ikke-børsnoterede aktierF.513 Andre ejerandelsbeviser
F.52 Andele i investeringsforeninger
F.6 Forsikringstekniske reserverF.61 Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensions-
kassereserver
F.611 Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver
F.612 Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver
F.62 Præmie- og erstatningsreserverF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender
a)
F.71 Handelskreditter og forudbetalinger
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbetalinger
a) Memorandumpost F.m: Direkte udenlandske investeringer.
Andreakkumulationsposter(K)
K.1 Forbrug af fast realkapital
K.2 Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-
producerede aktiver
K.21 Anskaffelser minus afhændelser af jord og anden naturkapitalK.211 Anskaffelser af jord og anden naturkapital
K.212 Afhændelser af jord og andre materielle ikke-producerede
aktiver
K.22 Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle ikke-produce-
rede aktiver
K.221 Anskaffelser af immaterielle ikke-producerede aktiver
K.222 Afhændelser af immaterielle ikke-producerede aktiver
K.3 Økonomisk opståen af ikke-producerede aktiver1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 381
▼B
K.4 Økonomisk opståen af producerede aktiver
K.5 Naturlig vækst i ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer
K.6 Økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver
K.61 Udtømmelse af naturressourcerK.62 Anden økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver
K.7 Tabved katastrofer
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæggelseK.9 Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n.
K.10 Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver
i.a.n.
K.11 Nominelle kapitalgevinster/-tab
K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab
K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tabK.12 Ændringer i klassifikationer og struktur
K.12.1 Ændringer i sektorklassifikation og -struktur
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiverK.12.21 Monetarisering/demonetarisering af guld
K.12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen
monetarisering/demonetarisering af guld
KLASSIFIKATION AF SALDOPOSTER(a)( B )
B.1 Værditilvækst/B.1* Nationalprodukt
B.2 Overskud af produktionen
B.3 Blandet indkomstB.4 VirksomhedsindkomstB.5 Primær indkomst/B.5* Nationalindkomst
B.6 Disponibel indkomst
B.7 Korrigeret disponibel indkomstB.8 Opsparing
B.9 Fordringserhvervelse, netto
B.10 Ændringer i nettoformueB.10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapita-
loverførsler
c)d)
B.10.2 Ændringer i nettoformue forårsaget af andre mængdemæssige
ændringer i status
B.10.3 Ændringer i nettoformue forårsaget af nominelle kapitalgevin-
ster/-tab
B.10.31 Ændringer i nettoformue forårsaget af neutrale kapitalgevin-
ster/-tab
B.10.32 Ændringer i nettoformue forårsaget af reale kapitalgevinster/-
tab
B.11 Udlandskontoens vare- og tjenestebalance
B.12 Saldo på udlandskontoens løbende posterB.90 Nettoformue1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 382
(a) Alle saldoposter kan opgøres før eller efter fradrag af forbrug af fast realkapital. Koden
for saldopost opgjort brutto består af koden for posten plus bogstavet »g«. Tilsvarende
angiver bogstavet »n« i forbindelse med en kode nettoværdien.
▼B
BF.90 Finansielle aktiver, netto
c) »Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler« er ikke en
saldopost i kontosystemet. Det er totalen af højre side af kapitalkontoen. Da det imidlertider en betydningsfuld bestanddel af ændringer i nettoformue, kodes den sammen medsidstnævnte aggregats andre bestanddele.
d) »Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler« for udlandet
vedrører ændringer i nettoformue forårsaget af løbende saldo over for udlandet ogkapitaloverførsler.
KLASSIFIKATION AF AKTIVER (A)
Ikke-finansielleaktiver(AN)
AN.1 Producerede aktiver
AN.11 Faste aktiver
AN.111 Materielle faste aktiverAN.1111 Boliger
AN.1112 Andre bygninger og anlæg
AN.11121 ErhvervsbygningerAN.11122 Andre anlæg
AN.1113 Maskiner og udstyr
AN.11131 TransportmidlerAN.11132 Andre maskiner og udstyr
AN.1114 Avlede/dyrkede aktiver
AN.11141 Stambesætninger af avlsdyr, malkedyr, trækdyr osv.AN.11142 Vingårde, frugtplantager og andre træplantager, som giver
tilbagevendende produkter
AN.112 Immaterielle faste aktiver
AN.1121 Mineralefterforskning
AN.1122 Edb-softwareAN.1123 Originalværker inden for underholdning, litteratur og kunst
AN.1129 Andre immaterielle faste aktiver
AN.12 LagerbeholdningerAN.121 Materialer
AN.122 Produkter under fremstilling
AN.1221 Produkter under fremstilling (avlede/dyrkede aktiver)AN.1222 Andre produkter under fremstilling
AN.123 Færdigvarer
AN.124 HandelsvarerAN.13 Værdigenstande
AN.131 Ædelmetaller og -stene
AN.132 Antikviteter og andre kunstgenstandeAN.139 Andre værdigenstande
AN.2 Ikke-producerede aktiver
AN.21 NaturkapitalAN.211 Jord
AN.2111 Jord under bygninger og anlæg
AN.2112 Jord under opdyrkningAN.2113 Rekreative arealer og tilhørende overfladevand
AN.2119 Andet jord og tilhørende overfladevand
AN.212 Aktiver i undergrunden1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 383
▼B
AN.2121 Kul, olie og naturgasforekomster
AN.2122 Metalliske mineralforekomster
AN.2123 Ikke-metalliske mineralforekomster
AN.213 Ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcerAN.214 Vandressourcer
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver
AN.221 Patenterede størrelserAN.222 Lejekontrakter og andre omsættelige kontrakter
AN.223 Købt goodwill
AN.229 Andre immaterielle ikke-producerede aktiver
Finansielleaktiver/passiver (AF)AF.1 Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR)
AF.11 Monetært guld
AF.12 Særlige trækningsrettigheder (SDR)AF.2 Sedler og mønt samt indskud
AF.21 Sedler og mønt
AF.22 Transferable indskudAF.29 Andre indskud
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier
AF.33 Værdipapirer undtagen aktier, eksklusive finansielle derivaterAF.331 Kortfristede værdipapirer undtagen aktier, eksklusive finan-
sielle derivater
AF.332 Langfristede værdipapirer undtagen aktier, eksklusive finan-
sielle derivater
AF.34 Finansielle derivaterAF.4 Lån
e)
AF.41 Kortfristede lån
AF.42 Langfristede lånAF.5 Aktier og andre ejerandelsbeviser
e)
AF.51 Aktier og andre ejerandelsbeviser, eksklusive andele i inve-
steringsforeninger
AF.511 Børsnoterede aktier, eksklusive andele i investeringsforeninger
AF.512 Ikke-børsnoterede aktier, eksklusive andele i investeringsfor-
eninger
AF.513 Andre ejerandelsbeviser
AF.52 Andele i investeringsforeningerAF.6 Forsikringstekniske reserver
AF.61 Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensions-
kassereserver
AF.611 Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver
AF.612 Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver
AF.62 Præmie- og erstatningsreserverAF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender
AF.71 Handelskreditter og forudbetalinger
AF.79 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbetalinger
e) Memorandumpost AF.m: Direkte udenlandske investeringer.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 384
▼B
GRUPPERING OG KODNING AF ERHVERV (A), PRODUKTER (P)
OG INVESTERINGER (INVESTERINGER I FAST REALKAPITAL)
(PI)
A60
Kode BeskrivelseNACE Rev.1
Reference
01 Landbrug, jagt og servicevirksomhed i forbin-
delse hermed01
02 Skovbrug, skovning og servicevirksomhed i
forbindelse hermed02
05 Fiskeri, fiskeavl og dambrug; servicevirk-
somhed i forbindelse med fiskeri05
10 Udvinding af kul og brunkul; udvinding af tørv 10
11 Udvinding af råolie og naturgas; servicevirk-
somhed i forbindelse med olie- og gasudvinding
undtagen efterforskning11
12 Brydning af uran- og thoriummalme 12
13 Brydning af metalholdige malme 13
14 Anden råstofudvinding 14
15 Fremstilling af næringsmidler og drikkevarer 15
16 Fremstilling af tobaksprodukter 16
17 Fremstilling af tekstiler 17
18 Fremstilling af beklædningsartikler; beredning
og farvning af pelsskind18
19 Garverier, fremstilling af tasker, kufferter,
fodtøj mv.19
20 Fremstilling af træ og varer af træ og kork
undtagen møbler; fremstilling af strå og flette-
materialer20
21 Fremstilling af papirmasse, papir og papirvarer 21
22 Forlagsvirksomhed, trykning og reproduktion af
indspillede medier22
23 Fremstilling af koks, raffinerede olieprodukter
og nukleart brændsel23
24 Fremstilling af kemiske produkter 24
25 Fremstilling af gummi- og plastprodukter 25
26 Fremstilling af andre ikke-metalholdige mine-
ralske produkter26
27 Fremstilling af metal 27
28 Jern- og metalvareindustri 28
29 Fremstilling af maskiner og udstyr i.a.n. 29
30 Fremstilling af kontormaskiner og edb-udstyr 30
31 Fremstilling af elektriske maskiner og apparater
i.a.n.31
32 Fremstilling af telemateriel 32
33 Fremstilling af medicinske instrumenter, præci-
sionsinstrumenter og optiske instrumenter samt
ure33
34 Fremstilling af motorkøretøjer, påhængsvogne
og sættevogne34
35 Fremstilling af andre transportmidler 35
36 Fremstilling af møbler; fremstillingsvirksomhed
i.a.n.36
37 Genbrug 37
40 Elektricitets-, gas- og vandforsyning 40
41 Indvinding, rensning og distribution af vand 411996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 385
▼B
Kode BeskrivelseNACE Rev.1
Reference
45 Bygge- og anlægsvirksomhed 45
50 Handel med, vedligeholdelse og reparation af
motorkøretøjer og motorcykler; servicestationer50
51 Engroshandel og agenturhandel undtagen med
motorkøretøjer og motorcykler51
52 Detailhandel undtagenmed motorkøretøjer og
motorcykler; reparation af varer til personlig
brug eller husholdningsbrug52
55 Hotel- og restaurationsvirksomhed 55
60 Landtransport; rørtransport 60
61 Skibsfart 6162 Lufttransport 62
63 Hjælpevirksomhed i forbindelse med transport;
rejsebureauvirksomhed og transportformidling63
64 Post og telekommunikation 64
65 Bank- og finansieringsvirksomhed undtagen
forsikring og pensionsforsikring65
66 Forsikring og pensionsforsikring bortset fra
lovpligtig socialforsikring66
67 Servicevirksomhed i forbindelse med penge-
institutter, finansierings- og
forsikringsvirksomhed67
70 Virksomhed i forbindelse med fast ejendom 70
71 Udlejning af maskiner og udstyr uden betje-
ningspersonale samt varer til personlig brug og
husholdningsbrug71
72 Databehandling og virksomhed i forbindelse
hermed72
73 Forskning og udvikling 73
74 Anden forretningsservice 74
75 Offentlig administration og forsvar; lovpligtig
socialforsikring75
80 Undervisning 80
85 Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger 85
90 Kloakvæsen, renovationsvæsen og renholdelse
mv.90
91 Organisationer og foreninger i.a.n. 91
92 Forlystelser, kultur og sport 92
93 Anden servicevirksomhed 93
95 Private husholdninger med ansat medhjælp 95
99 Eksterritoriale organer 99
A31
Kode BeskrivelseNACE Rev.1
Reference
AA Landbrug, jagt og skovbrug A
BB Fiskeri B
CA Udvinding af energiråstoffer CA
CB Råstofudvinding undtagen af energiråstoffer CB
DA Fremstilling af nærings- og nydelsesmidler DA
DB Fremstilling af tekstiler og beklædningsartikler DB
DC Fremstilling af læder og lædervarer DC1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 386
▼B
Kode BeskrivelseNACE Rev.1
Reference
DD Fremstilling af træ og træprodukter DD
DE Fremstilling af papirmasse, papir og papirvarer;
forlagsvirksomhed og trykningDE
DF Fremstilling af koks, raffinerede olieprodukter
og nukleart brændselDF
DG Fremstilling af kemiske produkter og kemofibre DG
DH Fremstilling af gummi- og plastprodukter DH
DI Fremstilling af andre ikke-metalholdige mine-
ralske produkterDI
DJ Fremstilling af forarbejdning af jern og metal DJ
DK Fremstilling af maskiner og udstyr i.a.n. DK
DL Fremstilling af elektrisk og elektronisk appa-
raturDL
DM Fremstilling af transportmidler DM
DN Fremstillingsvirksomhed i.a.n. DN
EE Elektricitets-, gas- og vandforsyning E
FF Bygge- og anlægsvirksomhed F
GG Engroshandel og detailhandel; reparation af
motorkøretøjer, motorcykler og varer til
personlig brug eller til husholdningerG
HH Hotel- og restaurationsvirksomhed H
II Transport, oplagringsvirksomhed og kommuni-
kationI
JJ Pengeinstitutter, finansierings- og forsikrings-
virksomhedJ
KK Fast ejendom, udlejning og forretningsservice K
LL Offentlig administration og forsvar; lovpligtig
socialforsikringL
MM Undervisning M
NN Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger N
OO Andre kollektive, sociale og personlige tjeneste-
ydelserO
PP Private husholdninger med ansat medhjælp P
QQ Eksterritoriale organer Q
A17
Kode BeskrivelseNACE Rev.1
Reference
A Landbrug, jagt og skovbrug A
B Fiskeri B
C Råstofudvinding C
D Fremstillingsvirksomhed D
E Elektricitets-, gas- og vandforsyning E
F Bygge- og anlægsvirksomhed F
G Engroshandel og detailhandel; reparation af
motorkøretøjerG
H Hotel- og resataurationsvirksomhed H
I Transport, oplagringsvirksomhed og kommuni-
kationI
J Pengeinstitutter, finansierings- og forsikrings-
virksomhedJ
K Fast ejendom, udlejning og forretningsservice K1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 387
▼B
Kode BeskrivelseNACE Rev.1
Reference
L Offentlig administration og forsvar; lovpligtig
socialforsikringL
M Undervisning M
N Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger N
O Andre kollektive, sociale og personlige tjeneste-
ydelserO
P Private husholdninger med ansat medhjælp P
Q Eksterritoriale organer Q
P60
Kode BeskrivelseCPA Refe-
rence
01 Produkter fra landbrug og jagt samt tilhørende
tjenesteydelser01
02 Produkter fra skovbrug, skovning og tjeneste-
ydelser i forbindelse hermed02
05 Fisk og andre fiskeprodukter, tjenesteydelser i
forbindelse med fiskeri05
10 Stenkul og brunkul; tørv 10
11 Råolie og naturgas; tjenesteydelser i forbindelse
med olie- og gasudvinding undtagen efterforsk-
ning11
12 Uran- og thoriummalm 12
13 Metalmalm 13
14 Produkter af anden råstofudvinding 14
15 Næringsmidler og drikkevarer 15
16 Tobaksprodukter 16
17 Tekstiler 17
18 Beklædningsartikler; pelsskind 18
19 Læder og lædervarer 19
20 Træ og varer af træ og kork (undtagen møbler),
varer af strå og flettematerialer20
21 Papirmasse, papir og papirvarer 21
22 Trykt materiale og indspillede medier 22
23 Koks, raffinerede olieprodukter og nukleart
brændsel23
24 Kemiske produkter og kemofibre 24
25 Gummi- og plastprodukter 25
26 Andre ikke-metalholdige mineralske produkter 26
27 Metal 27
28 Færdige metalprodukter, undtagen maskiner og
udstyr28
29 Maskiner og udstyr i.a.n. 29
30 Kontormaskiner og edb-udstyr 30
31 Elektriske maskiner og apparater i.a.n. 3132 Telemateriel 32
33 Medicinske instrumenter, præcisionsinstru-
menter og optiske instrumenter samt ure33
34 Motorkøretøjer, påhængsvogne og sættevogne 34
35 Andre transportmidler 35
36 Møbler; andre færdigvarer i.a.n. 361996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 388
▼B
Kode BeskrivelseCPA Refe-
rence
37 Genindvundne sekundære råmaterialer 37
40 Elektricitet, gas, damp og varmt vand 40
41 Indvundet og renset vand, distribution af vand 41
45 Bygge- og anlægsarbejder 45
50 Handel med, vedligeholdelse og reparation af
motorkøretøjer og motorcykler; engroshandel
med motorbrændstof50
51 Engroshandel og agenturhandel undtagen med
motorkøretøjer og motorcykler51
52 Detailhandel undtagen med motorkøretøjer og
motorcykler; reparation af varer til personlig
brug eller husholdningsbrug52
55 Hotel- og restaurationsvirksomhed 55
60 Landtransport, rørtransport 60
61 Skibsfart 61
62 Lufttransport 62
63 Hjælpevirksomhed i forbindelse med transport;
rejsebureauvirksomhed og transportformidling63
64 Post og telekommunikation 64
65 Bank- og finansieringsvirksomhed, undtagen
forsikring og pensionsforsikring65
66 Forsikring og pensionsforsikring bortset fra
lovpligtig socialsikring66
67 Servicevirksomhed i forbindelse med penge-
institutter, finansierings- og
forsikringsvirksomhed67
70 Virksomhed i forbindelse med fast ejendom 70
71 Udlejning af maskineri og udstyr uden betje-
ningspersonale og af varer til personligt brug
eller husholdningsbrug71
72 Databehandling og virksomhed i forbindelse
hermed72
73 Forskning og udvikling 73
74 Anden forretningsservice 74
75 Offentlig administration og forsvar; lovpligtig
socialsikring75
80 Undervisning 80
85 Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger 85
90 Kloakvæsen, renovationsvæsen og rengøring
mv.90
91 Organisationer og foreninger i.a.n. 91
92 Forlystelser, kultur og sport services 92
93 Anden servicevirksomhed 93
95 Private husholdninger med ansat medhjælp 9599 Tjenester fra eksterritoriale organer 99
P31
Kode BeskrivelseCPA Refe-
rence
AA Produkter fra landbrug, jagt og skovbrug A
BB FiskB
CA Stenkul og brunkul; tørv; råolie og naturgas;
uran og thoriumCA1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 389
▼B
Kode BeskrivelseCPA Refe-
rence
CB Metalmalm og produkter af anden råstofudvin-
dingCB
DA Nærings- og nydelsesmidler DA
DB Tekstiler og tekstilprodukter DB
DC Læder og lædervarer DC
DD Træ og træprodukter DD
DE Papirmasse, papir og papirvarer; indspillede
medier; trykningDE
DF Koks, raffinerede olieprodukter og nukleart
brændselDF
DG Kemiske produkter og kemofibre DG
DH Gummi- og plastprodukter DH
DI Andre ikke-metalholdige mineralske produkter DI
DJ Metal og færdige metalprodukter DJ
DK Maskiner og udstyr i.a.n. DK
DL Elektrisk og optisk udstyr DL
DM Transportmidler DM
DN Andre færdigvarer i.a.n. DN
EE Elektricitet, gas, damp og varmt vand E
FF Bygge- og anlægsarbejder F
GG Engroshandel og detailhandel; reparation af
motorkøretøjer, motorcykler og varer til
personlig brug eller til husholdningsbrugG
HH Hotel- og restaurationsvirksomhed H
II Transport, oplagringsvirksomhed og kommuni-
kationI
JJ Pengeinstitutter, finansierings- og forsikrings-
virksomhedJ
KK Fast ejendom, udlejning og forretningsservice K
LL Offentlig administration og forsvar; lovpligtig
socialsikringL
MM Undervisning M
NN Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger N
OO Andre kollektive, sociale og personlige tjeneste-
ydelserO
PP Private husholdninger med ansat medhjælp P
QQ Tjenester fra eksterritoriale organer Q
P17
Kode BeskrivelseCPA Refe-
rence
A Produkter fra landbrug, jagt og skovbrug A
B FiskB
C Produkter fra råstofudvinding C
D Færdigvarer D
E Elektricitet, gas, damp og varmt vand E
F Bygge- og anlægsarbejder F
G Engroshandel og detailhandel; reparation af
motorkøretøjerG
H Hotel- og restaurationsvirksomhed H1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 390
▼B
Kode BeskrivelseCPA Refe-
rence
I Transport, oplagringsvirksomhed og kommuni-
kationI
J Pengeinstitutter, finansierings- og forsikrings-
virksomhedJ
K Fast ejendom, udlejning og forretningsservice K
L Offentlig administration og forsvar; lovpligtig
socialsikringL
M Undervisning M
N Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger NO Andre kollektive, sociale og personlige tjeneste-
ydelserO
P Private husholdninger med ansat medhjælp P
Q Tjenester fra eksterritoriale organer Q
A6-A3
A6
Kode BeskrivelseNACE Rev.1
Reference
1 Landbrug, jagt og skovbrug; fiskeri A + B
2 Råstofudvinding og fremstillingsvirksomhed,
herunder energiC+D+E
3 Bygge- og anlægsvirksomhed F
4 Engros- og detailhandel, reparation af motor-
køretøjer, motorcykler og varer til personlig
brug eller til husholdninger; hotel- og restaura-
tionsvirksomhed; transport,
oplagringsvirksomhed og kommunikationG+H+I
5 Bank- og finansieringsvirksomhed, fast
ejendom, udlejning og forretningsserviceJ+K
6 Andre tjenesteydelser L-P
A3
Kode BeskrivelseNACE Rev.1
Reference
1 Landbrug, jagt og skovbrug; fiskeri A + B
2 Råstofudvinding og fremstillingsvirksomhed,
herunder energi samt bygge- og anlægsvirk-
somhedC+D+E+F
3 Tjenesteydelser G-P
P6-P3
P6
Kode BeskrivelseCPA Refe-
rence
1 Produkter fra landbrug, jagt og skovbrug samt
fiskA+B
2 Produkter fra råstofudvinding samt færdigvarer
og energiC+D+E
3 Bygge- og anlægsarbejder F
4 Engros- og detailhandel, reparation, hotel- og
restaurationsvirksomhed, transport og kommu-
nikationG+H+I1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 391
▼B
P6
Kode BeskrivelseCPA Refe-
rence
5 Bank- og finansieringsvirksomhed, fast
ejendom, udlejning og forretningsserviceJ+K
6 Andre tjenestydelser L-P
P3
Kode BeskrivelseCPA Refe-
rence
1 Produkter fra landbrug, jagt og skovbrug samt
fiskA+B
2 Produkter fra råstofudvinding, færdigvarer,
energi og bygge- og anlægsarbejderC+D+E+F
3 Tjenesteydelser G-P
Pi6-Pi3
Pi6
Kode BeskrivelseCPA Refe-
rence
1 Produkter fra landbrug, jagt og skovbrug samt
fisk01 + 02 + 05
Udstyr: —
2 Metalprodukter og maskiner 28-33 + 36
3 Transportmidler 34 + 35
Bygge-og anlægsarbejder: 45
4 heraf boliger —
5 heraf andre bygge- og anlægsarbejder —
6 Andre varer Øvrige hoved-
grupper
Pi3
Kode BeskrivelseCPA Refe-
rence
1 Metalprodukter og maskiner, transportmidler 28-36
2 Bygge- og anlægsarbejder 45
3 Andre varer Øvrige hoved-
grupper
KLASSIFIKATION AF PRIVAT KONSUM EFTER FORMÅL
(COICOP)
