1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDETS DIREKTIV 95/1/EF
af 2. februar 1995
om konstruktivt bestemt maksimalhastighed samt motorens maksimale drejningsmoment og
nettoeffekt for to- og trehjulede motordrevne køretøjer
(EFT L 52 af 8.3.1995, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens direktiv 2002/41/EF af 17. maj 2002 L 133 17 18.5.2002
▼B
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDETS DIREKTIV 95/1/EF
af 2. februar 1995
om konstruktivt bestemt maksimalhastighed samt motorens maksi-
male drejningsmoment og nettoeffekt for to- og trehjulede
motordrevne køretøjer
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION
HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-
skab, særlig artikel 100 A,
under henvisning til Rådets direktiv 92/61/EØF af 30. juni 1992 om
standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer(1),
under henvisning til forslag fra Kommissionen(2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale
Udvalg(3),
i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B(4), og
ud fra følgende betragtninger:Det indre marked indebærer et område uden indre grænser med fri
bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital; det ernødvendigt at vedtage foranstaltninger i denne forbindelse;
metoderne til måling af konstruktivt bestemt maksimalhastighed og af
motorens maksimale nettoeffekt og drejningsmoment for to- og trehju-
lede motordrevne køretøjer er forskellige fra den ene medlemsstat til
den anden og udgør derved en hindring for Fællesskabets indresamhandel;
hindringerne for det indre markeds funktion kan fjernes, hvis medlems-
staterne indfører de samme forskrifter i stedet for de nuværendenationale bestemmelser;
gennemførelse af fremgangsmåderne i direktiv 92/61/EØF for standard-
typegodkendelse og typegodkendelse af alle typer to- og trehjuledemotordrevne køretøjer forudsætter harmoniserede forskrifter formetoder til måling af konstruktivt bestemt maksimalhastighed og af
motorens maksimale drejningsmoment og nettoeffekt for disse køre-
tøjer —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Dette direktiv omhandler metoder til måling af konstruktivt bestemt
maksimalhastighed, af motorens maksimale drejningsmoment og afmotorens maksimale nettoeffekt for alle motordrevne køretøjer, som er
defineret i artikel 1 i direktiv 92/61/EØF.
Artikel 2
Fremgangsmåden for meddelelse af typegodkendelse af to- eller
trehjulet motordrevetkøretøj for så vidt angår konstruktivt bestemtmaksimalhastighed, motorens maksimale drejningsmoment og moto-
rens maksimale nettoeffekt (målemetoder) samt betingelserne for fri
bevægelighed for nævnte køretøjer er de samme som de i direktiv 92/61/EØF fastsatte.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 2
(1) EFT nr. L 225 af 10. 8. 1992, s. 72.
(2) EFT nr. C 93 af 13. 4. 1992, s. 116.
(3) EFT nr. C 313 af 30. 11. 1992, s. 7.
(4) Europa-Parlamentets udtalelse af 11. februar 1993 (EFT nr. C 72 af 15. 3.
1993, s. 128), Rådets fælles holdning af 28. 6. 1993 (endnu ikke offentlig-
gjort Tidende) og Europa-Parlamentets afgørelse af 4. maj 1994 (EFT nr. C
205 af 25. 7. 1994, s. 159; Forligsudvalgets fælles udkast af 13. december
1994).
▼B
Artikel 3
Senest to år efter vedtagelsen af dette direktiv gennemfører Kommis-
sionen en omfattende ny undersøgelse af forbindelsen mellem ulykker
og en maksimal motornettoeffekt på over 74 kW. I denne undersøgelse
indgår indsamling og evaluering af den videnskabelige forskningsseneste resultater og gennemførelse af hensigtsmæssig ny forskningmed henblikpå opstilling af endelige politisk e retningslinjer på detteområde. Kommissionen vil på grundlag af undersøgelsens konklusionerom nødvendigt fremsætte forslag til nye lovforanstaltninger.
Artikel 4
Ændringer, der er nødvendige for tilpasning af bilag I og II til den
tekniske udvikling, vedtages efter fremgangsmåden i artikel 13 i
direktiv 70/156/EØF(
1)
Artikel 5
1. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør de nødvendige love og
administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv inden den2. august 1996 og underretter straks Kommissionen herom.
Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de indeholde
en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsenledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvis-ning fastsættes af medlemsstaterne.
Fra ovennævnte dato må medlemsstaterne ikke længere forbyde den
første ibrugtagning af køretøjer, der opfylder dette direktivs bestem-
melser.
De anvender disse bestemmelser fra 2. februar 1997.2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de vigtigste nationale
retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dettedirektiv.
Artikel 6
De nationale lovgivninger kan tillade medlemsstaterne at nægte den
første registrering samt efterfølgende registreringer på deres område afkøretøjer med en maksimal motornettoeffekt på over 74 kW.
Artikel 7
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 3
(1) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970. Direktivet er senest ændret ved direktiv 92/53/
EØF (EFT nr. L 225 af 10. 8. 1992, s. 1).
▼B
BILAGSFORTEGNELSE
BILAG I: Forskrifter for måling af konstruktivt bestemt maksimalhastighed …................
Tillæg 1: Fremgangsmåde ved bestemmelse af korrektionsfaktor for ringformet prøvebane ….
Tillæg 2: Oplysningsskema for køretøjets hovedspecifikationer med indvirkning på den
konstruktivt bestemte maksimalhastighed …........................................
Tillæg 3: Typegodkendelsesattest for to- eller trehjulet motordrevet køretøj for så vidt angår
konstruktivt bestemt maksimalhastighed ….........................................
BILAG II: Forskrifter for måling af motorens maksimale drejningsmoment og nettoeffekt …...
Tillæg 1: Bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af knallert-
motor med styret tænding ….......................................................
Undertillæg 1: Oplysningsskema for motorens hovedspecifikationer med indvirkning på dens
maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt …..........................
Undertillæg 2: Typegodkendelsesattest for knallert for så vidt angår motorens maksimale drejnings-
moment og maksimale nettoeffekt …...............................................
Tillæg 2: Bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af motor med
styret tænding for to- og trehjulet motorcykel …...................................
Undertillæg 1: Måling af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt ved motortempera-
turmetoden ….....................................................................
Undertillæg 2: Oplysningsskema for motorens hovedspecifikationer med indvirkning på dens
maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt …..........................
Undertillæg 3: Typegodkendelsesattest for to- eller trehjulet motorcykel for så vidt angår motorens
maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt …..........................
Tillæg 3: Bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af motor med
kompressionstænding for to- og trehjulet køretøj … .................................
Undertillæg 1: Oplysningsskema for motorens hovedspecifikationer med indvirkning på dens
maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt …..........................
Undertillæg 2: Typegodkendelsesattest for to- eller trehjulet motordrevet køretøj for så vidt angår
motorens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt ….................1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 4
▼B
BILAG I
FORSKRIFTER FOR MÅLING AF KONSTRUKTIVT BESTEMT
MAKSIMALHASTIGHED
1. FORSKRIFTER
1.1. Måling af køretøjets konstruktivt bestemte maksimalhastighed
skal ske efter følgende forskrifter.
2. FORBEREDELSE AF KØRETØJET
2.1. Køretøjet skal være rent, og kun udstyr, som er nødvendigt for
afprøvningens gennemførelse, skal være i funktion.
2.2. Indstillingen af benzintilførsel og tænding, viskositeten af olien til
mekaniske dele i funktion samt dæktrykket skal være i overens-
stemmelse med fabrikantens anvisninger.
2.3. Motor, kraftoverføring og dæk skal være tilkørt efter fabrikantens
anvisninger.