1.Fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer
1.1. Fødevarer
1.2. Ikke-alkoholiske drikkevarer
2.Alkoholiske drikkevarer, tobak og euforiserende stoffer
2.1. Alkoholiske drikkevarer
2.2. Tobak2.3. Euforiserende stoffer1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 392
▼M6
▼M6
3.Beklædning og fodtøj
3.1. Beklædning
3.2. Fodtøj
4.Bolig, vand, elektricitet, gas og andet brændsel
4.1. Faktiske huslejebetalinger
4.2. Beregnet lejeværdi af bolig
4.3. Almindelig vedligeholdelse og reparation af bolig
4.4. Vandforsyning og andre tjenesteydelser i forbindelse med boligen
4.5. Elektricitet, gas og andet brændsel
5.Boligudstyr, husholdningsudstyr og almindelig vedligeholdelse af
bolig
5.1. Møbler, boligudstyr og indretning, tæpper og anden gulvbelægning
5.2. Boligtekstiler
5.3. Husholdningsapparater5.4. Glas, service og husholdningsredskaber
5.5. Værktøj og udstyr til hus og have
5.6. Varer og tjenesteydelser til almindelig husførelse
6.Sundhedsvæsen
6.1. Medicinske produkter og medicinsk udstyr
6.2. Ambulant behandling
6.3. Hospitalstjenester
7.Transport
7.1. Køb af køretøjer
7.2. Drift af persontransportmidler
7.3. Transporttjenester
8.Kommunikation
8.1. Posttjenester
8.2. Telefon- og telefaxudstyr
8.3. Telefon- og telefaxtjenester
9.Fritid og kultur
9.1. Audiovisuelt og fotografiskudstyr, databehandlingsudstyr
9.2. Andre større forbrugsgoder i forbindelse med fritid og kultur
9.3. Andet tilbehør og udstyr til fritid, haveplanter og kæledyr
9.4. Tjenesteydelser i forbindelse med fritid og kultur
9.5. Aviser, bøger og papirvarer
9.6. Pakkerejser
10.Undervisning
10.1. Førskoleundervisning og primær undervisning
10.2. Sekundær undervisning
10.3. Undervisning på niveauet mellem sekundær og tertiær undervisning
10.4. Tertiær undervisning
10.5. Undervisning uden for niveauplacering
11.Hoteller, caféer og restauranter
11.1. Restaurationsvirksomhed
11.2. Indlogering
12.Diverse varer og tjenesteydelser
12.1. Personlig pleje1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 393
▼M6
12.2. Prostitution
12.3. Personlige effekter i.a.n.
12.4. Social beskyttelse
12.5. Forsikring
12.6. Finansielle tjenesteydelser i.a.n.12.7. Andre tjenesteydelser i.a.n.
13.NPIH'ernes udgifter til konsum
13.1. Bolig
13.2. Sundhedsvæsen
13.3. Fritid og kultur13.4. Undervisning
13.5. Social beskyttelse
13.6. Andre tjenesteydelser
14.Offentlig forvaltning og services udgifter til individuelt konsum
14.1. Bolig
14.2. Sundhedsvæsen
14.3. Fritid og kultur
14.4. Undervisning
14.5. Social beskyttelse
KLASSIFIKATION AF DET OFFENTLIGES UDGIFTER EFTER
FORMÅL (COFOG)
1.Generelle offentlige tjenester
1.1. Udøvende og lovgivende organer, skatte- og finansvæsen, udenrigs-
tjenesten
1.2. Økonomisk bistand til udlandet
1.3. Generelle tjenester
1.4. Grundforskning1.5. F & U inden for generelle offentlige tjenester
1.6. Generelle offentlige tjenester i.a.n.
1.7. Transaktioner i forbindelse med offentlig gæld
1.8. Overførsler af generel art mellem forskellige forvaltningsniveauer
2.Forsvar
2.1. Militært forsvar
2.2. Civilforsvar
2.3. Militærhjælp til udlandet
2.4. F & U inden for forsvar
2.5. Forsvar i.a.n.
3.Offentlig orden og sikkerhed
3.1. Politi
3.2. Brandvæsen
3.3. Domstole
3.4. Fængsler3.5. F & U inden for offentlig orden og sikkerhed
3.6. Offentlig orden og sikkerhed i.a.n.
4.Økonomiske anliggender
4.1. Generelle anliggender inden for økonomi, handel og arbejdsmarked
4.2. Landbrug, skovbrug, fiskeri og jagt4.3. Brændstof og energi1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 394
▼M6
4.4. Råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed og bygge- og anlægsvirk-
somhed
4.5. Transport
4.6. Kommunikation
4.7. Andre erhverv4.8. F & U i emner inden for økonomi
4.9. Økonomiske anliggender i.a.n.
5.Miljøbeskyttelse
5.1. Affaldshåndtering
5.2. Spildevandshåndtering
5.3. Forureningsbekæmpelse5.4. Beskyttelse af biodiversitet og landskab
5.5. F & U inden for miljøbeskyttelse
5.6. Miljøbeskyttelse i.a.n.
6.Boliger og offentlige faciliteter
6.1. Boligbyggeri
6.2. By- og egnsudvikling
6.3. Vandforsyning6.4. Gadebelysning
6.5. F & U inden for boliger og offentlige faciliteter
6.6. Boliger og offentlige faciliteter i.a.n.
7.Sundhedsvæsen
7.1. Medicinske produkter, apparater og udstyr
7.2. Ambulant behandling
7.3. Hospitalstjenester7.4. Offentligt sundhedsvæsen
7.5. F & U inden for sundhedsvæsen
7.6. Sundhedsvæsen i.a.n.
8.Fritid, kultur og religion
8.1. Fritids- og sportstjenester
8.2. Kulturtjenester8.3. Radio- og tv-udsendelser samt forlagsvirksomhed
8.4. Religiøse og andre organisationer
8.5. F & U inden for fritid, kultur og religion8.6. Fritid, kultur og religion i.a.n.
9.Undervisning
9.1. Førskoleundervisning og primær undervisning
9.2. Sekundær undervisning9.3. Undervisning på niveauet mellem sekundær undervisning og tertiær
undervisning
9.4. Tertiær undervisning9.5. Undervisning uden for niveauplacering
9.6. Hjælpetjenester i forbindelse med undervisning
9.7. F & U inden for undervisning9.8. Undervisning i.a.n.
10.Social beskyttelse
10.1. Sygdom og invaliditet
10.2. Alderdom
10.3. Efterlevende1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 395
▼M6
10.4. Familie og børn
10.5. Arbejdsløshed10.6. Bolig10.7. Sociale ydelser i.a.n.
10.8. F & U inden for social beskyttelse
10.9. Social beskyttelse i.a.n.
KLASSIFIKATION EFTER FORMÅL AF NONPROFIT-INSTITUTI-
ONER RETTET MOD HUSHOLDNINGER (COPNI)
1.Bolig
1.0. Bolig
2.Sundhed
2.1. Medicinske produkter, apparater og medicinsk udstyr
2.2. Ambulant behandling2.3. Hospitalstjenester
2.4. Offentligt sundhedsvæsen
2.5. F & U inden for sundhed2.6. Andre sundhedstjenester
3.Rekreative aktiviteter og kultur
3.1. Tjenester i tilknytning til rekreative aktiviteter og idræt
3.2. Tjenester i forbindelse med kultur
4.Undervisning
4.1. Førskoleundervisning og primær undervisning
4.2. Sekundær undervisning4.3. Undervisning på niveauet mellem sekundær undervisning og tertiær
undervisning
4.4. Tertiær undervisning4.5. Undervisning uden for niveauplacering4.6. F & U inden for undervisning
4.7. Andre tjenester inden for undervisning
5.Social beskyttelse
5.1. Tjenester inden for social beskyttelse
5.2. F & U inden for social beskyttelse
6.Religion
6.0. Religion
7.Politiske partier, arbejdstagerorganisationer og brancheorganisati-
oner
7.1. Politiske partiers tjenester
7.2. Arbejdstagerorganisationers tjenester
7.3. Brancheorganisationers tjenester
8.Miljøbeskyttelse
8.1. Tjenester inden for miljøbeskyttelse
8.2. F & U inden for miljøbeskyttelse
9.Tjenester i.a.n.
9.1. Tjenester i.a.n.
9.2. F & U inden for tjenester i.a.n.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 396
▼B
KONTI
Tabel A.IV.1 — Konto 0: Konto for varer og tjenester
Tilgang Anvendelse
P.1 Produktion 3 595 P.2 Forbrug i produktionen 1 904
P.11 Markedsmæssig produktion 3 048P.12 Produktion til eget brug 171 P.3/P.4 Udgifter til konsum
Faktisk konsum1 371
P.31/
P.41Udgifter til individuelt
konsum
Faktisk individuelt konsum1 215
P.13 Anden ikke-markedsmæssig
produktion 376P.32/
P.42Udgifter til kollektivt
konsum
Faktisk kollektivt konsum156
D.21 Produktskatter 141
D.31 Produktsubsidier − 8 P.51 Faste bruttoinvesteringer 376
P.511 Anskaffelser minus afhæn-
delser af materielle fasteaktiver 303
P.7 Import af varer og tjenester 497 P.5111 Anskaffelser af nye materi-
elle faste aktiver 305
P.71 Import af varer 392 P.5112 Anskaffelser af eksisterende
materielle faste aktiver 11
P.72 Import af tjenester 105 P.5113 Afhændelser af eksisterende
materielle faste aktiver − 13
P.512 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle faste
aktiver 51
P.5121 Anskaffelser af nye immate-
rielle faste aktiver 53
P.5122 Anskaffelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver 6
P.5123 Afhændelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver − 8
P.513 Forøgelse af værdien af ikke-
producerede ikke-finansielle
aktiver 22
P.5131 Væsentlige forbedringer af
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 5
P.5132 Omkostninger ved overdra-
gelse af ejendomsretten til
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 17
P.52 Lagerændringer 281996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 397
▼B
Tilgang Anvendelse
P.53 Anskaffelser minus afhæn-
delser af værdigenstande 10
P.6 Eksport af varer og tjenester 536
P.61 Eksport af varer 462P.62 Eksport af tjenester 74
Tabel A.IV.2 — Samlede konti for den samlede økonomi
I:Produktionskonto
Anvendelse Tilgang
P.2 Forbrug i produktionen 1 904 P.1 Produktion 3 595
P.11 Markedsmæssig produktion 3 048
P.12 Produktion til eget brug 171
P.13 Anden ikke-markedsmæssig
produktion 376
D.21-
D.31Produktskatter minus
produktsubsidier133
B.1 * g Bruttonationalprodukt 1 824
K.1 Forbrug af fast realkapital 222
B.1 * n Nettonationalprodukt 1 602
II:Indkomstfordelings- og indkomstanvendelseskonti
II.1:Primærindkomstfordelingskonto
II.1.1: Indkomstdannelseskonto
Anvendelse Tilgang
D.1 Aflønning af ansatte 762 B.1 * Nationalprodukt 1 602
D.11 Løn 569
D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 193
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 174
D.122 Imputerede arbejdsgiverbi-
drag til sociale ordninger 19
D.2 Produktions- og import-
skatter 235
D.21 Produktskatter 141D.211 Moms 1211996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 398
▼B
Anvendelse Tilgang
D.212 Importskatter og told eksklu-
sive moms 17
D.2121 Told mv. 17
D.2122 Importskatter eksklusive
moms og told 0
D.214 Produktskatter undtagen
moms og importskatter 3
D.29 Andre produktionsskatter 94
D.3 Subsidier − 44
D.31 Produktsubsidier − 8D.311 Importsubsidier 0D.319 Andre produktsubsidier − 8
D.39 Andre produktionssubsidier − 36
B.2 Overskud af produktionen 217
B.3 Blandet indkomst 432
II.1.2: Konto for allokering af primær indkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 380 B.2 Overskud af produktionen 217
D.41 Renter 206 B.3 Blandet indkomst 432D.42 Udloddet selskabsudbytte 84D.421 Udbytte 60 D.1 Aflønning af ansatte 766D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 24D.11 Løn 573
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 0D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 193
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 25D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 174
D.45 Jordrente mv. 65 D.122 Imputerede arbejdsgiverbi-
drag til sociale ordninger 19
D.2 Produktions- og import-
skatter 235
D.21 Produktskatter 141D.211 Moms 1211996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 399
▼B
Anvendelse Tilgang
D.212 Importskatter og told eksklu-
sive moms 17
D.2121 Told mv. 17
D.2122 Importskatter eksklusive
moms og told 0
D.214 Produktskatter undtagen
moms og importskatter 3
D.29 Andre produktionsskatter 94
D.3 Subsidier − 44
D.31 Produktsubsidier − 8D.311 Importsubsidier 0D.319 Andre produktsubsidier − 8
D.39 Andre produktionssubsidier − 36
D.4 Formueindkomst 407
D.41 Renter 200
P.119 Markedsmæssig produktion 0
D.42 Udloddet selskabsudbytte 103D.421 Udbytte 46D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 57
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 14
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 25
D.45 Jordrente mv. 65
B.5 * Nationalindkomst 1 633
II.1.2.1: Konto for virksomhedsindkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 217 B.2 Overskud af produktionen 217
D.41 Renter 147 B.3 Blandet indkomst 432
D.44 Formueindkomst henført til
fosikringstagere 25
D.45 Jordrente mv. 45 D.4 Formueindkomst 247
D.41 Renter 1501996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 400
▼B
Anvendelse Tilgang
P.119 Markedsmæssig produktion 0
D.42 Udloddet selskabsudbytte 37D.421 Udbytte 37
D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 0
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 11
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 5
D.45 Jordrente mv. 44
B.4 Virksomhedsindkomst 679
II.1.2.2: Konto for allokering af anden primær indkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 163 B.4 Virksomhedsindkomst 679
D.41 Renter 59
D.42 Udloddet selskabsudbytte 84 D.1 Aflønning af ansatte 766D.421 Udbytte 60 D.11 Løn 573D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 24D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 193
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 0D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 174
D.45 Jordrente mv. 20 D.122 Imputerede arbejdsgiverbi-
drag til sociale ordninger 19
D.2 Produktions- og import-
skatter 235
D.21 Produktskatter 141D.211 Moms 121D.212 Importskatter og told eksklu-
sive moms 17
D.2121 Told mv. 17D.2122 Importskatter eksklusive
moms og told 0
D.214 Produktskatter undtagen
moms og importskatter 3
D.29 Andre produktionsskatter 941996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 401
▼B
Anvendelse Tilgang
D.3 Subsidier − 44
D.31 Produktsubsidier − 8D.311 Importsubsidier 0
D.319 Andre produktsubsidier − 8
D.39 Andre produktionssubsidier − 36
D.4 Formueindkomst 160
D.41 Renter 50
D.42 Udloddet selskabsudbytte 66D.421 Udbytte 9D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 57
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 3
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 20
D.45 Jordrente mv. 21
B.5 * Nationalindkomst 1 633
II.2:Sekundærindkomstfordelingskonto
Anvendelse Tilgang
D.5 Løbende indkomst- og
formueskatter mv. 212B.5 * Nationalindkomst 1 633
D.51 Indkomstskatter 203
D.59 Andre løbende skatter 9 D.5 Løbende indkomst- og
formueskatter mv. 213
D.51 Indkomstskatter 204
D.61 Bidrag til sociale ordninger 322 D.59 Andre løbende skatter 9D.611 Faktiske bidrag til sociale
ordninger 303D.61 Bidrag til sociale ordninger 322
D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 174D.611 Faktiske bidrag til sociale
ordninger 303
D.61111 Obligatoriske faktiske
arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 160D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 174
D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgi-
verbidrag til sociale
ordninger 14D.61111 Obligatoriske faktiske
arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 1601996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 402
▼B
Anvendelse Tilgang
D.6112 Lønmodtagerbidrag til
sociale ordninger 97D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgi-
verbidrag til sociale
ordninger 14
D.61121 Obligatoriske løbmodtagerbi-
drag til sociale ordninger 85D.6112 Lønmodtagerbidrag til
sociale ordninger 97
D.61122 Frivillige lønmodtagerbidrag
til sociale ordninger 12D.61121 Obligatoriske lønmodtagerbi-
drag til sociale ordninger 85
D.6113 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes bidrag til
sociale ordninger 32D.61122 Frivillige lønmodtagerbidrag
til sociale ordninger 12
D.61131 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes obligatoriske
bidrag til sociale ordninger 22D.6113 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes bidrag til
sociale ordninger 32
D.61132 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes frivillige
bidrag til sociale ordninger 10D.61131 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes obligatoriske
bidrag til sociale ordninger 22
D.612 Imputerede bidrag til sociale
ordninger 19D.61132 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes frivillige
bidrag til sociale ordninger 10
D.612 Imputerede bidrag til sociale
ordninger 19
D.62 Sociale ydelser undtagen
sociale overførsler i natura-
lier 332
D.621 Kontante socialsikrings-
ydelser 232D.62 Sociale ydelser undtagen
sociale overførsler i natura-
lier 332
D.622 Private fondsbaserede sociale
ydelser 29D.621 Kontante socialsikrings-
ydelser 232
D.623 Ikke-fondsbaserede sociale
ydelser til lønmodtagere 19D.622 Private fondsbaserede sociale
ydelser 29
D.624 Kontante sociale bistands-
ydelser 52D.623 Ikke-fondsbaserede sociale
ydelser til lønmodtagere 19
D.624 Kontante sociale bistands-
ydelser 52
D.7 Andre løbende overførsler 269D.71 Skadesforsikringspræmier,
netto 43D.7 Andre løbende overførsler 239
D.72 Skadesforsikringserstatninger 45 D.71 Skadesforsikringspræmier,
netto 45
D.73 Løbende overførsler inden
for offentlig forvaltning og
service 96D.72 Skadesforsikringserstatninger 42
D.74 Løbende internationalt
samarbejde 31D.73 Løbende overførsler inden
for offentlig forvaltning og
service 96
D.75 Diverse løbende overførsler 54 D.74 Løbende internationalt
samarbejde 1
D.75 Diverse løbende overførsler 551996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 403
▼B
Anvendelse Tilgang
B.6 Disponibel indkomst 1 604
II.3:Konto for indkomstomfordeling via naturalieydelser
Anvendelse Tilgang
D.63 Sociale overførsler i natura-
lier 219B.6 Disponibel indkomst 1 604
D.631 Sociale ydelser i naturalier 162
D.6311 Socialsikringsydelser, refusi-
oner 78D.63 Sociale overførsler i natura-
lier 219
D.6312 Andre socialsikringsydelser i
naturalier 65D.631 Sociale ydelser i naturalier 162
D.6313 Sociale bistandsydelser i
naturalier 19D.6311 Socialsikringsydelser, refusi-
oner 78
D.632 Overførsler af individuelle
ikke-markedsmæssige varer
og tjenester 57D.6312 Andre socialsikringsydelser i
naturalier 65
D.6313 Sociale bistandsydelser i
naturalier 19
D.632 Overførsler af individuelle
ikke-markedsmæssige varer
og tjenester 57
B.7 Korrigeret disponibel
indkomst 1 604
II.4:Indkomstanvendelseskonto
II.4.1: Konto for anvendelse af disponibel indkomst
Anvendelse Tilgang
P.3 Udgifter til konsum 1 371 B.6 Disponibel indkomst 1 604
P.31 Udgifter til individuelt
konsum 1 215
P.32 Udgifter til kollektivt
konsum 156D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i pensionskasser 11
D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i pensionskasser 11
B.8 Opsparing 233
II.4.2: Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst
Anvendelse Tilgang
P.4 Faktisk konsum 1 371 B.7 Korrigeret disponibel
indkomst 1 6041996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 404
▼B
Anvendelse Tilgang
P.41 Faktisk individuelt konsum 1 215
P.42 Faktisk kollektivt konsum 156 D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i pensionskasser 11
D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i pensionskasser 11
B.8 Opsparing 233
III:Akkumulationskonti
III.1: Kapitalkonto
III.1.1: Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing
og kapitaloverførsler
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler 230B.8n Opsparing, netto 233
D.9 Modtagne kapitaloverførsler 62
D.91 Kapitalskatter 2D.92 Investeringstilskud 23D.99 Andre kapitaloverførsler 37
D.9 Betalte kapitaloverførsler − 65
D.91 Kapitalskatter − 2D.92 Investeringstilskud − 27
D.99 Betalte kapitaloverførsler − 36
III.1.2: Konto for erhvervelser af ikke-finansielle aktiver
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
P.51 Faste bruttoinvesteringer 376 B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler 230
P.511 Anskaffelser minus afhæn-
delser af materielle faste
aktiver 303
P.5111 Anskaffelser af nye materi-
elle faste aktiver 3051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 405
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
P.5112 Anskaffelser af eksisterende
materielle faste aktiver 11
P.5113 Afhændelser af eksisterende
materielle faste aktiver − 13
P.512 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle faste
aktiver 51
P.5121 Anskaffelser af nye immate-
rielle faste aktiver 53
P.5122 Anskaffelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver 6
P.5123 Afhændelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver − 8
P.513 Forøgelse af værdien af ikke-
producerede ikke-finansielle
aktiver 22
P.5131 Væsentlige forbedringer af
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 5
P.5132 Omkostninger ved overdra-
gelse af ejendomsretten til
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 17
K.1 Forbrug af fast realkapital − 222
P.52 Lagerændringer 28
P.53 Anskaffelser minus afhæn-
delser af værdigenstande 10
K.2 Anskaffelser minus afhæn-
delser af ikke-finansielle
ikke-producerede aktiver 0
K.21 Anskaffelser minus afhæn-
delser af jord og anden
naturkapital 0
K.22 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle ikke-
producerede aktiver 0
B.9 Fordringserhvervelse, netto 381996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 406
▼B
III.2: Finansiel konto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
F Nettoændringer i finansielle
aktiver 641F Nettoændringer i finansielle
passiver 603
F.1 Monetært guld og særlige
trækningsrettigheder (SDR) − 1
F.2 Sedler og mønt samt indskud 119 F.2 Sedler og mønt samt indskud 132
F.21 Sedler og mønt 34 F.21 Sedler og mønt 35
F.22 Transferable indskud 62 F.22 Transferable indskud 65F.29 Andre indskud 23 F.29 Andre indskud 32
F.3 Værdipapirer undtagen aktier 138 F.3 Værdipapirer undtagen aktier 123
F.4 Lån 244 F.4 Lån 217
F.41 Kortfristede lån 83 F.41 Kortfristede lån 76F.42 Langfristede lån 161 F.42 Langfristede lån 141
F.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 44F.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 43
F.6 Forsikringstekniske reserver 36 F.6 Forsikringstekniske reserver 36
F.61 Husholdningernes netto-
formue i livsforsikrings- og
pensionskassereserver 33F.61 Husholdningernes netto-
formue i livsforsikrings- og
pensionskassereserver 33
F.611 Husholdningernes netto-
formue i livsforsikringsre-
server 22F.611 Husholdningernes netto-
formue i livsforsikringsre-
server 22
F.612 Husholdningernes netto-
formue i pensionskassere-
server 11F.612 Husholdningernes netto-
formue i pensionskassere-
server 11
F.62 Præmie- og erstatningsre-
server 3F.62 Præmie- og erstatningsre-
server 3
F.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 61F.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 52
F.71 Handelskreditter og forudbe-
talinger 18F.71 Handelskreditter og forudbe-
talinger 18
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 43F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 341996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 407
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
B.9 Fordringserhvervelse, netto 38
III.3: Konti for andre ændringer i status
III.3.1: Konto for andre mængdemæssige ændringer i status
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 10 AF Finansielle aktiver/passiver − 2
AN.1 Producerede aktiver − 7 K.7 Tab ved katastrofer 0K.4 Økonomisk opståen af produ-
cerede aktiver 3K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0
K.7 Tab ved katastrofer − 9 K.10 Andre mængdeændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. − 2
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 0
K.9 Andre mængdeændringer i
ikke-finansielle aktiver i.a.n. 1K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur − 2K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver − 2
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering af guld − 2heraf:
AF.2Sedler og mønt samt indskud 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
heraf:
AN.11 Faste aktiver − 4AF.4 Lån − 4
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AN.12 Lagerbeholdninger − 1 AF.6 Forsikringstekniske reserver 2
AN.13 Værdigenstande − 2 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 17
K.3 Økonomisk opståen af ikke-
producerede aktiver 24
K.5 Naturlig vækst i ikke-avlede/
dyrkede biologiske
ressourcer 4
K.6 Økonomisk forsvinden af
ikke-producerede aktiver − 91996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 408
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.61 Udtømmelse af naturres-
sourcer − 8
K.62 Anden økonomisk forsvinden
af ikke-producerede aktiver − 1
K.7 Tab ved katastrofer − 2
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0
K.9 Andre mængdeændringer i
ikke-finansielle aktiver i.a.n. 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 0
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
heraf:
AN.21Naturkapital 17
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 5
K.7 Tab ved katastrofer 0K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0
K.10 Andre mængdeændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. 3
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 2
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 2
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering af guld 2
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
heraf:
AF.1Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 7
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 409
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
AF.4 Lån − 4AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AF.6 Forsikringstekniske reserver 2AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status 17
III.3.2: Omvurderingskonto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tabK.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tab
AN Ikke-finansielle aktiver 280 AF Finansielle aktiver/passiver 76
AN.1 Producerede aktiver 126 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0
AN.11 Faste aktiver 111 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 42AN.12 Lagerbeholdninger 7 AF.4 Lån 0AN.13 Værdigenstande 8 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 34
AN.2 Ikke-producerede aktiver 154 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AN.21 Naturkapital 152 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 2
AF Finansielle aktiver/passiver 84
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 12
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 40AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 31
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 410
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle
kaptialgevinster/-tab 288
III.3.2.1: Konto for neutrale kapitalgevinster og —tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab
AN Ikke-finansielle aktiver 198 AF Finansielle aktiver/passiver 126
AN.1 Producerede aktiver 121 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 29
AN.11 Faste aktiver 111 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 26
AN.12 Lagerbeholdninger 5 AF.4 Lån 29AN.13 Værdigenstande 5 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 28
AN.2 Ikke-producerede aktiver 78 AF.6 Forsikringstekniske reserver 7AN.21 Naturkapital 76 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 6
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 1
AF Finansielle aktiver/passiver 136
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 15
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 30AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 25AF.4 Lån 28AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 26
AF.6 Forsikringstekniske reserver 7AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 5
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapi-
talgevinster/-tab 208
III.3.2.2: Konto for reale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tab K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tab
AN Ikke-finansielle aktiver 81 AF Finansielle aktiver/passiver − 501996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 411
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN.1 Producerede aktiver 5 AF.2 Sedler og mønt samt indskud − 29
AN.11 Faste aktiver 0 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 16AN.12 Lagerbeholdninger 3 AF.4 Lån − 29
AN.13 Værdigenstande 2 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 6
AN.2 Ikke-producerede aktiver 77 AF.6 Forsikringstekniske reserver − 7
AN.21 Naturkapital 76 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender − 6
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 1
AF Finansielle aktiver/passiver − 52
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) − 3
AF.2 Sedler og mønt samt indskud − 30AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 15
AF.4 Lån − 28
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 5
AF.6 Forsikringstekniske reserver − 7
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender − 5
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab 80
IV:Statuskonti
IV.1: Primostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 9 922 AF Finansielle aktiver/passiver 6 298
AN.1 Producerede aktiver 6 047 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 1 471
AN.11 Faste aktiver 5 544 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1 311AN.12 Lagerbeholdninger 231 AF.4 Lån 1 437AN.13 Værdigenstande 272 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 1 406
AN.2 Ikke-producerede aktiver 3 875 AF.6 Forsikringstekniske reserver 371AN.21 Naturkapital 3 809 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 302
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 661996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 412
▼B
Aktiver Passiver og nettoformue
AF Finansielle aktiver/passiver 6 792
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 770
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 1 482AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1 263
AF.4 Lån 1 384
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 1 296
AF.6 Forsikringstekniske reserver 370
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 227
B.90 Nettoformue 10416
IV.2: Ændringer i statuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
Ændringer i aktiver i alt Ændringer i passiver i alt
AN Ikke-finansielle aktiver 482 AF Finansielle aktiver/passiver 677
AN.1 Producerede aktiver 289 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 132
AN.11 Faste aktiver 239 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 165AN.12 Lagerbeholdninger 34 AF.4 Lån 213AN.13 Værdigenstande 16 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 77
AN.2 Ikke-producerede aktiver 193 AF.6 Forsikringstekniske reserver 38AN.21 Naturkapital 191 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 52
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 2
AF Finansielle aktiver/passiver 730
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 18
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 119AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 178AF.4 Lån 240
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 751996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 413
▼B
Aktiver Passiver og nettoformue
AF.6 Forsikringstekniske reserver 38
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 61
B.10 Ændringer i nettoformue
forårsaget af: 535
B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler 230
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status 17
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle kapi-
talgevinster/-tab 288
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapital-
gevinster/-tab 208
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab 80
IV.3: Ultimostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 10404 AF Finansielle aktiver/passiver 6 975
AN.1 Producerede aktiver 6 336 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 1 603
AN.11 Faste aktiver 5 783 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1 476AN.12 Lagerbeholdninger 265 AF.4 Lån 1 650AN.13 Værdigenstande 288 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 1 483
AN.2 Ikke-producerede aktiver 4 068 AF.6 Forsikringstekniske reserver 409AN.21 Naturkapital 4 000 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 354
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 68
AF Finansielle aktiver/passiver 7 522
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 788
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 1 601AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1 441AF.4 Lån 1 624
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 1 3711996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 414
▼B
Aktiver Passiver og nettoformue
AF.6 Forsikringstekniske reserver 408
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 288
B.90 Nettoformue 10951
Tabel A.IV.3 — Samlede konti for ikke-finansielle selskaber
I:Produktionskonto
Anvendelse Tilgang
P.2 Forbrug i produktionen 881 P.1 Produktion 1 753
P.11 Markedsmæssig produktion 1 722
P.12 Produktion til eget brug 31
B.1g Værditilvækst, brutto 872
K.1 Forbrug af fast realkapital 137B.1n Værditilvækst, netto 735
II:Indkomstfordelings- og indkomstanvendelseskonti
II.1:Primærindkomstfordelingskonto
II.1.1: Indkomstdannelseskonto
Anvendelse Tilgang
D.1 Aflønning af ansatte 545 B.1n Værditilvækst, netto 735
D.11 Løn 421
D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 124
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 112
D.122 Imputerede arbejdsgiverbi-
drag til sociale ordninger 12
D.29 Andre produktionsskatter 86
D.39 Andre produktionssubsidier − 35
B.2 Overskud af produktionen 139
II.1.2: Konto for allokering af primær indkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 145 B.2 Overskud af produktionen 139
D.41 Renter 661996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 415
▼B
Anvendelse Tilgang
D.42 Udloddet selskabsudbytte 48 D.4 Formueindkomst 78
D.421 Udbytte 24 D.41 Renter 25D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 24D.42 Udloddet selskabsudbytte 3
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 0D.421 Udbytte 3
D.45 Jordrente mv. 31 D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 0
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 4
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 5
D.45 Jordrente mv. 41
B.5 Primær indkomst 72
II.1.2.1: Konto for virksomhedsindkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 97 B.2 Overskud af produktionen 139
D.41 Renter 66D.45 Jordrente mv. 31 D.4 Formueindkomst 78
D.41 Renter 25
D.42 Udloddet selskabsudbytte 3
D.421 Udbytte 3D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 0
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 4
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 5
D.45 Jordrente mv. 41
B.4 Virksomhedsindkomst 120
II.1.2.2: Konto for allokering af anden primær indkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 48 B.4 Virksomhedsindkomst 120
D.42 Udloddet selskabsudbytte 48D.421 Udbytte 241996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 416
▼B
Anvendelse Tilgang
D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 24
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 0
B.5 Primær indkomst 72
II.2:Sekundærindkomstfordelingskonto
Anvendelse Tilgang
D.5 Løbende indkomst- og
formueskatter mv.24 B.5 Primær indkomst 72
D.51 Indkomstskatter 20
D.59 Andre løbende skatter 4 D.61 Bidrag til sociale ordninger 14
D.611 Faktiske bidrag til sociale
ordninger 2
D.62 Sociale ydelser undtagen
sociale overførsler i natura-
lier 13D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 1
D.622 Private fondsbaserede
sociale ydelser 1D.61111 Obligatoriske faktiske
arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 1
D.623 Ikke-fondsbaserede sociale
ydelser til lønmodtagere 12D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgi-
verbidrag til sociale
ordninger 0
D.6112 Lønmodtagerbidrag til
sociale ordninger 1
D.7 Andre løbende overførsler 11 D.61121 Obligatoriske lønmodtager-
bidrag til sociale ordninger 1
D.71 Skadesforsikringspræmier,
netto 8D.61122 Frivillige lønmodtagerbidrag
til sociale ordninger 0
D.75 Diverse løbende overførsler 3 D.612 Imputerede bidrag til sociale
ordninger 12
D.7 Andre løbende overførsler 10
D.72 Skadesforsikringserstat-
ninger 6
D.75 Diverse løbende overførsler 4
B.6 Disponibel indkomst 481996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 417
▼B
II.4:Indkomstanvendelseskonto
II.4.1: Konto for anvendelse af disponibel indkomst
Anvendelse Tilgang
D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i pensionskasser 0B.6 Disponibel indkomst 48
B.8 Opsparing 48
III:Akkumulationskonti
III.1: Kapitalkonto
III.1.1: Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing
og kapitaloverførsler
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler 65B.8n Opsparing, netto 48
D.9 Modtagne kapitaloverførsler 33
D.92 Investeringstilskud 23D.99 Andre kapitaloverførsler 10
D.9 Betalte kapitaloverførsler − 16
D.91 Kapitalskatter 0D.99 Andre kapitaloverførsler − 16
III.1.2: Konto for erhvervelser af ikke-finansielle aktiver
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
P.51 Faste bruttoinvesteringer 250 B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler65
P.511 Anskaffelser minus afhæn-
delser af materielle faste
aktiver 209
P.5111 Anskaffelser af nye materi-
elle faste aktiver 211
P.5112 Anskaffelser af eksisterende
materielle faste aktiver 4
P.5113 Afhændelser af eksisterende
materielle faste aktiver − 6
P.512 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle faste
aktiver 211996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 418
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
P.5121 Anskaffelser af nye immate-
rielle faste aktiver 21
P.5122 Anskaffelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver 1
P.5123 Afhændelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver − 1
P.513 Forøgelse af værdien af ikke-
producerede ikke-finansielle
aktiver 20
P.5131 Væsentlige forbedringer af
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 3
P.5132 Omkostninger ved overdra-
gelse af ejendomsretten til
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 17
K.1 Forbrug af fast realkapital − 137
P.52 Lagerændringer 26
P.53 Anskaffelser minus afhæn-
delser af værdigenstande 2
K.2 Anskaffelser minus afhæn-
delser af ikke-finansielle
ikke-producerede aktiver − 7
K.21 Anskaffelser minus afhæn-
delser af jord og anden
naturkapital − 6
K.22 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle ikke-
producerede aktiver − 1
B.9 Fordringserhvervelse, netto −6 9
III.2: Finansiel konto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
F Nettoændringer i finansielle
aktiver71 F Nettoændringer i finansielle
passiver140
F.2 Sedler og mønt samt indskud 17 F.2 Sedler og mønt samt indskud 0
F.21 Sedler og mønt 5 F.22 Transferable indskud 0
F.22 Transferable indskud 10 F.29 Andre indskud 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 419
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
F.29 Andre indskud 2
F.3 Værdipapirer undtagen aktier 6
F.3 Værdipapirer undtagen aktier 18
F.4 Lån 71
F.4 Lån 27 F.41 Kortfristede lån 16F.41 Kortfristede lån 16 F.42 Langfristede lån 55F.42 Langfristede lån 11
F.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 26
F.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 2
F.6 Forsikringstekniske reserver 0
F.6 Forsikringstekniske reserver 0 F.61 Husholdningernes netto-
formue i livsforsikrings- og
pensionskassereserver 0
F.62 Præmie- og erstatningsre-
server 0F.612 Husholdningernes netto-
formue i pensionskassere-
server 0
F.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 7F.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 37
F.71 Handelskreditter og forudbe-
talinger 6F.71 Handelskreditter og forudbe-
talinger 8
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 1F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 29
B.9 Fordringserhvervelse, netto −6 9
III.3: Konti for andre ændringer i status
III.3.1: Konto for andre mængdemæssige ændringer i status
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 12 AF Finansielle aktiver/passiver − 3
AN.1 Producerede aktiver − 2 K.7 Tab ved katastrofer 0
K.4 Økonomisk opståen af produ-
cerede aktiver 0K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0
K.7 Tab ved katastrofer − 5 K.10 Andre mængdeændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. − 4
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse − 1K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 11996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 420
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.9 Andre mængdeændringer i
ikke-finansielle aktiver i.a.n. 1K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 1
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 3K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 3K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0heraf:
AF.2Sedler og mønt samt indskud 0
heraf:
AN.11 − 1AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
AF.4 Lån − 3
AN.12 Lagerbeholdninger − 1 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AN.13 Værdigenstande 0 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 14 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
K.3 Økonomisk opstaen af ikke-
producerede aktiver 24
K.5 Naturlig vækst i ikke-avlede/
dyrkede biologiske
ressourcer 0
K.6 Økonomisk forsvinden af
ikke-producerede aktiver − 7
K.61 Udtømmelse af naturrres-
sourcer − 6
K.62 Anden økonomisk forsvinden
af ikke-producerede aktiver − 1
K.7 Tab ved katastrofer 0K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse − 4
K.9 Andre mængdeændringer i
ikke-finansielle aktiver i.a.n. 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 1
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 1
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 421
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
heraf:
AN.21Naturkapital 14
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 2
K.7 Tab ved katastrofer 0K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0
K.10 Andre mængdeændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 2
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 2
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
heraf:
AF.2Sedler og mønt samt indskud 0
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
AF.4 Lån 0AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 2
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status 17
III.3.2: Omvurderingskonto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tabK.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tab
AN Ikke-finansielle aktiver 144 AF Finansielle aktiver/passiver 18
AN.1 Producerede aktiver 63 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AN.11 Faste aktiver 58 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 11996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 422
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN.12 Lagerbeholdninger 4 AF.4 Lån 0
AN.13 Værdigenstande 1 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 16
AN.2 Ikke-producerede aktiver 81 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AN.21 Naturkapital 80 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 1
AF Finansielle aktiver/passiver 8
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 3AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 5
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle kapi-
talgevinster/-tab 134
III.3.2.1: Konto for neutrale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab
AN Ikke-finansielle aktiver 101 AF Finansielle aktiver/passiver 36
AN.1 Producerede aktiver 60 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 1AN.11 Faste aktiver 58 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1AN.12 Lagerbeholdninger 2 AF.4 Lån 18AN.13 Værdigenstande 1 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 14
AN.2 Ikke-producerede aktiver 41 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AN.21 Naturkapital 40 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 3
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 1
AF Finansielle aktiver/passiver 181996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 423
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 8
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 2AF.4 Lån 1
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 4
AF.6 Forsikringstekniske reserver 1
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 3
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapi-
talgevinster/-tab 82
III.3.2.2: Konto for reale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tab K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tab
AN Ikke-finansielle aktiver 43 AF Finansielle aktiver/passiver − 18
AN.1 Producerede aktiver 3 AF.2 Sedler og mønt samt indskud − 1AN.11 Faste aktiver 0 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1AN.12 Lagerbeholdninger 3 AF.4 Lån − 18
AN.13 Værdigenstande 0 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 3
AN.2 Ikke-producerede aktiver 40 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AN.21 Naturkapital 40 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender − 3
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver − 10
AF.2 Sedler og mønt samt indskud − 8
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1
AF.4 Lån − 1AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 1
AF.6 Forsikringstekniske reserver − 1AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender − 3
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab 511996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 424
▼B
IV:Statuskonti
IV.1: Primostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 5 041 AF Finansielle aktiver/passiver 1 817
AN.1 Producerede aktiver 3 001 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 40
AN.11 Faste aktiver 2 878 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 44
AN.12 Lagerbeholdninger 85 AF.4 Lån 897AN.13 Værdigenstande 38 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 687
AN.2 Ikke-producerede aktiver 2 040 AF.6 Forsikringstekniske reserver 12AN.21 Naturkapital 1 989 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 137
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 51
AF Finansielle aktiver/passiver 897
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 382AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 90
AF.4 Lån 50
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 200
AF.6 Forsikringstekniske reserver 25
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 150
B.90 Nettoformue 4 121
IV.2: Ændringer i statuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
Ændringer i aktiver i alt Ændringer i passiver i alt
AN Ikke-finansielle aktiver 290 AF Finansielle aktiver/passiver 155
AN.1 Producerede aktiver 182 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AN.11 Faste aktiver 150 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 7AN.12 Lagerbeholdninger 29 AF.4 Lån 68
AN.13 Værdigenstande 3 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 42
AN.2 Ikke-producerede aktiver 108 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AN.21 Naturkapital 108 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 371996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 425
▼B
Aktiver Passiver og nettoformue
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 81
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 17AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 21
AF.4 Lån 27
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 9
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 7
B.10 Ændringer i nettoformue
forårsaget af: 216
B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler 65
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status 17
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle kapi-
talgevinster/-tab 134
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapital-
gevinster/-tab 82
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab 51
IV.3: Ultimostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 5 331 AF Finansielle aktiver/passiver 1 972
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 40
AN.1 Producerede aktiver 3 183 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 51AN.11 Faste aktiver 3 028 AF.4 Lån 965AN.12 Lagerbeholdninger 114 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 729
AN.13 Værdigenstande 41 AF.6 Forsikringstekniske reserver 12AN.2 Ikke-producerede aktiver 2 148 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 174
AN.21 Naturkapital 2 0971996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 426
▼B
Aktiver Passiver og nettoformue
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 51
AF Finansielle aktiver/passiver 978
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 399AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 111
AF.4 Lån 77
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 209
AF.6 Forsikringstekniske reserver 25
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 157
B.90 Nettoformue 4 337
Tabel A.IV.4 — Samlede konti for finansielle selskaber
I.Produktionskonto
Anvendelse Tilgang
P.2 Forbrug i produktionen 29 P.1 Produktion 102
P.11 Markedsmæssig produktion 102P.12 Produktion til eget brug 0
B.1g Værditilvækst, brutto 73
K.1 Forbrug af fast realkapital 10B.1n Værditilvækst, netto 63
II.Indkomstfordelings- og indkomstanvendelseskonti
II.1.Primærindkomstfordelingskonto
II.1.1. Indkomstdannelseskonto
Anvendelse Tilgang
D.1 Aflønning af ansatte 15 B.1n Værditilvækst, netto 63
D.11 Løn 10D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 5
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 4
D.122 Imputerede arbejdsgiverbi-
drag til sociale ordninger 1
D.29 Andre produktionsskatter 31996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 427
▼B
Anvendelse Tilgang
D.39 Andre produktionssubsidier 0
B.2 Overskud af produktionen 45
II.1.2. Konto for allokering af primær indkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 138 B.2 Overskud af produktionen 45
D.41 Renter 77
D.42 Udloddet selskabsudbytte 36 D.4 Formueindkomst 160D.421 Udbytte 36 D.41 Renter 125
P.119 Markedsmæssig produktion − 48
D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 0D.42 Udloddet selskabsudbytte 25
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 0D.421 Udbytte 25
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 25D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 0
D.45 Jordrente mv. 0 D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 7
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 0
D.45 Jordrente mv. 3
B.5 Primær indkomst 19
II.1.2.1. Konto for virksomhedsindkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 102 B.2 Overskud af produktionen 45
D.41 Renter 77
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 25D.4 Formueindkomst 160
D.45 Jordrente mv. 0 D.41 Renter 125
P.119 Markedsmæssig produktion − 48D.42 Udloddet selskabsudbytte 25D.421 Udbytte 25
D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 428
▼B
Anvendelse Tilgang
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 7
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 0
D.45 Jordrente mv. 3
B.4 Virksomhedsindkomst 55
II.1.2.2. Konto for allokering af anden primær indkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 36 B.4 Virksomhedsindkomst 55
D.42 Udloddet selskabsudbytte 36D.421 Udbytte 36
D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 0
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 0
B.5 Primær indkomst 19
II.2:Sekundærindkomstfordelingskonto
Anvendelse Tilgang
D.5 Løbende indkomst- og
formueskatter mv.10 B.5 Primær indkomst 19
D.51 Indkomstskatter 7
D.59 Andre løbende skatter 3 D.61 Bidrag til sociale ordninger 39
D.611 Faktiske bidrag til sociale
ordninger 38
D.62 Sociale ydelser undtagen
sociale overførsler i natura-
lier 29D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 18
D.622 Private fondsbaserede sociale
ydelser 28D.61111 Obligatoriske faktiske
arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 15
D.623 Ikke-fondsbaserede sociale
ydelser til lønmodtagere 1D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgi-
verbidrag til sociale
ordninger 3
D.6112 Lønmodtagerbidrag til
sociale ordninger 20
D.7 Andre løbende overførsler 46 D.61121 Obligatoriske lønmodtagerbi-
drag til sociale ordninger 15
D.71 Skadesforsikringspræmier,
netto 0D.61122 Frivillige lønmodtagerbidrag
til sociale ordninger 51996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 429
▼B
Anvendelse Tilgang
D.72 Skadesforsikringserstatninger 45 D.612 Imputerede bidrag til sociale
ordninger 1
D.75 Diverse løbende overførsler 1
D.7 Andre løbende overførsler 49D.71 Skadesforsikringspræmier,
netto 45