2.4. Ved afprøvningens begyndelse skal alle køretøjets dele være i
termiskligevægt ved normal arbejdstemperatur.
2.5. Køretøjets masse skal være massen i køreklar stand.2.6. Vægtfordelingen på hjulene skal være den af fabrikanten fore-
skrevne.
3. FØRER3.1. Køretøjer uden kabine
3.1.1. Massen af føreren skal være 75 ± 5 kg, og førerens højde
1,75 ± 0,05 m. Disse tolerancer er for knallert dog kun
henholdsvis ± 2 kg og ± 0,02 m.
3.1.2. Føreren skal være iført motorcykeldragt eller lignende.3.1.3. Føreren skal være placeret på førersædet med fødderne på pedaler
eller fodhviler, og med normalt strakte arme. For køretøjer, for
hvilke maksimalhastigheden er over 120 km/h med siddende
fører, skal føreren være iført det udstyr og indtage den stilling,
der foreskrives af fabrikanten. Dog skal kørestillingen tilladeføreren til stadighed at kontrollere køretøjet under afprøvningen.
Kørestillingen skal være den samme under hele prøvens; stil-
lingen skal beskrives eller afbildes ved et fotografi i rapporten.
3.2. Køretøjer med kabine
3.2.1. Førerens masse skal være 75 ± 5 kg. Denne tolerance er for knal-
lert dog kun ± 2 kg.
4. BESKRIVELSE AF PRØVEBANEN
4.1. Afprøvningen skal foretages på en vej:4.1.1. som tillader, at køretøjet holder sin maksimalhastighed over en
måledistance som angivet i punkt 4.2. Indkørslen til målestræk-
ningen skal være af samme art som denne med hensyn til
belægning og længdeprofil, og lang nok til at køretøjet kan nå
sin maksimalhastighed
4.1.2. som er ren, jævn, tør, og belagt med asfalt eller tilsvarende
4.1.3. med højst 1 % hældning i længderetningen og højst 3 % i tvær-
retningen. Højdeforskellen mellem to vilkårlige punkter af banen
må ikke overstige 1 m.
4.2. Mulige udformninger af målestrækningen er illustreret i punkt
4.2.1, 4.2.2 og 4.2.3.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 5
▼B
4.2.1. Formel 1
4.2.2. Formel 2
4.2.3. Formel 3
4.2.3.1. De to måledistancer L skal have samme længde og være praktisk
talt parallelle.
4.2.3.2. Er de to måledistancer uanset bestemmelserne i punkt 4.1.3 slyn-
gede, skal centrifugalkraftens virkning i kurverne ophæves af
vejbanens tværprofil.
4.2.3.3. I stedet for de to målestrækninger L i punkt 4.2.3.1 kan
målestrækningen udgøres af hele ringbanen. I så fald skal
kurverne have en radius på mindst 200 m, og centrifugalkraftens
virkning i kurverne skal ophæves af vejbanens tværprofil.
4.3. Målestrækningens længde L skal vælges på grundlag af nøjagtig-
heden af måleapparatur og -metode, som anvendes til
bestemmelse af køretiden t, således at den faktiske hastighed kan
måles med en nøjagtighed på ± 1 %. Er måleudstyret af manuel
type, skal målestrækningen være mindst 500 m. Vælges en
målebane af type 2, skal der anvendes elektronisk måleudstyr til
bestemmelse af tiden t.
5. VEJRFORHOLD
Atmosfærisk tryk: 97 +/- 10 kPa.
Temperatur: mellem 278 og 308 K.
Relativ luftfugtighed: 30 til 90 %.
Gennemsnitlig vindhastighed, målt 1 meter over jorden: < 3 m/s,
tilladt vindstød < 5 m/s.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 6
▼M1
▼B
▼M1
▼B
6. FREMGANGSMÅDE VED AFPRØVNINGEN
6.1. Der skal anvendes det gear, som giver køretøjet dets maksimale
hastighed på vandret vej. Gasforbindelsen skal vedholdende være
indstillet på fuld gas, og brændstofsystemets tilskudsanordninger
skal være ude af funktion.