D.72 Skadesforsikringserstatninger 0D.75 Diverse løbende overførsler 4
B.6 Disponibel indkomst 22
II.4:Indkomstanvendelseskonto
II.4.1: Konto for anvendelse af disponibel indkomst
Anvendelse Tilgang
D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i pensionskasser11 B.6 Disponibel indkomst 22
B.8 Opsparing 11
III:Akkumulationskonti
III.1: Kapitalkonto
III.1.1: Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing
og kapitaloverførsler
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler 4B.8n Opsparing, netto 11
D.9 Modtagne kapitaloverførsler 0
D.92 Investeringstilskud 0D.99 Andre kapitaloverførsler 0
D.9 Betalte kapitaloverførsler − 7
D.91 Kapitalskatter 0D.99 Andre kapitaloverførsler − 71996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 430
▼B
III.1.2: Konto for erhvervelser af ikke-finansielle aktiver
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
P.51 Faste bruttoinvesteringer 9 B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler 4
P.511 Anskaffelser minus afhæn-
delser af materielle faste
aktiver 8
P.5111 Anskaffelser af nye materi-
elle faste aktiver 7
P.5112 Anskaffelser af eksisterende
materielle faste aktiver 1
P.5113 Afhændelser af eksisterende
materielle faste aktiver 0
P.512 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle faste
aktiver 1
P.5121 Anskaffelser af nye immate-
rielle faste aktiver 1
P.5122 Anskaffelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver 0
P.5123 Afhændelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver 0
P.513 Forøgelse af værdien af ikke-
producerede ikke-finansielle
aktiver 0
P.5131 Væsentlige forbedringer af
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 0
P.5132 Omkostninger ved overdra-
gelse af ejendomsretten til
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 0
K.1 Forbrug af fast realkapital − 10
P.52 Lagerændringer 0
P.53 Anskaffelser minus afhæn-
delser af værdigenstande 0
K.2 Anskaffelser minus afhæn-
delser af ikke-finansielle
ikke-producerede aktiver 0
K.21 Anskaffelser minus afhæn-
delser af jord og anden
naturkapital 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 431
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.22 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle ikke-
producerede aktiver 0
B.9 Fordringserhvervelse, netto 5
III.2: Finansiel konto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
F Nettoændringer i finansielle
aktiver 237F Nettoændringer i finansielle
passiver 232
F.1 Monetært guld og særlige
trækningsrettigheder (SDR) − 1
F.2 Sedler og mønt samt indskud 15 F.2 Sedler og mønt samt indskud 130
F.21 Sedler og mønt 15 F.21 Sedler og mønt 35
F.22 Transferable indskud 0 F.22 Transferable indskud 63
F.29 Andre indskud 0 F.29 Andre indskud 32
F.3 Værdipapirer undtagen aktier 53 F.3 Værdipapirer undtagen aktier 53
F.4 Lån 167 F.4 Lån 0
F.41 Kortfristede lån 63 F.41 Kortfristede lån 0F.42 Langfristede lån 104 F.42 Langfristede lån 0
F.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 3F.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 13
F.6 Forsikringstekniske reserver 0 F.6 Forsikringstekniske reserver 36
F.62 Præmie- og erstatningsre-
server 0F.61 Husholdningernes netto-
formue i livsforsikrings- og
pensionskassereserver 33
F.611 Husholdningernes netto-
formue i livsforsikringsre-
server 22
F.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0F.612 Husholdningernes netto-
formue i pensionskassere-
server 11
F.71 Handelskreditter og forudbe-
talinger 0F.62 Præmie- og erstatningsre-
server 31996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 432
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 0
F.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
F.71 Handelskreditter og forudbe-
talinger 0
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 0
B.9 Fordringserhvervelse, netto 5
III.3: Konti for andre ændringer i status
III.3.1: Konto for andre mængdemæssige ændringer i status
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver − 2 AF Finansielle aktiver/passiver 2
AN.1 Producerede aktiver − 2 K.7 Tab ved katastrofer 0K.4 Økonomisk opståen af produ-
cerede aktiver 0K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0
K.7 Tab ved katastrofer 0 K.10 Andre mængdeændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. 2
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 0
K.9 Andre mængdeændringer i
ikke-finansielle aktiver i.a.n. 0K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur − 2K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver − 2
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering af guld − 2heraf:
AF.2Sedler og mønt samt indskud 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
heraf:
AN.11 Faste aktiver 0AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 433
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.6 Forsikringstekniske reserver 2
AN.13 Værdigenstande − 2 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 0
K.3 Økonomisk opståen af ikke-
producerede aktiver 0
K.5 Naturlig vækst i ikke-avlede/
dyrkede biologiske
ressourcer 0
K.6 Økonomisk forsvinden af
ikke-producerede aktiver 0
K.61 Udtømmelse af naturres-
sourcer 0
K.62 Anden økonomisk forsvinden
af ikke-producerede aktiver 0
K.7 Tab ved katastrofer 0
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0
K.9 Andre mængdeændringer i
ikke-finansielle aktiver i.a.n. 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 0
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
heraf:
AN.21Naturkapital 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 0
K.7 Tab ved katastrofer 0
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse − 3
K.10 Andre mængdeændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. 1
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 21996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 434
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 2
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering af guld 2
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
heraf:
AF.1Monetært guld og særlige
trækningsrettigheder (SDR) 7
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier − 3AF.4 Lån − 4AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status −4
III.3.2. Omvurderingskonto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tabK.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tab
AN Ikke-finansielle aktiver 4 AF Finansielle aktiver/passiver 51
AN.1 Producerede aktiver 2 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AN.11 Faste aktiver 2 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 34AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.4 Lån 0AN.13 Værdigenstande 0 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 17
AN.2 Ikke-producerede aktiver 2 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AN.21 Naturkapital 1 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 571996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 435
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 11
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 30AF.4 Lån 0AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 16
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle kapi-
talgevinster/-tab 10
III.3.2.1. Konto for neutrale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab
AN Ikke-finansielle aktiver 3 AF Finansielle aktiver/passiver 68
AN.1 Producerede aktiver 2 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 26
AN.11 Faste aktiver 2 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 21
AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.4 Lån 0AN.13 Værdigenstande 0 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 14
AN.2 Ikke-producerede aktiver 1 AF.6 Forsikringstekniske reserver 7AN.21 Naturkapital 1 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 70
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 14
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 19AF.4 Lån 24AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 13
AF.6 Forsikringstekniske reserver 11996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 436
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapi-
talgevinster/-tab 5
III.3.2.2. Konto for reale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tab K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tab
AN Ikke-finansielle aktiver 1 AF Finansielle aktiver/passiver − 17
AN.1 Producerede aktiver 0 AF.2 Sedler og mønt samt indskud − 26
AN.11 Faste aktiver 0 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 13AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.4 Lån 0AN.13 Værdigenstande 0 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 3
AN.2 Ikke-producerede aktiver 1 AF.6 Forsikringstekniske reserver − 7AN.21 Naturkapital 1 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver − 13
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) − 3
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 11AF.4 Lån − 24
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 3
AF.6 Forsikringstekniske reserver − 1
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab 51996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 437
▼B
IV.Statuskonti
IV.1. Primostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 144 AF Finansielle aktiver/passiver 3 384
AN.1 Producerede aktiver 104 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 1 281
AN.11 Faste aktiver 99 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1 053
AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.4 Lån 0AN.13 Værdigenstande 5 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 715
AN.2 Ikke-producerede aktiver 40 AF.6 Forsikringstekniske reserver 335AN.21 Naturkapital 37 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 3
AF Finansielle aktiver/passiver 3 508
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 690
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 950AF.4 Lån 1 187
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 651
AF.6 Forsikringstekniske reserver 30AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.90 Nettoformue 268
IV.2: Ændringer i statuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
Ændringer i aktiver i alt Ændringer i passiver i alt
AN Ikke-finansielle aktiver 1 AF Finansielle aktiver/passiver 285
AN.1 Producerede aktiver − 1 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 130
AN.11 Faste aktiver 1 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 87AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.4 Lån 0AN.13 Værdigenstande − 2 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 30
AN.2 Ikke-producerede aktiver 2 AF.6 Forsikringstekniske reserver 381996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 438
▼B
Aktiver Passiver og nettoformue
AN.21 Naturkapital 1 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 294
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 17
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 15
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 80AF.4 Lån 163AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 19
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10 Ændringer i nettoformue
forårsaget af 10
B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler 4
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status −4
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle kapi-
talgevinster/-tab 10
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapital-
gevinster/-tab 5
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab 5
IV.3: Ultimostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 145 AF Finansielle aktiver/passiver 3 669
AN.1 Producerede aktiver 103 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 1 411
AN.11 Faste aktiver 100 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1 140AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.4 Lån 0AN.13 Værdigenstande 3 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 745
AN.2 Ikke-producerede aktiver 42 AF.6 Forsikringstekniske reserver 3731996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 439
▼B
Aktiver Passiver og nettoformue
AN.21 Naturkapital 38 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 3
AF Finansielle aktiver/passiver 3 802
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 707
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 15
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1 030AF.4 Lån 1 350AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 670
AF.6 Forsikringstekniske reserver 30AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.90 Nettoformue 278
Tabel A.IV.5 — Samlede konti for offentlig forvaltning og service
I.Produktionskonto
Anvendelse Tilgang
P.2 Forbrug i produktionen 246 P.1 Produktion 434
P.11 Markedsmæssig produktion 74P.12 Produktion til eget brug 0P.13 Anden ikke-markedsmæssig
produktion 360
B.1g Værditilvækst, brutto 188
K.1 Forbrug af fast realkapital 30
B.1n Værditilvækst, netto 158
II.Indkomstfordelings- og indkomstanvendelseskonti
II.1.Primærindkomstfordelingskonto
II.1.1. Indkomstdannelseskonto
Anvendelse Tilgang
D.1 Aflønning af ansatte 140 B.1n Værditilvækst, netto 158
D.11 Løn 87
D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 531996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 440
▼B
Anvendelse Tilgang
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 48
D.122 Imputerede arbejdsgiverbi-
drag til sociale ordninger 5
D.29 Andre produktionsskatter 2
D.39 Andre produktionssubsidier 0
B.2 Overskud af produktionen 16
II.1.2. Konto for allokering af primær indkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 46 B.2 Overskud af produktionen 16
D.41 Renter 39
D.42 Udloddet selskabsudbytte 0 D.2 Produktions- og import-
skatter 235
D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 0D.21 Produktskatter 141
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 0D.211 Moms 121
D.45 Jordrente mv. 7 D.212 Importskatter og told eksklu-
sive moms 17
D.2121 Told mv. 17D.2122 Importskatter ekslusive
moms og told 0
D.214 Produktskatter undtagen
moms og importskatter 3
D.29 Andre produktionskatter 94
D.3 Subsidier − 44
D.31 Produktsubsidier − 8
D.311 Importsubsidier 0
D.319 Andre produktsubsidier − 8D.39 Andre produktionssubsidier − 36
D.4 Formueindkomst 30
D.41 Renter 12D.42 Udloddet selskabsudbytte 181996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 441
▼B
Anvendelse Tilgang
D.421 Udbytte 5
D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 13
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 0
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 0
D.45 Jordrente mv. 0
B.5 Primær indkomst 191
II.1.2.1. Konto for virksomhedsindkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 9 B.2 Overskud af produktionen 16
D.41 Renter 2D.45 Jordrente mv. 7 D.4 Formueindkomst 4
D.41 Renter 0
D.42 Udloddet selskabsudbytte 4D.421 Udbytte 4D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 0
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 0
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 0
D.45 Jordrente mv. 0
B.4 Virksomhedsindkomst 11
II. 1.2.2. Konto for allokering af anden primær indkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 37 B.4 Virksomhedsindkomst 11
D.41 Renter 37
D.2 Produktions- og import-
skatter 235
D.21 Produktskatter 141D.211 Moms 121
D.212 Importskatter og told ekslu-
sive moms 17
D.2121 Told mv. 171996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 442
▼B
Anvendelse Tilgang
D.2122 Importskatter eksklusive
moms og told 0
D.214 Produktskatter undtagen
moms og importskatter 3
D.29 Andre produktionsskatter 94
D.3 Subsidier − 44
D.31 Produktsubsidier − 8D.311 Importsubsidier 0
D.319 Andre produktsubsidier − 8
D.39 Andre produktionssubsidier − 36
D.4 Formueindkomst 26
D.41 Renter 12
D.42 Udloddet selskabsudbytte 14
D.421 Udbytte 1D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 13
B.5 Primær indkomst 191
II.2.Sekundærindkomstfordelingskonto
Anvendelse Tilgang
D.5 Løbende indkomst- og
formueskatter mv.0 B.5 Primær indkomst 191
D.59 Andre løbende skatter 0
D.5 Løbende indkomst- og
formueskatter mv. 213
D.62 Sociale ydelser undtagen
sociale overførsler i natura-
lier 289D.51 Indkomstskatter 204
D.621 Kontante socialsikrings-
ydelser 232D.59 Andre løbende skatter 9
D.622 Private fondsbaserede
sociale ydelser 0
D.623 Ikke-fondsbaserede ydelser
til lønmodtagere 5D.61 Bidrag til sociale ordninger 268
D.624 Kontante sociale bistands-
ydelser 52D.611 Faktiske bidrag til sociale
ordninger 263
D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 1551996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 443
▼B
Anvendelse Tilgang
D.7 Andre løbende overførsler 139 D.61111 Obligatoriske faktiske
arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 144
D.71 Skadesforsikringspræmier,
netto 4D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgi-
verbidrag til sociale
ordninger 11
D.73 Løbende overførsler inden
for offentlig forvaltning og
service 96D.6112 Lønmodtagerbidrag til
sociale ordninger 76
D.74 Løbende internationalt
samarbejde 31D.61121 Obligatoriske lønmodtager-
bidrag til sociale ordninger 69
D.75 Diverse løbende overførsler 8 D.61122 Frivillige lønmodtagerbidrag
til sociale ordninger 7
D.6113 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes bidrag til
sociale ordninger 32
D.61131 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes obligatoriske
bidrag til sociale ordninger 22
D.61132 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes frivillige
bidrag til sociale ordninger 10
D.612 Imputerede bidrag til sociale
ordninger 5
D.7 Andre løbende overførsler 108
D.72 Skadesforsikringserstat-
ninger 1
D.73 Løbende overførsler inden
for offentlig forvaltning og
service 96
D.74 Løbende internationalt
samarbejde 1
D.75 Diverse løbende overførsler 10
B.6 Disponibel indkomst 352
II.3.Konto for indkomstomfordeling via naturalieydelser
Anvendelse Tilgang
D.63 Sociale overførsler i natura-
lier206 B.6 Disponibel indkomst 352
D.631 Sociale ydelser i naturalier 162
D.6311 Socialsikringsydelser, refusi-
oner 78
D.6312 Andre socialsikringsydelser i
naturalier 65
D.6313 Sociale bistandsydelser i
naturalier 191996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 444
▼B
Anvendelse Tilgang
D.632 Overførsler af individuelle
ikke-markedsmæssige varer
og tjenester 44
B.7 Korrigeret disponibel
indkomst 146
II.4.Indkomstanvendelseskonto
II.4.1. Konto for anvendelse af disponibel indkomst
Anvendelse Tilgang
P.3 Udgifter til konsum 362 B.6 Disponibel indkomst 352
P.31 Udgifter til individuelt
konsum 206
P.32 Udgifter til kollektivt
konsum 156
D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i pensionskasser 0
B.8 Opsparing −1 0
II.4.2. Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst
Anvendelse Tilgang
P.4 Faktisk konsum 156 B.7 Korrigeret disponibel
indkomst146
P.42 Faktisk kollektivt konsum 156
D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i pensionskasser 0
B.8 Opsparing −1 0
III.Akkumulationskonti
III.1. Kapitalkonto
III.1.1. Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing
og kapitaloverførsler
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
B.10.1 Ændringer i nettoformue
forsårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler− 38 B.8n Opsparing, netto −1 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 445
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
D.9 Modtagne kapitaloverførsler 6
D.91 Kapitalskatter 2D.92 Investeringstilskud 0
D.99 Andre kapitaloverførsler 4
D.9 Betalte kapitaloverførsler − 34
D.91 Kapitalskatter 0
D.92 Investeringstilskud − 27
D.99 Andre kapitaloverførsler − 7
III.1.2. Konto for erhvervelser af ikke-finansielle aktiver
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
P.51 Faste bruttoinvesteringer 37 B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler−3 8
P.511 Anskaffelser minus afhæn-
delser af materielle faste
aktiver 23
P.5111 Anskaffelser af nye materi-
elle faste aktiver 24
P.5112 Anskaffelser af eksisterende
materielle faste aktiver 1
P.5113 Afhændelser af eksisterende
materielle faste aktiver − 2
P.512 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle faste
aktiver 12
P.5121 Anskaffelser af nye immate-
rielle faste aktiver 12
P.5122 Anskaffelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver 2
P.5123 Afhændelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver − 2
P.513 Forøgelse af værdien af ikke-
producerede ikke-finansielle
aktiver 2
P.5131 Væsentlige forbedringer af
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 2
P.5132 Omkostninger ved overdra-
gelse af ejendomsretten til
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 446
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.1 Forbrug af fast realkapital − 30
P.52 Lagerændringer 0
P.53 Anskaffelser minus afhæn-
delser af værdigenstande 3
K.2 Anskaffelser minus afhæn-
delser af ikke-finansielle
ikke-producerede aktiver 2
K.21 Anskaffelser minus afhæn-
delser af jord og anden
naturkapital 2
K.22 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle ikke-
producerede aktiver 0
B.9 Fordringserhvervelse, netto −5 0
III.2. Finansiel konto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
F Nettoændringer i finansielle
aktiver120 F Nettoændringer i finansielle
passiver170
F.1 Monetært guld og særlige
trækningsrettigheder (SDR) 0
F.2 Sedler og mønt samt indskud 7 F.2 Sedler og mønt samt indskud 2
F.21 Sedler og mønt 2 F.21 Sedler og mønt 0F.22 Transferable indskud 4 F.22 Transferable indskud 2F.29 Andre indskud 1 F.29 Andre indskud 0
F.3 Værdipapirer undtagen aktier 26 F.3 Værdipapirer undtagen aktier 64
F.4 Lån 45 F.4 Lån 94
F.41 Kortfristede lån 1 F.41 Kortfristede lån 32
F.42 Langfristede lån 44 F.42 Langfristede lån 621996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 447
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
F.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 36F.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
F.6 Forsikringstekniske reserver 0 F.6 Forsikringstekniske reserver 0
F.62 Præmie- og erstatningsre-
server 0F.61 Husholdningernes netto-
formue i livsforsikrings- og
pensionskassereserver 0
F.612 Husholdningernes netto-
formue i
pensionskassereserver 0
F.7 Andre ikke-betalte mellem-
værender 6
F.71 Handelskreditter og forudbe-
talinger 1F.7 Andre ikke-betalte mellem-
værender 10
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 5F.71 Handelskreditter og forudbe-
talinger 6
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 4
B.9 Fordringserhvervelse, netto −5 0
III.3. Konti for andre ændringer i status
III.3.1. Konto for andre mængdemæssige ændringer i status
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 0 AF Finansielle aktiver/passiver − 1
AN.1 Producerede aktiver − 3 K.7 Tab ved katastrofer 0K.4 Økonomisk opståen af produ-
cerede aktiver 3K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0
K.7 Tab ved katastrofer − 4 K.10 Andre mængdeændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. 0
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 1K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur − 1
K.9 Andre mængdeændringer i
ikke-finansielle aktiver i.a.n. 0K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur − 1
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur − 3K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur − 3K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 448
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering af guld 0heraf:
AF.2Sedler og mønt samt indskud 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
heraf:
AN.11 Faste aktiver − 3AF.4 Lån − 1
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AN.13 Værdigenstande 0 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 3K.3 Økonomisk opståen af ikke-
producerede aktiver 0
K.5 Naturlig vækst i ikke-avlede/
dyrkede biologiske
ressourcer 4
K.6 Økonomisk forsvinden af
ikke-producerede aktiver − 2
K.61 Udtømmelse af naturres-
sourcer − 2
K.62 Anden økonomisk forsvinden
af ikke-producerede aktiver 0
K.7 Tab ved katastrofer − 2K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 4
K.9 Andre mængdeændringer i
ikke-finansielle aktiver i.a.n. 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur − 1
K.12.1 Ændringer i sektorklassifka-
tion og -struktur − 1
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
heraf:
AN.21Naturkapital 3
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 449
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AF Finansielle aktiver/passiver 1
K.7 Tab ved katastrofer 0K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 3
K.10 Andre mængdeændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur − 2
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur − 2
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering af guld 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
heraf:
AF.1Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 0
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 3AF.4 Lån 0AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser − 2
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status 2
III.3.2. Omvurderingskonto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tabK.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tab
AN Ikke-finansielle aktiver 44 AF Finansielle aktiver/passiver 7
AN.1 Producerede aktiver 20 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0
AN.11 Faste aktiver 18 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 7AN.12 Lagerbeholdninger 1 AF.4 Lån 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 450
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN.13 Værdigenstande 1 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 23 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AN.21 Naturkapital 23 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 2
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 1