6.2. På køretøjer uden kabine skal føreren indtage den i punkt 3.1.3
angivne kørestilling.
6.3. Køretøjet skal ved påbegyndelse af målestrækningen have nået
stabil hastighed. For strækninger af type 1 og type 2 skal stræk-
ningen gennemkøres i begge retninger.
6.3.1. For baner af type 2 kan det godkendes, at strækningen kun
gennemføres i den ene retning såfremt køretøjet som følge af
banens egenskaber ikke kan nå op på sin maksimalhastighed i
begge retninger. I sådanne tilfælde gælder følgende:
6.3.1.1. strækningen skal gennemkøres fem gange umiddelbart efter
hinanden
6.3.1.2. vindens aksiale komponent må ikke overstige 1 m/s.6.4. For målestrækninger af type 3 skal de to strækninger L gennem-
køres umiddelbart efter hinanden i samme retning uden
afbrydelse.
6.4.1. Såfremt målestrækningen netop er ringbanens totale længde, skal
den gennemkøres mindst to gange i samme retning. Den største
forskel i køretid må ikke overstige 3 %.
6.5. Som brændstof og smøremiddel skal anvendes det af fabrikanten
foreskrevne.
6.6. Totaltiden t til gennemkørsel af målestrækningen i begge
retninger skal bestemmes med en nøjagtighed på 0,7 %.
6.7. Bestemmelse af gennemsnitshastighed.
Gennemsnitshastigheden V (km/h) ved afprøvningen bestemmes
således:
6.7.1. målestrækninger af type 1 og af type 2
V¼
3;6/C22L
t¼7;2L
t
hvor:
L = målestrækningens længde (m)
t = total tid (s) til gennemkørsel af begge målestrækninger L
(m)
6.7.2. målestrækninger af type 2, som gennemføres i en retning
V=V ahvor:Va = Hastighed målt ved hver gennemkørsel (km/h) =
3;6L
t
hvor t = tiden (s) til gennemkørsel af målestrækningen L (m)
6.7.3. målestrækning af type 3
6.7.3.1. målestrækning bestående af to afsnit L (se punkt 4.2.3.1)
V¼3;6/C22L
t¼7;2L
t1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 7
▼B
hvor:
L = målestrækning (m)
t = total tid (s) til gennemkørsel af begge målestrækninger L
(m)
6.7.3.2. målestrækning, hvis længde svarer til ringbanens totale længde
(se punkt 4.2.3.3)
V=V a·khvor:
Va = målt hastighed (km/h) =
3;6L
t
hvor:
L = længden af den effektivt gennemkørte distance på ring-
banen (m)
t = tid (s), som bruges til gennemkørsel af en hel omgang
t¼1
n/C1Xn
i¼1/C1ti
hvor:
n = antal omgange
ti = tid (s) til gennemkørsel af hver omgangk = korrektionsfaktor (1,00 ≤k≤1,05); denne faktor
afhænger af den anvendte ringbane og skal bestemmes
eksperimentelt som angivet i tillæg 1.
6.8. Måling af gennemsnitshastigheden skal udføres mindst to på
hinanden følgende gange.
7. MAKSIMALHASTIGHED
Køretøjets maksimalhastighed skal udtrykkes i kilometer/time
afrundet til nærmeste hele værdi af det aritmetiske gennemsnit
af de målte hastigheder ved to på hinanden følgende prøver; disse
må indbyrdes højst afvige 3 %.
Er det aritmetiske gennemsnit nøjagtig midt mellem to hele
værdier, afrundes det til den højeste af disse værdier.
8. TOLERANCER FOR MÅLING AF MAKSIMALHASTIGHED
8.1. Den maksimalhastighed, som den tekniske tjeneste finder ved
målingen, må højst afvige ± 5 % fra den af fabrikanten angivne
værdi.
8.2. Maksimalhastigheden bestemt ved overensstemmelseskontrol af
produktionen må højst afvige ± 5 % fra den ved typegodken-
delsen bestemte værdi. Denne tolerance er dog ± 10 % for
knallert med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på
≤30 km/h.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 8
▼B
Tillæg 1
Fremgangsmåde ved bestemmelse af korrektionsfaktor for ringformet
prøvebane
1. Faktoren k for ringformet bane skal bestemmes ved hastigheder
indtil den maksimalt tilladte.
2. Faktoren k skal bestemmes ved forskellige hastigheder, idet
forskellen mellem to på hinanden følgende hastigheder ikke må
være over 30 km/h.
3. For hver af de valgte hastigheder skal prøven gennemføres efter
bestemmelserne i dette direktiv, hvilket kan ske på to måder:
3.1. Hastighed målt på lige strækning: Vd, og3.2. Hastighed målt på ringbane: Va.
4. For hver målt hastighed skal værdierne Va og Vd indføres i et
diagram (fig. 1), og de på hinanden følgende punkter forbindes
med rette linjer.
Fig. 1
5. For hver af de målte hastigheder er faktoren k givet ved:
k¼Vd
Va1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 9
▼B
Tillæg 2
Oplysningsskema for køretøjets hovedspecifikationer med indvirkning på
den konstruktivt bestemte maksimalhastighed
(Vedlægges ansøgningen om typegodkendelse, hvis denne ikke indgives
samtidig med ansøgningen om standardtypegodkendelse af køretøjet)
Løbenummer (tildelt af ansøgeren): …Ansøgning om typegodkendelse af to- eller trehjulet motordrevet køretøj for så
vidt angår konstruktivt bestemt maksimalhastighed skal ledsages af de oplys-
ninger, der er nævnt under afsnit A i bilag II til direktiv 92/61/EØF, punkt:
0.1
0.2
0.4 til 0.6
2.1 til 2.2.1
3.0 til 3.1.1
4.1 til 4.6
5.2
5.2.2.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 10
▼B
Tillæg 3
1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 11
▼B
BILAG II
FORSKRIFTER FOR MÅLING AF MOTORENS MAKSIMALE DREJ-
NINGSMOMENT OG NETTOEFFEKT
1. ALMINDELIGE BESTEMMELSER
1.1. Til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal
nettoeffekt af knallertmotor (med styret tænding) benyttes frem-
gangsmåden i tillæg 1.
1.2. Til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal
nettoeffekt af motor (med styret tænding) for to- og trehjuletmotorcykel benyttes fremgangsmåden i tillæg 2.
1.3. Til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal
nettoeffekt af motor med kompressionstænding benyttes frem-
gangsmåden i tillæg 3.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 12
▼B
Tillæg 1
Bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af
knallertmotor med styret tænding
1. DEFINITIONER
I dette direktiv forstås ved:
1.1. Nettoeffekt
Effekt afgivet til prøvebænken fra enden af krumtapakslen eller
tilsvarende, ved den af fabrikanten fastlagte motorhastighed og
med det i tabel 1 anførte motorudstyr. Kan måling kun foretages,
når gearkassen er monteret på motoren, skal gearkassens virk-
ningsgrad tages i betragtning.
1.2. Maksimal nettoeffekt
Den største nettoeffekt, målt ved fuld last på motoren.
1.3. Drejningsmoment
Drejningsmomentet, målt ved de i punkt 1.1 anførte betingelser.
1.4. Maksimalt drejningsmoment
Det største drejningsmoment, målt ved fuld last på motoren.
1.5. Motorudstyr
De i tabel 1 anførte aggregater og anordninger.
1.6. Standardudstyr
Alt udstyr, som af fabrikanten foreskrives til en given anvendelse.