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0AF.4 Lån 0AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle kapi-
talgevinster/-tab 38
III.3.2.1. Konto for neutrale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab
AN Ikke-finansielle aktiver 32 AF Finansielle aktiver/passiver 14
AN.1 Producerede aktiver 20 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 2
AN.11 Faste aktiver 18 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 4
AN.12 Lagerbeholdninger 1 AF.4 Lån 7AN.13 Værdigenstande 1 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 12 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AN.21 Naturkapital 12 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 81996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 451
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 2
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 3
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0AF.4 Lån 2AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapi-
talgevinster/-tab 26
III.3.2.2. Konto for reale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tab K.11.2 Reale kapitalgevinser/-tab
AN Ikke-finansielle aktiver 12 AF Finansielle aktiver/passiver − 7
AN.1 Producerede aktiver 0 AF.2 Sedler og mønt samt indskud − 2
AN.11 Faste aktiver 0 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 3
AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.4 Lån − 7AN.13 Værdigenstande 0 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 12 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AN.21 Naturkapital 12 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver − 6
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 0
AF.2 Sedler og mønt samt indskud − 3
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0AF.4 Lån − 2AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AF.6 Forsikringstekniske reserver 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 452
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab 12
IV.Statuskonti
IV.1. Primostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 1 591 AF Finansielle aktiver/passiver 687
AN.1 Producerede aktiver 1 001 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 102
AN.11 Faste aktiver 913 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 212AN.12 Lagerbeholdninger 47 AF.4 Lån 328AN.13 Værdigenstande 41 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 4
AN.2 Ikke-producerede aktiver 590 AF.6 Forsikringstekniske reserver 19AN.21 Naturkapital 578 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 22
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 12
AF Finansielle aktiver/passiver 396
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 80
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 150AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0AF.4 Lån 115
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 12
AF.6 Forsikringstekniske reserver 20
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 19
B.90 Nettoformue 1 300
IV.2. Ændringer i statuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
Ændringer i aktiver i alt Ændringer i passiver i alt
AN Ikke-finansielle aktiver 56 AF Finansielle aktiver/passiver 1761996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 453
▼B
Aktiver Passiver og nettoformue
AN.1 Producerede aktiver 25 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 2
AN.11 Faste aktiver 20 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 71AN.12 Lagerbeholdninger 1 AF.4 Lån 93
AN.13 Værdigenstande 4 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 30 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AN.21 Naturkapital 30 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 10
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 123
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 1
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 7AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 29
AF.4 Lån 45
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 34
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 6
B.10 Ændringer i nettoformue
forårsaget af:2
B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler −3 8
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status 2
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle kapi-
talgevinster/-tab 38
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapital-
gevinster/-tab 26
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab 121996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 454
▼B
IV.3. Ultimostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 1 647 AF Finansielle aktiver/passiver 863
AN.1 Producerede aktiver 1 026 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 104AN.11 Faste aktiver 933 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 283
AN.12 Lagerbeholdninger 48 AF.4 Lån 421
AN.13 Værdigenstande 45 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 4
AN.2 Ikke-producerede aktiver 620 AF.6 Forsikringstekniske reserver 19
AN.21 Naturkapital 608 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 32
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 12
AF Finansielle aktiver/passiver 519
AF.1 Monetært guld og træknings-
rettigheder (SDR) 81
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 157
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 29AF.4 Lån 160AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 46
AF.6 Forsikringstekniske reserver 20AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 25
B.90 Nettoformue 1 302
Tabel A.IV.6 — Samlede konti for husholdninger
I.Produktionskonto
Anvendelse Tilgang
P.2 Forbrug i produktionen 694 P.1 Produktion 1 269
P.11 Markedsmæssig produktion 1 129
P.12 Produktion til eget brug 140
B.1g Værditilvækst, brutto 575
K.1 Forbrug af fast realkapital 42B.1n Værditilvækst, netto 5331996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 455
▼B
II.Indkomstfordelings- og indkomstanvendelseskonti
II.1.Primærindkomstfordelingskonto
II.1.1. Indkomstdannelseskonto
Anvendelse Tilgang
D.1 Aflønning af ansatte 39 B.1n Værditilvækst 533
D.11 Løn 39D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 0
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 0
D.122 Imputerede arbejdsgiverbi-
drag til sociale ordninger 0
D.29 Andre produktionsskatter 3
D.39 Andre produktionssubsidier − 1
B.2 Overskud af produktionen 60
B.3 Blandet indkomst 432
II.1.2. Konto for allokering af primær indkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 44 B.2 Overskud af produktionen 60
D.41 Renter 17 B.3 Blandet indkomst 432
D.45 Jordrente mv. 27
D.1 Aflønning af ansatte 766
D.11 Løn 573
D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 193
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 174
D.122 Imputerede arbejdsgiverbi-
drag til sociale ordninger 19
D.4 Formueindkomst 134
D.41 Renter 33
D.42 Udloddet selskabsudbytte 57D.421 Udbytte 13D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 441996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 456
▼B
Anvendelse Tilgang
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 3
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 20
D.45 Jordrente mv. 21
B.5 Primær indkomst 1 348
II.1.2.1. Konto for virksomhedsindkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 7 B.2 Overskud af produktionen 60
D.41 Renter 0 B.3 Blandet indkomst 432
D.45 Jordrente mv. 7
D.4 Formueindkomst 5
D.41 Renter 0D.42 Udloddet selskabsudbytte 5D.421 Udbytte 5
D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 0
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 0
B.4 Virksomhedsindkomst 490
II.1.2.2. Konto for allokering af anden primær indkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 37 B.4 Virksomhedsindkomst 490
D.41 Renter 17D.45 Jordrente mv. 20 D.1 Aflønning af ansatte 766
D.11 Løn 573
D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 193
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 174
D.122 Imputerede arbejdsgiverbi-
drag til sociale ordninger 19
D.4 Formueindkomst 129
D.41 Renter 33
D.42 Udloddet selskabsudbytte 521996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 457
▼B
Anvendelse Tilgang
D.421 Udbytte 8
D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 44
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 3
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 20
D.45 Jordrente mv. 21
B.5 Primær indkomst 1 348
II.2.Sekundærindkomstfordelingskonto
Anvendelse Tilgang
D.5 Løbende indkomst- og
formueskatter mv.178 B.5 Primær indkomst 1 348
D.51 Indkomstskatter 176
D.59 Andre løbende skatter 2 D.61 Bidrag til sociale ordninger 0
D.611 Faktiske bidrag til sociale
ordninger 0
D.61 Bidrag til sociale ordninger 322 D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 0
D.611 Faktiske bidrag til sociale
ordninger 303D.61111 Obligatoriske faktiske
arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 0
D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 174D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgi-
verbidrag til sociale
ordninger 0
D.61111 Obligatoriske faktiske
arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 160D.6112 Lønmodtagerbidrag til
sociale ordninger 0
D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgi-
verbidrag til sociale
ordninger 14D.61121 Obligatoriske lønmodtagerbi-
drag til sociale ordninger 0
D.6112 Lønmodtagerbidrag til
sociale ordninger 97D.61122 Frivillige lønmodtagerbidrag
til sociale ordninger 0
D.61121 Obligatoriske lønmodtagerbi-
drag til sociale ordninger 85
D.61122 Frivillige lønmodtagerbidrag
til sociale ordninger 12D.62 Sociale ydelser undtagen
sociale overførsler i natura-
lier 332
D.6113 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes bidrag til
sociale ordninger 32D.621 Kontante socialsikrings-
ydelser 232
D.61131 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes obligatoriske
bidrag til sociale ordninger 22D.622 Private fondsbaserede sociale
ydelser 291996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 458
▼B
Anvendelse Tilgang
D.61132 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes frivillige
bidrag til sociale ordninger 10D.623 Ikke-fondsbaserede sociale
ydelser til lønmodtagere 19
D.612 Imputerede bidrag til sociale
ordninger 19D.624 Kontante sociale bistands-
ydelser 52
D.62 Sociale ydelser undtagen
sociale overførsler i natura-
lier 0D.7 Andre løbende overførsler 36
D.622 Private fondsbaserede sociale
ydelser 0D.72 Skadesforsikringserstatninger 35
D.75 Diverse løbende overførsler 1
D.7 Andre løbende overførsler 71
D.71 Skadesforsikringspræmier,
netto 31
D.75 Diverse løbende overførsler 40
B.6 Disponibel indkomst 1 145
II.3.Konto for indkomstomfordeling via naturalieydelser
Anvendelse Tilgang
B.6 Disponibel indkomst 1 145
D.63 Sociale overførsler i natura-
lier 219
D.631 Sociale ydelser i naturalier 162D.6311 Socialsikringsydelser, refusi-
oner 78
D.6312 Andre socialsikringsydelser i
naturalier 65
D.6313 Sociale bistandsydelser i
naturalier 19
D.632 Overførsler af individuelle
ikke-markedsmæssige varer
og tjenester 57
B.7 Korrigeret disponibel
indkomst 1 364
II.4.Indkomstanvendelseskonto
II.4.1. Konto for anvendelse af disponibel indkomst
Anvendelse Tilgang
P.3 Udgifter til konsum 996 B.6 Disponibel indkomst 1 1451996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 459
▼B
Anvendelse Tilgang
P.31 Udgifter til individuelt
konsum 996
D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i pensionskasser 11
B.8 Opsparing 160
II.4.2. Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst
Anvendelse Tilgang
P.4 Faktisk konsum 1 215 B.7 Korrigeret disponibel
indkomst1 364
P.41 Faktisk individuelt konsum 1 215
D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i pensionskasser 11
B.8 Opsparing 160
III.Akkumulationskonti
III.1. Kapitalkonto
III.1.1. Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing
og kapitaloverførsler
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler178 B.8n Opsparing, netto 160
D.9 Modtagne kapitaloverførsler 23
D.92 Investeringstilskud 0
D.99 Andre kapitaloverførsler 23
D.9 Betalte kapitaloverførsler − 5
D.91 Kapitalskatter − 2
D.99 Andrekapitaloverførsler − 3
III.1.2. Konto for erhvervelser af ikke-finansielle aktiver
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
P.51 Faste bruttoinvesteringer 61 B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler178
P.511 Anskaffelser minus afhæn-
delser af materielle faste
aktiver 491996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 460
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
P.5111 Anskaffelser af nye materi-
elle faste aktiver 50
P.5112 Anskaffelser af eksisterende
materielle faste aktiver 4
P.5113 Afhændelser af eksisterende
materielle faste aktiver − 5
P.512 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle faste
aktiver 12
P.5121 Anskaffelser af nye immate-
rielle faste aktiver 9
P.5122 Anskaffelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver 3
P.5123 Afhændelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver 0
P.513 Forøgelse af værdien af ikke-
producerede ikke-finansielle
aktiver 0
P.5131 Væsentlige forbedringer af
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 0
P.5132 Omkostninger ved overdra-
gelse af ejendomsretten til
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 0
K.1 Forbrug af fast realkapital − 42P.52 Lagerændringer 2
P.53 Anskaffelser minus afhæn-
delser af værdigenstande 5
K.2 Anskaffelser minus afhæn-
delser af ikke-finansielle
ikke-producerede aktiver 4
K.21 Anskaffelser minus afhæn-
delser af jord og anden
naturkapital 3
K.22 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle ikke-
producerede aktiver 1
B.9 Fordringserhvervelse, netto 1481996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 461
▼B
III.2. Finansiel konto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
F Nettoændringer i finansielle
aktiver181 F Nettoændringer i finansielle
passiver33
F.2 Sedler og mønt samt indskud 68 F.2 Sedler og mønt samt indskud 0
F.21 Sedler og mønt 10 F.22 Transferable indskud 0F.22 Transferable indskud 41 F.29 Andre indskud 0F.29 Andre indskud 17
F.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
F.3 Værdipapirer undtagen aktier 29
F.4 Lån 28
F.4 Lån 5 F.41 Kortfristede lån 11F.41 Kortfristede lån 3 F.42 Langfristede lån 17
F.42 Langfristede lån 2
F.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 5
F.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 3F.71 Handelskreditter og forudbe-
talinger 4
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 1
F.6 Forsikringstekniske reserver 36F.61 Husholdningernes netto-
formue i livsforsikrings- og
pensionskassereserver 33
F.611 Husholdningernes netto-
formue i
livsforsikringsreserver 22
F.612 Husholdningernes netto-
formue i
pensionskassereserver 11
F.62 Præmie- og erstatningsre-
server 3
F.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 40
F.71 Handelskreditter og forudbe-
talinger 11
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 291996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 462
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
B.9 Fordringserhvervelse, netto 148
III.3. Konti for andre ændringer i status
III.3.1. Konto for andre mængdemæssige ændringer i status
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 0 AF Finansielle aktiver/passiver 0
AN.1 Producerede aktiver 0 K.7 Tab ved katastrofer 0K.4 Økonomisk opståen af produ-
cerede aktiver 0K.8 Ikke-kompenseret beslaglag-
læggelse 0
K.7 Tab ved katastrofer 0 K.10 Andre mængdændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. 0
K.8 Ikke-kompenseret beslæg-
gelse 0K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 0
K.9 Andre mængdeændringer i
ikke-finansielle aktiver i.a.n. 0K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 0K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering af guld 0heraf:
AF.2Sedler og mønt samt indskud 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demontarisering af guld 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
heraf:
AN.11 Faste aktiver 0AF.4 Lån 0
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.12 Lagerbeholdninger 0AN.13 Værdigenstande 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 0
K.3 Økonomisk opståen af ikke-
producerede aktiver 0
K.5 Naturlig vækst i ikke-avlede/
dyrkede biologiske
ressourcer 0
K.6 Økonomisk forsvinden af
ikke-producerede aktiver 0
K.61 Udtømmelse af naturres-
sourcer 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 463
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.62 Anden økonomisk forsvinden
af ikke-producerede aktiver 0
K.7 Tab ved katastrofer 0
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0
K.9 Andre mængdændringer i
ikke-finansielle aktiver i.a.n. 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 0
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
heraf:
AN.21Naturkapital 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 2
K.7 Tab ved katastrofer 0
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0
K.10 Andre mængdeændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. 2
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 0
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
heraf:
AF.2Sedler og mønt samt indskud 0
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 464
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AF.6 Forsikringstekniske reserver 2
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status 2
III.3.2. Omvurderingskonto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tabK.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tab
AN Ikke-finansielle aktiver 80 AF Finansielle aktiver/passiver 0
AN.1 Producerede aktiver 35 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AN.11 Faste aktiver 28 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0AN.12 Lagerbeholdninger 2 AF.4 Lån 0
AN.13 Værdigenstande 5 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 45
AN.21 Naturkapital 45
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 16
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 6AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 10
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle kapi-
talgevinster/-tab 96
III.3.2.1. Konto for neutrale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 465
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 56 AF Finansielle aktiver/passiver 6
AN.1 Producerede aktiver 34 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AN.11 Faste aktiver 28 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
AN.12 Lagerbeholdninger 2 AF.4 Lån 3
AN.13 Værdigenstande 4 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 22 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 2
AN.21 Naturkapital 22
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 36
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 17
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 4AF.4 Lån 0AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 8
AF.6 Forsikringstekniske reserver 6AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 1
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapi-
talgevinster/-tab 87
III.3.2.2. Konto for reale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tab K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tab
AN Ikke-finansielle aktiver 24 AF Finansielle aktiver/passiver − 6
AN.1 Producerede aktiver 1 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0
AN.11 Faste aktiver 0 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.4 Lån − 3AN.13 Værdigenstande 1 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender − 2
AN.2 Ikke-producerede aktiver 22AN.21 Naturkapital 22
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 466
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AF Finansielle aktiver/passiver − 20
AF.2 Sedler og mønt samt indskud − 17
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 2
AF.4 Lån 0AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 2
AF.6 Forsikringstekniske reserver − 6AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender − 1
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab 9
IV.Statuskonti
IV.1. Primostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 2 822 AF Finansielle aktiver/passiver 289
AN.1 Producerede aktiver 1 698 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 10
AN.11 Faste aktiver 1 423 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 2AN.12 Lagerbeholdninger 97 AF.4 Lån 169AN.13 Værdigenstande 178 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 108
AN.2 Ikke-producerede aktiver 1 124AN.21 Naturkapital 1 124
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 1 819
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 840
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 198AF.4 Lån 24AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 411
AF.6 Forsikringstekniske reserver 291AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 55
B.90 Nettoformue 4 3521996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 467
▼B
IV.2. Ændringer i statuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
Ændringer i aktiver i alt Ændringer i passiver i alt
AN Ikke-finansielle aktiver 110 AF Finansielle aktiver/passiver 33
AN.1 Producerede aktiver 61 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AN.11 Faste aktiver 47 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
AN.12 Lagerbeholdninger 4 AF.4 Lån 28
AN.13 Værdigenstande 10 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 5
AN.2 Ikke-producerede aktiver 49
AN.21 Naturkapital 48AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 1
AF Finansielle aktiver/passiver 199
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 68AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 35
AF.4 Lån 5
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 13
AF.6 Forsikringstekniske reserver 38
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 40
B.10 Ændringer i nettoformue,
forårsaget af 276
B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler 178
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status 2
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle kapi-
talgevinster/-tab 96
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapital-
gevinster/-tab 87
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab 91996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 468
▼B
IV.3. Ultimostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 2 932 AF Finansielle aktiver/passiver 322
AN.1 Producerede aktiver 1 759 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 10AN.11 Faste aktiver 1 470 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 2AN.12 Lagerbeholdninger 101 AF.4 Lån 197AN.13 Værdigenstande 188 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 113
AN.2 Ikke-producerede aktiver 1 173AN.21 Naturkapital 1 172
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 1
AF Finansielle aktiver/passiver 2 018
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 908AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 233AF.4 Lån 29
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 424
AF.6 Forsikringstekniske reserver 329
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 95
B.90 Nettoformue 4 628
Tabel A.IV.7 — Samlede konti for non-profit institutioner rettet mod husholdninger
I.Produktionskonto
Anvendelse Tilgang
P.2 Forburg i produktionen 6 P.1 Produktion 37
P.11 Markedsmæssig produktion 21
P.12 Produktion til eget brug 0P.13 Anden ikke-markedsmæssig
produktion 16
B.1g Værditilvækst, brutto 31
K.1 Forbrug af fast realkapital 3B.1n Værditilvækst, netto 281996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 469
▼B
II.Indkomstfordelings- og indkomstanvendelseskonti
II.1.Primærindkomstfordelingskonto
II.1.1. Indkomstdannelseskonto
Anvendelse Tilgang
D.1 Aflønning af ansatte 23 B.1n Værditilvækst, netto 28
D.11 Løn 12D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 11
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 10
D.122 Imputerede arbejdsgiverbi-
drag til sociale ordninger 1
D.29 Andre produktionsskatter 0
D.39 Andre produktionssubsidier 0
B.2 Overskud af produktionen 5
II.1.2. Konto for allokering af primær indkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 7 B.2 Overskud af produktionen 5
D.41 Renter 7D.42 Udloddet selskabsudbytte 0 D.4 Formueindkomst 5
D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 0D.41 Renter 5
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 0D.42 Udloddet selskabsudbytte 0
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 0D.421 Udbytte 0
D.45 Jordrente mv. 0 D.422 Udtræk af indkomsten fra
kvasi-selskaber 0
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 0
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 0
D.45 Jordrente mv. 0
B.5 Primær indkomst 31996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 470
▼B
II.1.2.1. Konto for virksomhedsindkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 2 B.2 Overskud af produktionen 5
D.41 Renter 2
D.45 Jordrente mv. 0 D.4 Formueindkomst 0
D.41 Renter 0D.42 Udloddet selskabsudbytte 0D.421 Udbytte 0D.422 Udtrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 0
B.4 Virksomhedsindkomst 3
II.1.2.2. Konto for allokering af anden primær indkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst 5 B.4 Virksomhedsindkomst 3
D.41 Renter 5
D.45 Jordrente mv. 0 D.4 Formueindkomst 5
D.41 Renter 5D.42 Udloddet selskabsudbytte 0
D.421 Udbytte 0
D.422 Udstrækaf indk omst fra
kvasi-selskaber 0
D.43 Reinvesteret indtjening på
direkte udenlandske inve-
steringer 0
D.44 Formueindkomst henført til
forsikringstagere 0
D.45 Jordrente mv. 0
B.5 Primærindkomst 3
II.2.Sekundærindkomstfordelingskonto
Anvendelse Tilgang
D.5 Løbende indkomst- og
formueskatter mv.0 B.5 Primær indkomst 3
D.59 Andre løbende skatter 0
D.61 Bidrag til sociale ordninger 1
D.62 Sociale ydelser undtagen
sociale overførsler i natura-
lier 1D.611 Faktiske bidrag til sociale
ordninger 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 471
▼B
Anvendelse Tilgang
D.622 Private fondsbaserede sociale
ydelser 0D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag
til sociale ordninger 0
D.623 Ikke-fondsbaserede sociale
ydelser til lønmodtagere 1D.61111 Obligatoriske faktiske
arbejdsgiverbidrag til sociale
ordninger 0
D.6112 Lønmodtagerbidrag til
sociale ordninger 0
D.7 Andre løbende overførsler 2 D.61121 Obligatoriske lønmodtagerbi-
drag til sociale ordninger 0
D.71 Skadesforsikringspræmier,
netto 0D.61122 Frivillige lønmodtagerbidrag
til sociale ordninger 0
D.75 Diverse løbende overførsler 2 D.612 Imputerede bidrag til sociale
ordninger 1
D.7 Andre løbende overførsler 36
D.72 Skadeforsikringserstatninger 0
D.75 Diverse løbende overførsler 36
B.6 Disponibel indkomst 37
II.3.Konto for indkomstomfordeling via naturalieydelser
Anvendelse Tilgang
D.63 Sociale overførsler i natura-
lier13 B.6 Disponibel indkomst 37
D.631 Sociale ydelser i naturalier 0
D.6313 Sociale bistandsydelser i
naturalier 0
D.632 Overførsler af individuelle
ikke-markedsmæssige varer
og tjenester 13
B.7 Korrigeret disponibel
indkomst 24
II.4.Indkomstanvendelseskonto
II.4.1. Konto for anvendelse af disponibel indkomst
Anvendelse Tilgang
P.3 Udgifter til konsum 13 B.6 Disponibel indkomst 37
P.31 Udgifter til individuelt
konsum 13
D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i pensionskassere-
server 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 472
▼B
Anvendelse Tilgang
B.8 Opsparing 24
II.4.2. Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst
Anvendelse Tilgang
D.8 Korrektion for ændringer i
husholdningernes netto-
formue i
pensionskassereserver 0B.7 Korrigeret disponibel
indkomst 24
B.8 Opsparing 24
III.Akkumulationskonti
III.1. Kapitalkonto
III.1.1. Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing
og kapitaloverførsler
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler21 B.8n Opsparing, netto 24
D.9 Modtagne kapitaloverførsler 0
D.92 Investeringstilskud 0D.99 Andre kapitaloverførsler 0
D.9 Betalte kapitaloverførsler − 3
D.91 Kapitalskatter 0D.99 Andre kapitaloverførsler − 3
III.1.2. Konto for herhvervelser af ikke-finansielle aktiver
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
P.51 Faste bruttoinvesteringer 19 B.10.1 Ændringer i nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler21
P.511 Anskaffelser minus afhæn-
delser af materielle faste
aktiver 14
P.5111 Anskaffelser af nye materi-
elle faste aktiver 13
P.5112 Anskaffelser af eksisterende
materielle faste aktiver 11996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 473
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
P.5113 Afhændelser af eksisterende
materielle faste aktiver 0
P.512 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle faste
aktiver 5
P.5121 Anskaffelser af nye immate-
rielle faste aktiver 10
P.5122 Anskaffelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver 0
P.5123 Afhændelser af eksisterende
immaterielle faste aktiver − 5
P.513 Forøgelse af værdien af ikke-
producerede ikke-finansielle
aktiver 0
P.5131 Væsentlige forbedringer af
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 0
P.5132 Omkostninger ved overdra-
gelse af ejendomsretten til
ikke-producerede ikke-finan-
sielle aktiver 0
K.1 Forbrug af fast realkapital − 3
P.52 Lagerændringer 0P.53 Anskaffelser minus afhæn-
delser af værdigenstande 0
K.2 Anskaffelser minus afhæn-
delser af ikke-finansielle
producerede aktiver 1
K.21 Anskaffelser minus afhæn-
delser af jord og anden
naturkapital 1
K.22 Anskaffelser minus afhæn-
delser af immaterielle ikke-
producerede aktiver 0
B.9 Fordringserhvervelse, netto 4
III.2. Finansiel konto
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
F Nettoændringer i finansielle
aktiver32 F Nettoændringer i finansielle
passiver281996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 474
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
F.2 Sedler og mønt samt indskud 12 F.2 Sedler og mønt samt indskud 0
F.21 Sedler og mønt 2 F.22 Transferable indskud 0
F.22 Transferable indskud 7 F.29 Sedler og mønt 0
F.29 Andre indskud 3
F.3 Værdipapierer undtagen
aktier 0
F.3 Værdipapirer undtagen aktier 12
F.4 Lån 24
F.4 Lån 0 F.41 Kortfristede lån 17F.41 Kortfristede lån 0 F.42 Langfristede lån 7
F.42 Langfristede lån 0
F.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 4
F.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0F.6 Forsikringstekniske reserver 0
F.6 Forsikringstekniske reserver 0 F.61 Husholdningernes netto-
formue i livsforsikrings- og
pensionskassereserver 0
F.62 Præmie- og erstatningsre-
server 0F.612 Husholdningernes netto-
formue i pensionskassere-
server 0
F.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 8F.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
F.71 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0F.71 Handelskreditter og forudbe-
talinger 0
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 8F.79 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender undtagen
handelskreditter og forudbe-
talinger 0
B.9 Fordringserhvervelse, netto 4
III.3. Konti for andre ændringer i status
III.3.1. Konto for andre mængdemæssige ændringer i status
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 0 AF Finansielle aktiver/passiver 0
AN.1 Producerede aktiver 0 K.7 Tab ved katastrofer 0
K.4 Økonomisk opståen af produ-
cerede aktiver 0K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 475
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.7 Tab ved katastrofer 0 K.10 Andre mængdeændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. 0
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0K.12 Ændringer i klassifikationer
og -struktur 0
K.9 Andre mængdeændringer i
ikke-finansielle aktiver i.a.n. 0K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 0K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0heraf:
AF.2Sedler og mønt samt indskud 0
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
AF.4 Lån 0
heraf:
AN.11Faste aktiver 0
AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AN.13 Værdigenstande 0 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AN.2 Ikke-producerede aktiver 0 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
K.3 Økonomisk opståen af ikke-
producerede aktiver 0
K.5 Naturlig vækst i ikke-avlede/
dyrkede biologiske
ressourcer 0
K.6 Økonomisk forsvinden af
ikke-producerede aktiver 0
K.61 Udtømmelse af naturres-
sourcer 0
K.62 Anden økonomisk forsvinden
af ikke-producerede aktiver 0
K.7 Tab ved katastrofer 0
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0
K.9 Andre mængdeændringer i
ikke-finansielle aktiver i.a.n. 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 476
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
heraf:
AN.21Naturkapital 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 0
K.7 Tab ved katastrofer 0K.8 Ikke-kompenseret beslaglæg-
gelse 0
K.10 Andre mængdeændringer i
finansielle aktiver og
passiver i.a.n. 0
K.12 Ændringer i klassifikationer
og struktur 0
K.12.1 Ændringer i sektorklassifika-
tion og -struktur 0
K.12.2 Ændringer i klassifikation af
aktiver og passiver 0
K.12.22 Ændringer i klassifikation af
aktiver eller passiver
undtagen monetarisering/
demonetarisering af guld 0
heraf:
AF.2Sedler og mønt samt indskud 0
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
AF.4 Lån 0AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 477
▼B
III.3.2. Konto for reale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tabK.11 Nominelle kapitalgevinster/-
tab
AN Ikke-finansielle aktiver 8 AF Finansielle aktiver/passiver 0
AN.1 Producerede aktiver 5 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0
AN.11 Faste aktiver 5 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.4 Lån 0AN.13 Værdigenstande 0 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 3 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AN.21 Naturkapital 3 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 1
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1
AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 1
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle kapi-
talgevinster/-tab 10
III.3.2.1. Konto for neutrale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab K.11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab
AN Ikke-finansielle aktiver 7 AF Finansielle aktiver/passiver 2
AN.1 Producerede aktiver 5 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 1AN.11 Faste aktiver 5 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.4 Lån 1
AN.13 Værdigenstande 0 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 478
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AN.2 Ikke-producerede aktiver 2 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AN.21 Naturkapital 2 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 1
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 3
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 2AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 1
AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapi-
talgevinster/-tab 8
III.3.2.2. Konto for reale kapitalgevinster og -tab
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tab K.11.2 Reale kapitalgevinster/-tab
AN Ikke-finansielle aktiver 2 AF Finansielle aktiver/passiver − 2
AN.1 Producerede aktiver 0 AF.2 Sedler og mønt samt indskud − 1AN.11 Faste aktiver 0 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.4 Lån − 1
AN.13 Værdigenstande 0 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 2 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AN.21 Naturkapital 2 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender − 1
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver − 2
AF.2 Sedler og mønt samt indskud − 2
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0AF.4 Lån 01996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 479
▼B
Ændringer i aktiver Ændringer i passiver og nettoformue
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AF.7 0
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab 2
IV.Statuskonti
IV.1. Primostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 324 AF Finansielle aktiver/passiver 121
AN.1 Producerede aktiver 243 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 38AN.11 Faste aktiver 231 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0AN.12 Lagerbeholdninger 2 AF.4 Lån 43
AN.13 Værdigenstande 10 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 0
AN.2 Ikke-producerede aktiver 81 AF.6 Forsikringstekniske reserver 5
AN.21 Naturkapital 81 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 35
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 172
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 110
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 25AF.4 Lån 8AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 22
AF.6 Forsikringstekniske reserver 4AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 3
B.90 Nettoformue 375
IV.2: Ændringer i statuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
Ændringer i aktiver i alt Ændringer i passiver i alt
AN Ikke-finansielle aktiver 25 AF Finansielle aktiver/passiver 281996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 480
▼B
Aktiver Passiver og nettoformue
AN.1 Producerede aktiver 21 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 0
AN.11 Faste aktiver 21 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0AN.12 Lagerbeholdninger 0 AF.4 Lån 24
AN.13 Værdigenstande 0 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 4
AN.2 Ikke-producerede aktiver 4 AF.6 Forsikringstekniske reserver 0
AN.21 Naturkapital 4 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 0
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 33
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 12
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 13
AF.4 Lån 0AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 1
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 8
B.10 Ændringer i nettoformue
forårsaget af:31
B.10.1 Ændringer af nettoformue
forårsaget af opsparing og
kapitaloverførsler 21
B.10.2 Ændringer i nettoformue
forårsaget af andre mængde-
mæssige ændringer i status 0
B.10.3 Ændringer i nettoformue
forårsaget af nominelle kapi-
talgevinster/-tab 10
B.10.31 Ændringer i nettoformue
forårsaget af neutrale kapital-
gevinster/-tab 8
B.10.32 Ændringer i nettoformue
forårsaget af reale kapitalge-
vinster/-tab 2
IV.3. Ultimostatuskonto
Aktiver Passiver og nettoformue
AN Ikke-finansielle aktiver 349 AF Finansielle aktiver/passiver 149
AN.1 Producerede aktiver 264 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 381996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 481
▼B
Aktiver Passiver og nettoformue
AN.11 Faste aktiver 252 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 0
AN.12 Lagerbeholdninger 2 AF.4 Lån 67AN.13 Værdigenstande 10 AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 4
AN.2 Ikke-producerede aktiver 85 AF.6 Forsikringstekniske reserver 5AN.21 Naturkapital 85 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 35
AN.22 Immaterielle ikke-produce-
rede aktiver 0
AF Finansielle aktiver/passiver 205
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 122AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 38
AF.4 Lån 8
AF.5 Aktier og andre ejerandelsbe-
viser 23
AF.6 Forsikringstekniske reserver 4
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte
mellemværender 11
B.90 Nettoformue 4061996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 482
▼M5
BILAG V
DEFINITION AF DET OFFENTLIGE UNDERSKUD MED
HENBLIK PÅ PROCEDUREN I FORBINDELSE MED UFOR-
HOLDSMÆSSIGT STORE UNDERSKUD
I forbindelse med medlemsstaternes rapporter til Kommissionen i henhold til
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud fastlagt i Rådets
forordning (EF) nr. 3605/93(1) er »det offentlige underskud« lig med saldoposten
»nettofordringserhvervelse« for den offentlige sektor inklusive rentestrømme fra
swap-aftaler og fremtidige rentesikringsaftaler. Denne saldopost kodificeres som
EDPB9. Renter omfatter i denne sammenhæng ovennævnte strømme og
kodificeres som EDPD41.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 483
(1) EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 475/2000 (EFT L
58 af 3.3.2000, s. 1).
▼B
BILAG B
FREMSENDELSESPROGRAM FOR NATIONALREGNSKABSDATA
Oversigt over tabeller
Indsendes
første gangFrist
t + månederPeriode Indhold Tabel nr.
1999 4 95-98 Vigtigste aggregater, på årsbasis 1
1999 4 95-98 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis 11999 8 95-98 Vigtigste aggregater for det offentlige 2
2001 3 97-00 Vigtigste aggregater for offentlig
forvaltning og service2
2000 9 95-99 Tabeller fordelt på erhverv 3
2000 9 95-99 Eksport og import fordelt på EU-lande/
tredjelande4
2000 9 95-99 Husholdningernes endelige konsumud-
gifter fordelt på formål5
2000 9 95-99 Finansielle konto fordelt på sektorer
(transaktioner)6
2000 9 95-99 Statuskonti for finansielle aktiver og
passiver7
2000 12 95-99 Ikke-finansielle konti fordelt på sektorer 8
2000 12 95-99 Detaljerede data om skatter og bidrag til
sociale ordninger9
2000 24 95-98 Tabeller fordelt på regioner, NUTS II,
A1710
2001 12 95-00 Udgifter i offentlig forvaltning og
service11
2001 24 95-99 Tabeller fordelt på region, NUTS III, A3 12
2001 24 95-99 Husholdningernes konti fordelt på
regioner, NUTS II13
2001 24 95-99 Faste aktiver for samlet økonomi fordelt
på produkter, Pi314
2002 36 95-99 Tilgangstabel i basispriser inkl. omreg-
ning til køberpriser, A60 * P6015
2002 36 95-99 Anvendelsestabel i køberpriser,
A60 * P6016
2002 36 95(*) Symmetriskinput-output tabel i basis-
priser, P60 * P60, på femårsbasis17
2002 36 95(*) Symmetriskinput-output tabel for den
indenlandske produktion i basispriser,
P60 * P60, på femårsbasis18
2002 36 95(*) Symmetriskinput-output tabel for
importen i basispriser, P60 * P60, på
femårsbasis191996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 484
▼M2
▼B
▼B
Indsendes
første gangFrist
t + månederPeriode Indhold Tabel nr.
2003 36 00 Krydsklassificering af faste aktiver
fordelt på erhverv og produkt,
A31 * Pi3, på femårsbasis20
2003 36 00 Krydsklassificering af produktionskon-
toenfordeltpåerhvervogsektor,A60*5
sektorer (S11, S12, S13, S14, S15), på
femårsbasis21
2003 36 00 Krydsklassificering af faste bruttoinve-
steringer fordelt på erhverv og produkt,
A31 * P60, på femårsbasis22
Se tabel Se tabel Se tabel Tilbageskrivninger 23
t = referenceår.
(*) Den femårlige tabel for år 2000 skal leveres i 2003.
Tabel 1 — Vigtigste aggregater — opgjort på kvartals- og årsbasis
Kode VariablerOpdelin-
g+Løbende
priserFaste
priser
Værditilvækst og bruttonationalprodukt
B.1g 1. Bruttoværditilvækst i basispriser A6 x x
D.21-D.31 2. Produktskatter minus produktsubsidier x x
P.119 3. FISIM x x
B.1 * g 4. Bruttonationalprodukt i markedspriser x x
Udgifter i forbindelse med bruttonationalproduktet
P.3 5. Konsumudgifter i alt x x
P.3 6. a) Husholdningernes dl konsumudgifter (inden-
landskbegreb)xx
P.3 6. b) Husholdningernes dl konsumudgifter (natio-
nalt begreb)xx
P.3 7. NPISH'ers dl konsumudgifter x x
P.3 8. Konsumudgifter i offentlig forvaltning og
servicexx
P.31 a) Individuelle konsumudgifter x x
P.32 b) Kollektive konsumudgifter x xP.4 9. Husholdningernes faktiske konsum x x
P.41 a) Faktisk individuelt konsum x x
P.5 10. Bruttoinvesteringer x xP.51 a) Faste bruttoinvesteringer Pi6 x xP.52 b) Lagerændringer x x
P.53 c) Anskaffelser minus afhændelser af værdig-
enstandexx1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 485
▼B
Kode VariablerOpdelin-
g+Løbende
priserFaste
priser
P.6 11. Eksport af varer (fob) og tjenester x x
P.7 12. Import af varer (fob) og tjenester x x
Indkomst, opsparing og fordringserhvervelse, netto
B.5 13. Primær indkomst x x
B.5 * g 14. Bruttonationalindkomst i markedspriser x (x)K.1 15. Forbrug af fast realkapital x x
B.5 * n 16. Nettonationalindkomst i markedspriser x x
D.5, D.6,
D.717. Løbende overførsler, netto, fra udlandet x
B.6n 18. Disponibel indkomst, netto x (x)
B.8n 19. Opsparing, netto xD.9 20. Kapitaloverførsler, netto, fra udlandet x
B.9 21. Fordringserhvervelse, netto x
Befolkning, beskæftigelse, aflønning af ansatte
22. Befolknings- og beskæftigelsesdata
a) Samlet befolkning (1 000)
b) Arbejdsløse (1 000)
c) Beskæftigelse, nationalt og indenlandsk
begreb (1 000)
— selvstændige A6 **
— ansatte A6 **
D.1 23. Aflønning af ansatte, nationalt og indenlandsk
begrebA6 ** x
D.11 a) Bruttolønninger A6 ** x
+ For den samlede økonomi, medmindre andet er angivet.
** A6 kun i forbindelse med det indenlandske begreb.
(x) reale værdier.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 486
▼M2
Tabel 2 — Vigtigste aggregater for offentlig forvaltning og service
Konsolideringsregler: transaktionerne D.41, D.7, D.92 og D.99 er konsoliderede. De øvrige
transaktioner er ikke konsoliderede.
Kode Variabler Indberetning år t+3 Indberetning år t+8
P.1 Produktion X
P.11 + P.12 — Markedsmæssig produktion og
produktion til eget brugX
P.13 — Anden ikke-markedsmæssig
produktionX
P.131 — Betalinger for anden ikke-
markedsmæssig produktionX
P.132 — Anden ikke-markedsmæssig
produktion i øvrigtX
P.11+P.12+P.131 X
P.2 Forbrug i produktionen X X
B.1G Værditilvækst, brutto XK.1 Forbrug af fast realkapital XB.1N Værditilvækst, netto X
D.1P Aflønning af ansatte, betalt X X
D.29P Andre produktionsskatter, betalte X XD.39R Andre produktionssubsidier,
modtagneXX
B.2N Overskud af produktionen, netto X
D.2R Produktions- og importskatter,
modtagneXX
D.4R Formueindkomst, modtaget X X
D.3P Subsidier, betalte X XD.4P Formueindkomst, betalt X XD.41P — Renter, betalte X X
D.42P + … D.45P — Anden formueindkomst, betalt X X
B.5N Balance for primær indkomst, netto XD.5R Løbende indkomst- og formueskatter
mv., modtagneXX
D.61R Bidrag til sociale ordninger,
modtagneXX
D.611R — Faktiske bidrag til sociale
ordninger, modtagneXX
D.612 — Imputerede bidrag til sociale
ordningerXX
D.7R Andre løbende overførsler, modtagne X X1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 487
▼M2
Kode Variabler Indberetning år t+3 Indberetning år t+8
D.5P Løbende indkomst- og formueskatter
mv., betaltXX
D.62P Sociale ydelser undtagen sociale
overførsler i naturalier, betalteX
D.6311P +
D.63121P +
D.63131PSociale overførsler i naturalier
vedrørende udgifter til produkter, der
leveres til husholdninger gennem
markedsmæssige producenterX
D.62P + D.6311P
+ D.63121P +
D.63131PX
D.7P Andre løbende overførsler, betalte X X
B.6N Disponibel indkomst, netto X
P.3 Udgifter til konsum XP.31 — Udgifter til individuelt konsum X
P.32 — Udgifter til kollektivt konsum X
D.8 Korrektion for ændringer i hushold-
ningernes nettoformue i
pensionskassereserverXX
B.8G Opsparing, brutto X X
B.8N Opsparing, netto X
D.9R Kapitaloverførsler, modtagne X XD.91R — Kapitalskatter, modtagne X X
D.92R + D.99R — Investeringstilskud og andre
kapitaloverførsler, modtagneXX
D.9P Kapitaloverførsler, betalte X X
P.5 Bruttoinvesteringer XP.51 — Faste bruttoinvesteringer X X
P.52 + P.53 — Lagerændringer og anskaffelser
minus afhændelser af værdigenstandeX
K.2 Anskaffelser minus afhændelser af
ikke-finansielle ikke-producerede
aktiverX
P.5 + K.2 X
B.9 Fordringserhvervelse, netto X XTE Offentlig forvaltning og services
udgifter i altXX
TR Offentlig forvaltning og services
indtægter i altXX1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 488
▼M2
Kode Variabler Indberetning år t+3 Indberetning år t+8
D.995 Kapitaloverførsler fra sektoren
offentlig forvaltning og service til de
relevante sektorer i form af skatter og
bidrag til sociale ordninger, der er
ansat, men som ikke forventes at
indgå
TE = P.2 + P.5 +D.1P + D.29P + D.3P +D.4P + D.5P +D.62P + D.6311P +D.63121P + D.63131P +D.7P + D.8 +
D.9P + K.2
TR = P.11 + P.12 + P.131 + D.2R + D.39R + D.4R + D.5R + D.61R + D.7R + D.9R
Tabel 3 — Tabeller fordelt på erhverv — opgjort på årsbasis
Kode Variabler OpdelingLøbende
priserFaste
priser
Værditilvækst
P.1 1. Produktion i basispriser fordelt på erhverv A31 x
P.2 2. Forbrug i produktionen i køberpriser fordelt på
erhvervA31 x
B.1g 3. Bruttoværditilvækst i basispriser fordelt på erhverv A31 x x
K.1 4. Forbrug af fast realkapital fordelt på erhverv A31 x x
Investeringer
P.5 5. Bruttoinvesteringer fordelt på erhverv
P.51 a) Faste bruttoinvesteringer fordelt på erhverv A31 x xP.52 b) Lagerændringer fordelt på erhverv (*) A31 x xP.53 c) Anskaffelser minus afhændelser af værdigen-
stande fordelt på erhvervA31 x x
Beskæftigelse og aflønning af ansatte, indenlandsk begreb
6. Beskæftigelse fordelt på erhverv (1 000)
a) selvstændige fordelt på erhverv A31
b) ansatte fordelt på erhverv A31c) udførte arbejdstimer fordelt på erhverv (*) A31
D.1 7. Aflønning af ansatte fordelt på erhverv A31 xD.11 a) Lønninger fordelt på erhverv A31 x
(*) Indtil 2003 frivillig.1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 489
▼M4
▼M2
▼B
▼B
Tabel 4 — Eksport og import, EU-lande/tredjelande
Kode Variabler OpdelingLøbende
priserFaste
priser
P.6 1. Eksport af varer og tjenester samlet
økonomixx
a) EU-lande x xb) redjelande x x
P.7 2. Import af varer og tjenester x x
a) EU-lande x x
b) tredjelande x x
Tabel 5 — Husholdningernes endelige konsumudgifter fordelt på formål
Kode Variabler OpdelingLøbende
priserFaste
priser
P.3 Husholdningernes endelige konsumudgifter fordelt på
formålCOICOP
2 cifre x x1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 490
Tabel 6 — Finansielle konti fordelt på sektorer (transaktioner), konsolideret og ikke-konsolideret
▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 491
Tabel 7 — Statuskonti for finansielle aktiver og passiver, konsolideret og ikke-konsolideret
▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 492
Tabel 8 — Ikke-finansielle konti fordelt på sektorer
▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 493
▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 494
▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 495
▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 496
▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 497
▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 498
▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 499
▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 500
▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 501
▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 502
▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 503
▼B
Tabel 9 — Skatter fordelt på art og modtagende delsektorer
SNA-kodeOffent-
lig
forval-
tning
og
serviceStatsli-
g
forval-
tning
og
serviceOffent-
lig
forval-
tning
og
service
på
delsta-
tsni-
veauKom-
munal
forval-
tning
og
serviceSociale
kasser
og
fondeEU-
institu-
tioner-
neI alt
Skatteindtægter fordelt
på sektor
D.5 Løbende indkomst- og
formueskatter o.l.—
D.51 Indkomstskatter —
D.51a Skatter af personlige
indkomster eller
husstandsindkomster—
…—
D.51b Selskabsskatter —
…—
D.51c Kapitalvindingsskatter —
…—
D.51d Skatter af lotteri- eller
spillegevinster—
…—
D.59 Andre løbende skatter —
D.59.1 Løbende kapitalskatter —
D.59.1a Løbende ejendoms-
skatter
…—
D.59.1b Løbende skatter af
nettoformue
…—
D.59.1c Løbende skatter af
andre aktiver—
…—
D.59.2 Diverse løbende
skatter—
D.59.2a Kopskat —
…—
D.59.2b Skatter af udgifter —
…—
D.59.2c Gebyrer betalt af
husholdninger for pas,
kørekort, jagttegn o.l.
…—
D.59.2d Skatter af internatio-
nale transaktioner—
…—
D.2 Produktions- og
importskatter
D.21 Produktskatter
D.211 Merværdiafgift
…
D.212 Importskatter og told
eksklusive moms1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 504
▼B
SNA-kodeOffent-
lig
forval-
tning
og
serviceStatsli-
g
forval-
tning
og
serviceOffent-
lig
forval-
tning
og
service
på
delsta-
tsni-
veauKom-
munal
forval-
tning
og
serviceSociale
kasser
og
fondeEU-
institu-
tioner-
neI alt
D.2121 Told mv.
…
D.2122 Importskatter eksklu-
sive moms og told
D.2122a Omsætningsafgifter
…
D.2122b Forbrugsskatter
…
D.2122c Skatter af specifikke
tjenester
…
D.2122d Importmonopolers
udbytte
…
D.2122e Skatter, som følger af
valutakursdifferentie-
ring
…
D.214 Produktskatter
undtagen moms- og
importskatter
D.214a Omsætningsafgifter
…
D.214b Forbrugskatter
…
D.214c Skatter af specifikke
tjenester
…
D.214d Skatter af finans- og
kapitaltransaktioner
…
D.214e Fiskale monopolers
udbytte
…
D.29 Andre produktions-
skatter
D.29a Skatter af udbetalt
lønsum og antallet af
ansatte
…
D.29b Skatter af jord, ejen-
domme o.l.
…
D.29c Afgifter i forbindelse
med erhvervsmæssige
tilladelser og autorisa-
tioner
…1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 505
▼B
SNA-kodeOffent-
lig
forval-
tning
og
serviceStatsli-
g
forval-
tning
og
serviceOffent-
lig
forval-
tning
og
service
på
delsta-
tsni-
veauKom-
munal
forval-
tning
og
serviceSociale
kasser
og
fondeEU-
institu-
tioner-
neI alt
D.29d Skatter på brugen af
faste aktiver eller
andre aktiviteter
…
D.29e Stempelafgifter
…
D.29f Skatter på forurening
…
D.29g Skatter af internatio-
nale transaktioner
…
D.91 Kapitalskatter —
D.91a Kapitalafgifter —
…—
D.91b Skatter af kapitalover-
førsler—
…
Skatteindtægter i alt
D.611 Faktiske bidrag til
sociale ordninger—
D.6111 — Faktiske arbejdsgi-
verbidrag til
sociale ordninger—
D.6112 — Ansattes bidrag til
sociale ordninger—
D.6113 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes bidrag
til sociale ordninger—
Skatter og sociale
bidrag i alt
D.995 Kapitaloverførsler fra
sektoren offentlig
forvaltning og service
til de relevante
sektorer i form af
skatter og bidrag til
sociale ordninger, der
er ansat, men som ikke
forventes at indgå
D.99521 Produktskatter, der er
ansat, men som ikke
forventes at indgå
D.99529 Andre produktions-
skatter, der er ansat,
men som ikke
forventes at indgå
D.99551 Indkomstskatter, der er
ansat, men som ikke
forventes at indgå
D.99559 Andre løbende skatter,
der er ansat, men som
ikke forventes at indgå1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 506
▼M4
▼M4
SNA-kodeOffent-
lig
forval-
tning
og
serviceStatsli-
g
forval-
tning
og
serviceOffent-
lig
forval-
tning
og
service
på
delsta-
tsni-
veauKom-
munal
forval-
tning
og
serviceSociale
kasser
og
fondeEU-
institu-
tioner-
neI alt
D.9956111 Faktiske arbejdsgiver-
bidrag til sociale
ordninger, der er ansat,
men som ikke
forventes at indgå
D.9956112 Lønmodtagerbidrag til
sociale ordninger, der
er ansat, men som ikke
forventes at indgå
D.9956113 Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes bidrag
til sociale ordninger,
der er ansat, men som
ikke forventes at indgå
D.99591 Kapitalskatter, der er
ansat, men som ikke
forventes at indgå
D.2 + D.5 + D.91 +-
D.611 – D.995
Skatter og bidrag til
sociale ordninger i alt
efter fradrag af beløb,
der er ansat, men som
ikke forventes at indgå
Tabel 10 — Tabeller fordelt på erhverv og region (NUTS II), løbende priser
Kode Variabler Opdelingt+måned-
er
B1.g 1. Bruttoværditilvækst i basispriser A17 24
B1.g 2. Bruttoværditilvækst i basispriser — 18
D.1 3. Aflønning af ansatte A17 24
P.51 4. Faste bruttoinvesteringer A17 24
5. Beskæftigelse
— I alt A17 24
— Ansatte A17 241996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 507
▼B
▼M21996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 508
▼B
Tabel 12 — Tabeller fordelt på erhverv og region (NUTS III), løbende priser
Kode Variabler Opdelingt+måned-
er
B1.g 1. Bruttoværdilvækst i basispriser A3 24
2. Beskæftigelse
— I alt A3 18
— Ansatte A3 18
Tabel 13 — Husholdningernes konti fordelt på region (NUTS II), løbende priser
Husholdningernes konto for allokering af primær indkomst
Anvendelse Tilgang
D.4 Formueindkomst B.2/B.3 Overskud i produktionen/blandet
indkomst
D.1 Aflønning af ansatte
B.5 Primær indkomst D.4 Formueindkomst
Husholdningernes sekundære indkomstfordelingskonto
Anvendelse Tilgang
D.5 Løbende indkomst- og formueskatter
o.l.B.5 Primær indkomst
D.61 Bidrag til sociale ordninger D.62 Sociale ydelser undtagen sociale over-
førsler i naturalier
D.7 Andre løbende overførsler D.7 Andre løbende overførsler
B.6 Disponibel indkomst
Tabel 14 — Faste aktiver for samlet økonomi fordelt på produkter
Kode Variabel liste Opdeling
AN.11 Faste aktiver Pi 31996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 509
Tabel 15 — Tilgangstabel i basispriser inklusive omregning til køberpriser
priser: løbende og faste
n = 60, m = 60
Erhverv (NACE)
123……nΣ(1) Import cifTilgang i basis-
priser i altHandels- og
transportavancerProduktskatter
minus produkt-
subsidierTilgang i køber-
priser i alt
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7)
Produkter (CPA)1
(1) Produktion i basispriser fordelt på produkter og
erhverva) intra-EU
b) extra-EU2
3
.
.
.
.
..
m
(Korrektionsposter)
Σ(1) (2) Produktion fordel på erhverv i alt 0
I alt, heraf:
Markedsmæssig produktion
(3)Til egen endelig anvendelse 00
Anden ikke-markedsmæssig produktion 00▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 510
Tabel 16 — Anvendelsestabel i køberpriser
priser: løbende og faste
n = 60, m = 60
Erhverv (NACE)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter (CPA)1
(1)Forbrug i produktionen i køberpriser
fordelt på produkter og erhvervEndelig anvendelse i køberpriser:
Endelig konsumudgift:
a) husholdninger
b) NPISH (t + 12 sammen med a))
c) det offentlige
Bruttoinvesteringer:
d) faste bruttoinvesteringer
e) ændringer i lagerbeholdninger og
beholdninger af værdigenstande
f) eksport
— intra-EU
— extra-EUAnvendelse i alt
2
3
.
.
.
.
.
m
(Korrektionsposter)
Σ(1) (2) Forbrug i produktionen fordelt på
erhverv i altEndelig anvendelse fordelt på art i
altAnvendelse i alt
Aflønning af ansatte
Andre produktionsskatter, netto (3) Elementer i værditilvæksten fordelt
på erhverv Forbrug af fast realkapital
Overskud af produktion
Σ(3) (4) Værditilvækst fordelt på erhverv
Σ(1) + Σ(3) (5) Produktion i basispriser fordelt på
erhverv▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 511
Tabel 17 — Symmetrisk input-output tabel i basispriser (produkt/produkt)
priser: løbende og faste
n=6 0
Produkter (CPA)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Forbrug i produktionen i basispriser (produkt/
produkt)Endelig anvendelse i basispriser:
Endelig konsumudgift:
a) husholdninger
b) NPISH
c) det offentlige
Bruttoinvesteringer:
d) faste bruttoinvesteringer
e) ændringer i lagerbeholdninger og behold-
ninger af værdigenstande
f) eksport
— intra-EU
— extra-EU2
3
.
.
.
..
.
n
Σ(1) (2) Forbrug i produktionen i basispriser fordelt på
produkter i altEndelig anvendelse i basispriser fordelt på art Anvendelse i alt i
basispriser
Produktskatter
Produktsubsidier (−)(3) Produktskatter, netto, fordelt på produkter Produktskatter, netto, fordelt på den endelige
anvendelses artProduktskatter,
netto, i alt
Σ(1) + (3) (4) Forbrug i produktionen i køberpriser fordelt på
produkter i altEndelig anvendelse i køberpriser fordelt på art i
altAnvendelse i køber-
priser i alt
Aflønning af ansatte
Andre produktionsskatter, netto
Forbrug af fast realkapital
Overskud af produktion, netto(5) Elementer i værditilvæksten fordelt på
produkter
Σ(5) (6) Værditilvækst fordelt på produkter
Σ(1) + (3) + Σ(5) (7) Produktion i basispriser fordelt på produkter
Import (8) Import cif fordelt på produkter▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 512
Produkter (CPA)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
(7) + (8) (9) Tilgang i basispriser fordelt på produkter
Faste investeringer
Fast kapital
Arbejdskraftinput(10)▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 513
Tabel 18 — Symmetrisk input-output tabel for den indenlandske produktion (produkt/produkt)
priser: løbende og faste
n=6 0
Produkter (CPA)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Indenlandsk produktion: forbrug i produktionen
i basispriser (produkt/produkt)Indenlandskproduk tion:
Endelig anvendelse i basispriser:
Endelig konsumudgift:
a) husholdninger
b) NPISH
c) det offentlige
Bruttoinvesteringer:
d) faste bruttoinvesteringer
e) ændringer i lagerbeholdninger og behold-
ninger af værdigenstande
f) eksport
— intra-EU
— extra-EU2
3
..
.
.
.
.
n
Σ(1) (2) Forbrug i produktionen af den indenlandske
produktion fordelt på produkterEndelig anvendelse af den indenlandske
produktionIndenlandsk
produktion i alt
Anvendelse af importerede produkter (3) Forbrug i produktionen af importerede
produkter fordelt på produkter, cifEndelig anvendelse af importerede produkter,
cifImport i alt
Produktskatter, netto (4) Nettoskatter på produkter til forbrug i produk-
tionen fordelt på produkterNettoskatter på produkter til endelig anvendelse Produktskatter,
netto, i alt
Σ(1) + (3) + (4) (5) Forbrug i produktionen i køberpriser fordelt på
produkterEndelig anvendelse fordelt på art, i køberpriser Anvendelse i alt
Aflønning af ansatte
Andre produktionsskatter, netto
Forbrug af fast realkapital
Overskud af produktion, netto(6) Elementer i værditilvæksten fordelt på
produkter
Σ(6) (7) Værditilvækst fordelt på produkter▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 514
Produkter (CPA)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Σ(1) + (3) + (4) + Σ(6) (8) Produktion i basispriser fordelt på produkter
Faste investeringer
Fast kapital
Arbejdskraftinput(9)▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 515
Tabel 19 — Symmetrisk input-output tabel for import (produkt/produkt), cif
priser: løbende og faste
n=6 0
Produkter (CPA)
123……nΣ(1)Endelig anvendelse
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter (CPA)1
(1)Import: forbrug i produktionen i basis-
priser (produkt/produkt)Import:
Endelig anvendelse i basispriser:
Endelig konsumudgift:
a) husholdninger
b) NPISH
c) det offentlige
Bruttovinvesteringer:
d) faste bruttoinvesteringer
e) ændringer i lagerbeholdninger og
beholdninger af værdigenstande
f) eksport
— intra-EU
— extra-EU2
3
.
.
.
..
n
Σ(1) (2) Forbrug i produktionen af import i
basispriser fordelt på produkter i altEndelig anvendelse af import i basis-
priserImport i alt▼B1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 516
▼B
Tabel 20 — Krydsklassificering af faste aktiver fordelt på erhverv og produkt
Erhverv: A 31 NACE rev. 1
Produkt: Pi3 CPAVariabler: faste aktiver, brutto
faste aktiver, netto
Priser: løbende genanskaffelsespriser
historiske priserfaste gensanskaffelsespriser
Tabel 21 — Krydsklassificering af produktionskontoen fordelt på erhverv og sektor
Erhverv: A 60 NACE rev. 1
Sektor: S 11
S1 2
S1 3
S1 4S1 5
Variabler: produktion
— markedsmæssig
— egen endelig anvendelse— anden ikke-markedsmæssig
forbrug i produktionenbruttoværditilvækst
— aflønning af ansatte
— andre produktionsskatter minus produkti-
onssubsidier
— overskud af produktion, netto— realkapitalforbrug
Priser: løbende
Tabel 22 — Krydsklassificering af faste bruttoinvesteringer fordelt på erhverv og produkt
Erhverv: A 31 NACE rev. 1
Produkter: P 60 CPA
Variabler: faste bruttoinvesteringerPriser: løbende og faste1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 517
▼B
Tabel 23 — Tilbageskrivninger
Foreslåede tabellerårlig kvartalsvis
periodefremsen-
delseperiodefremsen-
delse
88-94 Apr-99 88-94 Apr-99
Tabel 1: Vigtigste aggregater 70-87 Dec-99 80-87 Dec-99
Tabel 2: Vigtigste aggregater for det offent-
lige70-94 Dec-99
Tabel 3: Tabeller efter erhverv 70-94 Dec-00
Tabel 5: Husholdningernes endelige konsum-
udgift efter formål80-94 Dec-00
Tabel 8: Ikke-finansielle konti efter sektor 90-94 Dec-99
80-89 Dec-00
Tabel 11: Det offentliges udgifter efter formål 90-94 Dec-011996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 518
▼B
UNDTAGELSESBESTEMMELSERFOR DE TABELLER SOM SKAL LEVERES I
FORBINDELSE MED SPØRGESKEMAET »ENS-95« FORDELT PÅ LANDE
1. ØSTRIG
1.1.Undtagelser for tabeller
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis Frist: t + 9 måneder 1999
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis Tilbageregning: data for årene 88-94
indberettes i december 20002000
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis Tilbageregning: data for årene 70-87
genberegnes ikke2005
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Frist: t + 12 måneder 1999
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Tilbageregning: data for årene 88-94
indberettes i december 20002000
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Tilbageregning: data for årene 70-87
genberegnes ikke2005
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Frist: t + 9 måneder 1999
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 88-942005
3 Tabeller fordelt på erhverv Frist: t + 12 måneder 1999
3 Tabeller fordelt på erhverv Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 88-942005
5 Husholdningernes endelige konsu-
mudgifter fordelt på formålTilbageregning: genberegning af data
kun for årene 88-942005
11 Udgifter i offentlig forvaltning og
serviceTilbageregning: data for årene 90-94
genberegnes ikke2005
12 Tabeller fordelt på region, NUTS III,
A3Første dataindberetning 2002 2002
13 Husholdningernes konti fordelt på
regioner, NUTS IIFørste dataindberetning 2005 2005
15 Tilgangstabel i basispriser inklusive
omregning til køberpriser, A60 * P60Første dataindberegning 2003 og kun
på toårsbasis2003
16 Anvendelsestabel i køberpriser,
A60 * P60Første dataindberetning 2003 og kun
på toårsbasis2003
17 Symmetriskinput-output tabel i
basispriser, P60 * P60, på femårsbasisFørste dataindberetning 2003 2003
18 Symmetriskinput-output tabel for den
indenlandske produktion i basispriser,
P60 * P60, på femårsbasisFørste dataindberetning 2003 2003
19 Symmetriskinput-output tabel for
importen i basispriser, P60 * P60, på
femårsbasisFørste dataindberetning 2003 20031996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 519
▼B
1.2.Undtagelser for enkelte variabler/sektorer i tabellerne
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisIndividuelle konsumud-
gifterBeregnes ikke 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisKollektive konsumud-
gifterBeregnes ikke 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisFaktisk individuelt
konsumBeregnes ikke 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeBeregnes ikke 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisSamlet befolkning Frist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisIndividuelle konsumud-
gifterFrist: t + 12 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisKollektive konsumud-
gifterFrist: t + 12 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisFaktisk individuelt
konsumFrist: t + 12 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeFørste dataindberetning
20032003
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisSamlet befolkning Frist: t + 9 måneder 2005
3 Tabeller fordelt på
erhvervForbrug af fast realka-
pital fordelt på erhverveller sektorFørste dataindberetning
20022002
8 Ikke-finansielle konti
fordelt på sektorer
8 Ikke-finansielle konti
fordelt på sektorerOpdeling af selskaber
efter ejerFørste dataindberetning
20052005
8 Ikke-finansielle konti
fordelt på sektorerOpdeling af private
husholdninger efter
grupperFørste dataindberetning
20052005
16 Anvendelsestabel i
køberpriser, A60 * P60Forbrug af fast realka-
pital fordelt på erhvervFørste dataindberetning
20032003
18 Symmetriskinput-
output tabel for den
indenlandske produktion
i basispriser, P60 * P60,
på femårsbasis
2. DANMARK
2.1.Undtagelser for tabeller
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
6 Finansielle konti efter sektor (trans-
aktioner)Frist: t + 13 måneder 2005
7 Statuskonti for finansielle aktiver og
passiverFrist: t + 13 måneder 20051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 520
▼B
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
20 Krydsklassificering af faste aktiver
efter erhverv og produkt, A31 * Pi3,
på femårsbasisFørste dataindberetning 2005 2005
2.2.Undtagelser for enkelte variabler/sektorer i tabellerne
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasis, på kvartals-
basisBeskæftigelse Kun det indenlandske
begreb2005
3 Tabeller efter erhverv Lønninger efter erhverv Indberettes ikke 2005
3 Tabeller efter erhverv Realkapitalforbrug efter
erhvervFrist: t + 36 måneder 2005
3 Tabeller efter erhverv Faste bruttoinveste-
ringer efter erhvervFrist: t + 36 måneder 2005
3 Tabeller efter erhverv Lagerændringer efter
erhvervFrist: t + 36 måneder 2005
3 Tabeller efter erhverv Anskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstande efter erhvervFrist: t + 36 måneder 2005
3 Tabeller efter erhverv Selvstændige efter
erhvervFrist: t + 36 måneder 2005
3 Tabeller efter erhverv Ansatte efter erhverv Frist: t + 36 måneder 2005
3 Tabeller efter erhverv Udførte arbejdstimer
efter erhvervFrist: t + 36 måneder 2005
3 Tabeller efter erhverv Aflønning af ansatte
efter erhvervFrist: t + 36 måneder 2005
9 Detaljerede data om
skatter og bidrag til
sociale ordningerOmsætningsafgifter
(Importerede produkter)
Omsætningsafgifter
(Indenlandske
produkter)Begge variabler under et 2005
9 Detaljerede data om
skatter og bidrag til
sociale ordningerForbrugsskatter (Impor-
terede produkter)
Forbrugsskatter (Inden-
landske produkter)Begge variabler under et 2005
9 Detaljerede data om
skatter og bidrag til
sociale ordningerSkatter af specifikke
tjenester (Importerede
produkter)
Skatter af specifikke
tjenester (Indenlandske
produkter)Begge variabler under et 2005
17 Symmetriskinput-
output tabel i basis-
priser, P60 * P60, på
femårsbasisRealkapitalforbrug
Overskud af produktion,
nettoBegge variabler under et
— P602005
18 Symmetriskinput-
output tabel for den
indenlandske produktion
i basispriser, P60 * P60,
på femårsbasis1996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 521
▼B
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
19 Symmetriskinput-
output tabel for
importen i basispriser,
P60 * P60, på
femårsbasis
21 Krydsklassificering af
produktionskontoen
efter erhverv og sektor,
A60 * fem sektorer
(S11, S12, S13, S14,
S15), på femårsbasis
17 Symmetriskinput-
output tabel i basis-
priser, P60 * P60, på
femårsbasisFaste investeringer Kun P31 2005
18 Symmetriskinput-
output tabel for den
indenlandske produktion
i basispriser, P60 * P60,
på femårsbasis
19 Symmetriskinput-
output tabel for
importen i basispriser,
P60 * P60, på
femårsbasis
17 Symmetriskinput-
output tabel i basis-
priser, P60 * P60, på
femårsbasisFast realkapital Indberettes ikke 2005
18 Symmetriskinput-
output tabel for den
indenlandske produktion
i basispriser, P60 * P60,
på femårsbasis
19 Symmetriskinput-
output tabel for
importen i basispriser,
P60 * P60, på
femårsbasis
21 Krydsklassificering af
produktionskontoen
efter erhverv og sektor,
A60 * fem sektorer
(S11, S12, S13, S14,
S15), på femårsbasisPrivate husholdninger
NPISHBegge sektorer under et 2005
3 TYSKLAND
3.1.Undtagelser for tabeller
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 91-942005
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 91-942005
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 91-942005
3 Tabeller fordelt på erhverv Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 91-9420051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 522
▼B
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
3 Tabeller fordelt på erhverv t + 9 måneder kun A17, A31 kun med
en tidsfrist på t + 21 måneder2005
5 Husholdningernes endelige konsu-
mudgifter fordelt på formålTilbageregning: genberegning af data
kun for årene 91-942005
5 Husholdningernes endelige konsu-
mudgifter fordelt på formåldelvis kun encifrede positioner 2005
8 Ikke-finansielle konti fordelt på
sektorerTilbageregning: genberegning af data
kun for årene 91-942005
9 Detaljerede data om skatter og bidrag
til sociale ordningeringen bogstaver i slutningen af koden 2005
10 Tabeller fordelt på regioner NUTS II,
A17kun NUTS I og A6 2005
11 Udgifter i offentlig forvaltning og
serviceTilbageregning: genberegning af data
kun for årene 91-942005
12 Tabeller fordelt på region, NUTS III,
A3Frist: t + 30 måneder, kun på
toårsbasis2005
13 Husholdningernes konti fordelt på
regioner, NUTS IIFrist: t + 30 måneder, kun NUTS I 2005
15 Tilgangstabel i basispriser inklusive
omregning til køberpriser, A60 * P60kun på toårsbasis 2005
16 Anvendelsestabel i køberpriser,
A60 * P60kun på toårsbasis 2005
21 Krydsklassificering af produktions-
kontoen fordelt på erhverv og sektor,
A60 * 5 sektorer (S11, S12, S13, S14,
S15), på femårsbasisikke faste priser 2005
3.2.Undtagelser for enkelte variabler/sektorer i tabellerne
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasis, på kvartals-
basisFaste bruttoinveste-
ringerPi6: ikke kvartalsdata,
årlige data med frist på
t + 12 måneder2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasis, på kvartals-
basisSamlet befolkning Frist: t + 12 måneder 2005
3 Tabeller fordelt på
erhvervAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstande fordelt på
erhverv
Lagerændringer fordelt
på erhvervbegge variabler samlet,
ikke efter erhverv2005
6 Finansielle konti fordelt
på sektorer (transakti-
oner)Sektoren offentlig
forvaltning og serviceS1311/S1312 og S1313
kun samlet2005
7 Statuskonti for finan-
sielle aktiver og
passiver
10 Tabeller fordelt på
regioner, NUTS II, A17Faste bruttoinveste-
ringerFrist: t + 30 måneder 20051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 523
▼B
4. GRÆKENLAND
4.1.Undtagelser for tabeller
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Første dataindberetning 2000 2000
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Tilbageregning: data for årene 88-94
indberettes i december 20002000
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Tilbageregning: data for årene 80-87
genberegnes ikke2005
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis Frist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis, på
kvartalsbasisFørste dataindberetning 2000 2000
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Frist t + 9 måneder 2005
3 Tabeller fordelt på erhverv Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 88-942005
5 Husholdningernes endelige konsu-
mudgifter fordelt på formålTilbageregning: genberegning af data
kun for årene 88-942005
6 Finansielle konti fordelt på sektorer
(transaktioner)Første dataindberetning: endeligt svar
foreligger endnu ikke2005
6 Finansielle konti fordelt på sektorer
(transaktioner)Frist: endeligt svar foreligger endnu
ikke2005
7 Statuskonti for finansielle aktiver og
passiverFørste dataindberetning 2005 2005
8 Ikke-finansielle konti fordelt på
sektorerTilbageregning: genberegning af data
kun for årene 88-942005
8 Ikke-finansielle konti fordelt på
sektorerTilbageregning: data for årene 80-87
genberegnes ikke2005
11 Udgifter i offentlig forvaltning og
serviceTilbageregning: genberegning af data
kun for årene 88-942005
20 Krydsklassificering af faste aktiver
fordelt på erhverv og produkt,
A31 * Pi3, på femårsbasisFørste dataindberetning 2005 2005
4.2.Undtagelser for enkelte variabler/sektorer i tabellerne
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
3 Tabeller fordelt på
erhvervAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeFørste dataindberetning
20052005
3 Tabeller fordelt på
erhvervudførte arbejdstimer
fordelt på erhvervFørste dataindberetning
20052005
8 Ikke-finansielle konti
fordelt på sektorerOpdeling af selskaber
efter ejerFørste dataindberetning
20052005
8 Ikke-finansielle konti
fordelt på sektorerOpdeling af private
husholdninger efter
grupperFørste dataindberetning
200520051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 524
▼B
5. SPANIEN
5.1.Undtagelser for tabeller
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
11 Udgifter for offentlig forvaltning og
serviceFrist: t + 21 måneder 2005
5.2.Undtagelser for enkelte variabler/sektorer i tabellerne
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisNPISH'ers konsumud-
gifterindberettes ikke 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisOpdeling af de offent-
lige konsumudgifter i
individuelle og kollek-
tiveindberettes ikke 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisFaktisk konsum indberettes ikke 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisFaktisk individuelt
konsumindberettes ikke 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeSammen med lageræn-
dringer2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisNPISH'ers dl konsu-
mafgifterFrist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisOpdeling af de offent-
lige konsumudgifter i
individuelle og kollek-
tiveFrist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisFaktisk konsum Frist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisFaktisk individuelt
konsumFrist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeFørste dataindberetning
20052005
3 Tabeller fordelt på
erhvervForbrug af fast realka-
pital fordelt på erhvervFørste dataindberetning
20052005
3 Tabeller fordelt på
erhvervAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstande fordelt på
erhvervFørste dataindberetning
20052005
3 Tabeller fordelt på
erhvervUdførte arbejdstimer
fordelt på erhvervFørste dataindberetning
20052005
8 Ikke-finansielle konti
fordelt på sektorerAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeFørste dataindberetning
200520051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 525
▼B
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
9 Detaljerede data om
skatter og bidrag til
sociale ordningerOpdeling at løbende
indkomst- og formue-
skatter mv., skatter på
import eksklusive moms
og andre produktions-
skatter for delsektorer
for offentlig forvaltning
og service på delstats-
niveau (S1312) og
kommunal forvaltning
og service (S1313)Frist: t + 21 måneder 2005
16 Anvendelsestabel i
køberpriser, A60 * P60Forbrug af fast realka-
pital fordelt på erhverv
(A60)Første dataindberetning
20052005
17 Symmetriskinput-
output tabel i basis-
priser, P60 * P60, på
femårsbasisForbrug af fast realka-
pital (P60)Første dataindberetning
20052005
18 Symmetriskinput-
output tabel for den
indenlandske produktion
i basispriser, P60 * P60,
på femårsbasis
19 Symmetriskinput-
output tabel for
importen i basispriser,
P60 * P60, på
femårsbasis
17 Symmetriskinput-
output tabel i basis-
priser, P60 * P60, på
femårsbasisBeholdninger af faste
aktiver (P60)Første dataindberetning
20052005
18 Symmetriskinput-
output tabel for den
indenlandske produktion
i basispriser, P60 * P60,
på femårsbasis
19 Symmetriskinput-
output tabel for
importen i basispriser,
P60 * P60, på
femårsbasis
6. FRANKRIG
6.1.Undtagelser for tabeller
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
10 Tabeller fordelt på regioner, NUTS II,
A17Frist: t + 36 måneder 2005
12 Tabeller fordelt på region, NUTS III,
A3Frist: t + 36 måneder 2005
13 Husholdningernes konti fordelt på
regioner, NUTS IIFrist: t + 42 måneder 20051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 526
▼B
6.2.Undtagelser for enkelte variabler/sektorer i tabellerne
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
3 Tabeller fordelt på
erhvervalle variabler Opdeling i brancher
beregnes for homogene
brancher2005
10 Tabeller fordelt på
regioner, NUTS II, A17
12 Tabeller fordelt på
region, NUTS III, A3
15 Tilgangstabel i basis-
priser inklusive
omregning til køber-
priser, A60 * P60
16 Anvendelsestabel i
køberpriser, A60 * P60
20 Krydsklassificering af
faste aktiver fordelt påerhverv og produkt,
A31 * Pi3, på
femårsbasis
21 Krydsklassificering af
produktionskontoen
fordelt på erhverv ogsektor, A60 * fem
sektorer (S11, S12, S13,
S14, S15), på
femårsbasis
22 Krydsklassificering af
faste bruttoinvesteringerfordelt på erhverv og
produkt, A31 * P60, på
femårsbasis
7. IRLAND
7.1.Undtagelser for tabeller
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Første dataindberetning 2002 2002
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Tilbageregning: data for årene 88-94
genberegnes ikke2005
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Tilbageregning: data for årene 80-87
genberegnes ikke2005
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis Frist: t + 6 måneder 2002
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 85-942005
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 85-942005
2 Vigtigste aggregater for offentlig
forvaltning og serviceIndberetning år t+3 2002
3 Tabeller fordelt på erhverv Første dataindberetning 2005 2005
3 Tabeller fordelt på erhverv Tilbageregning: data for årene 70-94
genberegnes ikke20051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 527
▼M2
▼B
▼B
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
5 Husholdningernes endelige konsu-
mudgifter fordelt på formålTilbageregning: genberegning af data
kun for årene 85-942005
6 Finansielle konti fordelt på sektorer
(transaktioner)Første dataindberetning 2005 2005
7 Statuskonti for finansielle aktiver og
passiverFørste dataindberetning 2005 2005
8 Ikke-finansielle konti fordelt på
sektorerFørste dataindberetning 2005 2005
8 Ikke-finansielle konti fordelt på
sektorerTilbageregning: data for årene 90-94
genberegnes ikke2005
8 Ikke-finansielle konti fordelt på
sektorerTilbageregning: data for årene 80-89
genberegnes ikke2005
15 Tilgangstabel i basispriser inklusive
omregning til køberpriser, A60 * P60Første dataindberetning 2005 2005
16 Anvendelsestabel i køberpriser,
A60 * P60Første dataindberetning 2005 2005
17 Symmetriskinput-output tabel i
basispriser, P60 * P60, på femårsbasisFørste dataindberetning 2005 2005
18 Symmetriskinput-output tabel for den
indenlandske produktion i basispriser,
P60 * P60, på femårsbasisFørste dataindberetning 2005 2005
19 Symmetriskinput-output tabel for
importen i basispriser, P60 * P60, på
femårsbasisFørste dataindberetning 2005 2005
20 Krydsklassificering af faste aktiver
fordelt på erhverv og produkt,
A31 * Pi3, på femårsbasisFørste dataindberetning 2005 2005
21 Krydsklassificering af produktions-
kontoen fordelt på erhverv og sektor,
A60 * fem sektorer (S11, S12, S13,
S14, S15), på femårsbasisFørste dataindberetning 2005 2005
22 Krydsklassificering af faste bruttoin-
vesteringer fordelt på erhverv og
produkt, A31 * P60, på femårsbasisFørste dataindberetning 2005 2005
7.2.Undtagelser for enkelte variabler/sektorer i tabellerne
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasis, på kvartals-
basisNPISH'ers konsumud-
gifterindberettes ikke 2005
2 Vigtigste aggregater for
det offentligeP52 + P53 + K2 indberettes ikke 20031996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 528
▼B
8. ITALIEN
8.1.Undtagelser for tabeller
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Frist: t + 6 måneder 1999
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Tilbageregning: data for årene 80-87
indberettes i december 20002000
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis Tilbageregning: data for årene 70-87
indberettes i december 20002000
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Tilbageregning: data for årene 70-94
indberettes ikke2005
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Tilbageregning: data for årene 80-94
indberettes i december 20012001
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Frist: t + 9 måneder 2005
20 Krydsklassificering af faste aktiver
fordelt på erhverv og produkt,
A31 * Pi3, på femårsbasisBeregnes ikke 2005
22 Krydsklassificering af faste bruttoin-
vesteringer fordelt på erhverv og
produkt, A31 * P60, på femårsbasisFørste dataindberetning 2005 2005
8.2.Undtagelser for enkelte variabler/sektorer i tabellerne
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisIndividuelle konsumud-
gifter for offentlige
forvalnting og serviceFrist: t + 16 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisKollektive konsumud-
gifterFrist: t + 16 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisFaktisk konsum Frist: t + 16 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisFaktisk individuelt
konsumFrist: t + 16 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeSammen med lager
ændringer2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisForbrug af fast realka-
pitalFørste dataindberetning
december 20012001
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisNational indkomst,
nettoFørste dataindberetning
december 20012001
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisIndividuelle konsumud-
gifter for offentlig
forvaltning og serviceFrist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisKollektive konsumud-
gifterFrist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisFaktisk konsum Frist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisFaktisk individuelt
konsumFrist: t + 9 måneder 20051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 529
▼B
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandesammen med lageræn-
dringer2005
3 Tabeller fordelt på
erhvervForbrug af fast realka-
pital fordelt på erhvervOpdeling A17, første
indberetning 20022002
3 Tabeller fordelt på
erhvervForbrug af fast realka-
pital fordelt på erhvervOpdeling A31, første
indberetning 20052005
3 Tabeller fordelt på
erhvervAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstande fordelt på
erhvervSammen med lageræn-
dringer2005
8 Ikke-finansielle konti
fordelt på sektorerAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstande fordelt på
erhvervSammen med lageræn-
dringer2005
9. LUXEMBOURG
9.1.Undtagelser for tabeller
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Tilbageregning: data for årene 95-98
genberegnes ikke2005
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Tilbageregning: data for årene 88-94
genberegnes ikke2005
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Tilbageregning: data for årene 80-87
genberegnes ikke2005
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 80-872005
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 90-942005
3 Tabeller fordelt på erhverv Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 80-942005
6 Finansielle konti frodelt på sektorer
(transaktioner)Første dataindberetning 2005 2005
7 Statuskonti for finansielle aktiver og
passiverFørste dataindberetning 2005 2005
8 Ikke-finansielle konti fordelt på
sektorerTilbageregning: data for årene 90-94
genberegnes ikke2005
8 Ikke-finansielle konti fordelt på
sektorerTilbageregning: data for årene 80-89
genberegnes ikke2005
10 Tabeller fordelt på regioner, NUTS II,
A17Beregnes ikke 2005
11 Udgifter i offentlig forvaltning og
serviceTilbageregning: data for årene 90-94
genberegnes ikke2005
12 Tabeller fordelt på region, NUTS III,
A3Beregnes ikke 2005
13 Husholdningernes konti fordelt på
regioner, NUTS IIBeregnes ikke 20051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 530
▼B
9.2.Undtagelser for enkelte variabler/sektorer i tabellerne
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisFaste bruttoinveste-
ringerOpdeling Pi3 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisPrimær indkomst Frist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisBruttonationalindkomst
i markedspriserFrist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisForbrug af fast realka-
pitalFrist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisNettonationalindkomst i
markedspriserFrist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisLøbende overførsler,
netto, fra udlandetFrist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisDisponibel indkomst,
nettoFrist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisOpsparing, netto Frist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisKapitaloverførsler,
netto, fra udlandetFrist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisFordringserhvervelse,
nettoFrist: t + 9 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasisAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeFørste dataindberetning
20052005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisFaste bruttoinveste-
ringerIngen opdeling Pi3 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisForbrug af fast realka-
pitalFørste dataindberetning
20052005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisNettonationalindkomst i
markedspriserFørste dataindberetning
20052005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisLøbende overførsler,
netto, fra udlandetFørste dataindberetning
20052005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisDisponibel indkomst,
nettoFørste dataindberetning
20052005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisOpsparing, netto Første dataindberetning
20052005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisKapitaloverførsler,
netto, fra udlandetFørste dataindberetning
20052005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisFordringserhvervelse,
nettoFørste dataindberetning
20052005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeFørste dataindberetning
20052005
1 Tabeller fordelt på
erhvervAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeFrist t + 36 måneder 20051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 531
▼B
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
3 Tabeller fordelt på
erhvervAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeFørste dataindberetning
20052005
8 Ikke-finansielle konti
fordelt på sektorerS11, S12, S14 + 45,
S211, S212Første dataindberetning
20052005
20 Krydsklassificering af
faste aktiver fordelt på
erhverv og produkt,
A31 * Pi3, på
femårsbasisTabel med historiske
kostpriserFørste dataindberetning
20052005
10. NEDERLANDENE
10.1.Undtagelser for tabeller
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Tilbageregning: data for årene 86-94
indberettes i oktober 20012001
1 Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis Tilbageregning: data for årene 80-85
indberettes i marts 20022002
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis Tilbageregning: data for årene 86-94
indberettes i juli 20012001
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis Tilbageregning: data for årene 70-85
indberettes i december 20012001
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Tilbageregning: data for årene 86-94
indberettes i juli 20012001
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Tilbageregning: data for årene 70-85
indberettes i december 20012001
2 Vigtigste aggregater for offentlig
forvaltning og serviceIndberetning år t+3 2003
3 Tabeller fordelt på erhverv Tilbageregning: data for årene 86-94
indberettes i juli 20012001
3 Tabeller fordelt på erhverv Tilbageregning: data for årene 70-85
indberettes i december 20012001
5 Husholdningernes endelige konsu-
mudgifter fordelt på formålTilbageregning: data for årene 86-94
indberettes i juli 20012001
5 Husholdningernes endelige konsu-
mudgifter fordelt på formålTilbageregning: data for årene 80-85
indberettes i december 20012001
7 Statuskonti for finansielle aktiver og
passiverFrist: t + 19 måneder 2003
8 Ikke-finansielle konti fordelt på
sektorerTilbageregning: data for årene 86-94
indberettes i juli 2001
data for årene 80-85 indberettes i
december 20012001
10 Tabeller fordelt på regioner, NUTS II,
A17Frist: t + 30 måneder 2005
13 Husholdningernes konti fordelt på
regioner, NUTS IIFrist: t + 36 måneder 20051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 532
▼M2
▼B
▼B
10.2.Undtagelser for enkelte variabler/sektorer i tabellerne
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
10 Tabeller fordelt på
regioner, NUTS II, A17Faste bruttoinveste-
ringer fordelt på
regionerBeregnes ikke 2005
10 Tabeller fordelt på
regioner, NUTS II, A17Samlet beskæftigelse
fordelt på regionerBeregnes ikke 2005
12 Tabeller fordelt på
regioner, NUTS III, A3
11. PORTUGAL
11.1.Undtagelser for tabeller
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis Tilbageregning: data for årene 88-94
indberettes i december 19991999
1 Vigtigste aggregater, på årsbasis Tilbageregning: genberegning at data
kun for årene 77-94, indberettes i
december 20002005/2000
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Tilbageregning: genberegning at data
kun for årene 77-94, indberettes i
december 20002005/2000
3 Tabeller fordelt på erhverv Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 77-942005
5 Husholdningernes endelige konsu-
mudgifter fordelt på formålFrist: t + 12 måneder 2005
5 Husholdningernes endelige konsu-
mudgifter fordelt på formålTilbageregning: beregnes ikke 2005
6 Finansielle konti fordelt på sektorer
(transaktioner)Frist: t + 12 måneder 2005
7 Statuskonti for finansielle aktiver og
passiverFrist: t + 12 måneder 2005
8 Ikke-finansielle konti fordelt på
sektorerTilbageregning: data for årene 90-94
indberettes i december 19991999
11 Udgifter i offentlig forvaltning og
serviceTilbageregning: beregnes ikke 2005
12. FINLAND
12.1.Undtagelser
Tabel nr. Tabel Undtagelser for tabeller Indtil
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 75-942005
3 Tabeller fordelt på erhverv Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 75-9420051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 533
▼B
12.2.Undtagelser for enkelte variabler/sektorer i tabellerne
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisIndividuelle konsumud-
gifterBeregnes ikke 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisKollektive konsumud-
gifterBeregnes ikke 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisFaktisk individuelt
konsumBeregnes ikke 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisFaktisk konsum Beregnes ikke 2005
1 Vigtigste aggregater, på
kvartalsbasisLagerændringer Beregnes ikke 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasis, på kvartals-
basisAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeBeregnes ikke 2005
3 Tabeller fordelt på
erhvervAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeBeregnes ikke 2005
15 Tilgangstabel i basis-
priser inklusive
omregning til køber-
priser, A60 * P60Alle Opdeling A31 og P31 2005
16 Anvendelsestabel i
køberpriser, A60 * P60Alle Kun i løbende priser
17 Symmetriskinput-
output tabel i basis-
priser, P60 * P60, på
femårsbasisAlle
18 Symmetriskinput-
output tabel for den
indenlandske produktion
i basispriser, P60 * P60,
på femårsbasisAlle
19 Symmetriskinput-
output tabel for
importen i basispriser,
P60 * P60, på
femårsbasisAlle
21 Krydsklassificering af
produktionskontoen
fordelt på erhverv og
sektor, A60 * fem
sektorer (S11, S12, S13,
S14, S15), på
femårsbasisAlle Opdeling A31 2005
13. SVERIGE
13.1.Undtagelser for tabeller
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
2 Vigtigste aggregater for det offentlige Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 80-942005
3 Tabeller fordelt på erhverv Frist: t + 12 måneder 2005
3 Tabeller fordelt på erhverv Tilbageregning: genberegning af data
kun for årene 80-9420051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 534
▼B
Tabel nr. Tabel Undtagelser Indtil
6 Finansielle konti fordelt på sektorer
(transaktioner)Frist: t + 12 måneder 2005
7 Statuskonti for finansielle aktiver og
passiverFrist: t + 12 måneder 2005
11 Udgifter i offentlig forvaltning og
serviceFrist: t + 16 måneder 2005
13.2.Undtagelser for enkelte variabler/sektorer i tabellerne
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasis, på kvartals-
basisAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeFørste dataindberetning
20052005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasis, på kvartals-
basisOpdeling af de offent-
lige konsumudgifter i
individuelle og kollek-
tiveFrist: t + 16 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasis, på kvartals-
basisHusholdningernes
faktiske konsumFrist: t + 16 måneder 2005
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasis, på kvartals-
basisFaktisk individuel
konsumFrist: t + 16 måneder 2005
2 Vigtigste aggregater for
det offentligeAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeFørste dataindberetning
20052005
2 Vigtigste aggregater for
det offentligeOpdeling af de offent-
lige konsumudgifter i
individuelle og kollek-
tiveFrist: t + 16 måneder 2005
2 Vigtigste aggregater for
det offentligeHusholdningernes
faktiske konsumFrist: t + 16 måneder 2005
2 Vigtigste aggregater for
det offentligeFaktisk individuelt
konsumFrist: t + 16 måneder 2005
3 Tabeller fordelt på
erhvervAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeFørste dataindberetning
20052005
3 Tabeller fordelt på
erhvervOpdeling A31 Frist: t + 12 måneder 2005
8 Ikke-finansielle konti
fordelt på sektorerAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeFørste dataindberetning
20052005
8 Ikke-finansielle konti
fordelt på sektorerOpdeling af de offent-
lige konsumudgifter i
individuelle og kollek-
tiveFrist: t + 16 måneder 2005
8 Ikke-finansielle konti
fordelt på sektorerHusholdningernes
faktiske konsumFrist: t + 16 måneder 2005
8 Ikke-finansielle konti
fordelt på sektorerFaktisk individuelt
konsumFrist: t + 16 måneder 20051996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 535
▼B
14. DET FORENEDE KONGERIGE
14.1.Undtagelser for enkelte variabler/sektorer i tabellerne
Tabel nr. Tabel Variabler/sektorer Undtagelser Indtil
1 Vigtigste aggregater, på
årsbasis, på kvartals-
basisAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstande og eksport og
import af varer og
tjenesteydelserEksklusive MFI'ers
transaktioner i guld som
værdiopbevarings-
middel2005
3 Tabeller fordelt på
erhvervAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstandeEksklusive MFI'ers
transaktioner i guld som
værdiopbevarings-
middel2005
4 Eksport og import
fordelt på EU-lande/
tredjelandeEksport og import
fordelt på
EU-lande/tredjelandeEksklusive MFI'ers
transaktioner i guld som
værdiopbevarings-
middel2005
6 Finansielle konti fordelt
på sektorer (transakti-
oner)Monetært guld og SDR Inklusive MFI'ers trans-
aktioner i guld som
værdiopbevarings-
middel2005
6 Finansielle konti fordelt
på sektorer (transakti-
oner)Finansielle hjælpeen-
hederMedregnes i ikke-finan-
sielle selskaber2002
7 Statuskonti for finan-
sielle aktiver og
passiverMonetært guld og SDR Inklusive MFI'ers trans-
aktioner i guld som
værdiopbevarings-
middel2005
7 Statuskonti for finan-
sielle aktiver og
passiverFinansielle hjælpeen-
hederMedregnes i ikke-finan-
sielle selskaber2002
8 Ikke-finansielle konti
fordelt på sektorerAnskaffelser minus
afhændelser af værdig-
enstande og eksport og
import af varer og
tjenesteydelserEksklusive MFI'ers
transaktioner i guld som
værdiopbevarings-
middel2005
10 Tabeller fordelt på
regioner, NUTS II, A17BNP For NUTS II kun A17 20011996R2223 — DA — 20.03.2002 — 007.001 — 536