1.7. Motortype
De motorer, der ikke indbyrdes frembyder grundlæggende
forskelle, hvad angår de karakteristika, som er defineret i under-
tillæg 1.
2. NØJAGTIGHED AF DREJNINGSMOMENT- OG EFFEKTMÅ-
LING VED FULD LAST PÅ MOTOREN
2.1. Drejningsmoment
Målt drejningsmoment ± 2 %.
2.2. Omdrejningshastighed
Målenøjagtigheden skal være ± 1 %.
2.3. Brændstofforbrug
± 2 % for samtlige anvendte apparater.
2.4. Temperatur af motorens indsugningsluft
±2K .
2.5. Atmosfæretryk
± 70 Pa.
2.6. Tryk ved udstødningen og undertryk ved indsugningen
± 25 Pa.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 13
▼B
3. MÅLING AF MOTORENS MAKSIMALE DREJNINGSMO-
MENT OG MAKSIMALE NETTOEFFEKT
3.1. Motorudstyr
3.1.1. Motorudstyr, som skal medtages
Under afprøvningen skal der i prøvebænken monteres sådant
motorudstyr (som angivet i tabel 1), som er nødvendigt for den
pågældende anvendelse af motoren; udstyret skal så vidt muligt
placeres på samme måde, som det ville blive placeret ved den
pågældende anvendelse.
3.1.2. Motorudstyr, som ikke skal medtages
Motorudstyr, som udelukkende er nødvendigt for anvendelse af
selve køretøjet, men som kan være monteret på motoren, skal
afmonteres inden afprøvningen.
For motorudstyr, som ikke kan afmonteres, skal dettes effektfor-
brug uden belastning bestemmes og lægges til den målte effekt.
TABEL 1
Motorudstyr, som skal være monteret ved bestemmelse af motorens drejningsmo-
ment og nettoeffekt
Nr. UdstyrMonteret ved måling af drejningsmoment
og nettoeffekt
1 Indsugningssystem
— Indsugningsmanifold
— Luftfilter
— Indsugningslyddæmper
— Udtag for recirkulation af gas
fra krumtaphus
— HastighedsbegrænserHvis standardudstyr — Ja
2 Udstødningssystem
— Udstødningsrenser
— Manifold— Rør(
1)
— Lyddæmper (1)
— Udstødningsrør(1)Hvis standardudstyr — Ja
3 Karburator Hvis standardudstyr — Ja
4 Brændstofindsprøjtningssystem
— Forfilter
— Filter
— Pumpe
— Rørforbindelse— Indsprøjtningsdyse— Eventuelt luftindtagsspjæld (
2)
— Eventuel regulatorHvis standardudstyr — Ja
5 Væskekøling
— Køler
— Ventilator (4)(5)
— Vandpumpe— Termostat (
6)Hvis standardudstyr — Ja (3)
6 Luftkøling
— Ventilatorskærm
— Blæser (4)(5)
— Temperaturregulator
— Ekstra køleblæser for prøve-
bænkHvis standardudstyr — Ja, hvis
nødvendig
7 Elektrisk udstyr Hvis standardudstyr — Ja (7)1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 14
▼B
Nr. UdstyrMonteret ved måling af drejningsmoment
og nettoeffekt
8 Udstyr til forureningsbegrænsning Hvis standardudstyr — Ja
9 Smøringssystem
— OlieregulatorHvis standardudstyr — Ja
(1) Såfremt køretøjets standardudstødningssystem vanskeligt kan anvendes, kan der med fabrikan-
tens samtykke til afprøvningen monteres et udstødningssystem, som medfører tilsvarende
effekttab.
Når motoren er i gang, må prøvelaboratoriets system til udsugning af udstødningsgassen ikke
frembringe en afvigelse fra atmosfæretrykket på mere end ± 740 Pa (7,40 mbar) i det punkt,
hvor systemet er tilsluttet køretøjets udstødningssystem, medmindre fabrikanten i forvejen hartilsluttet sig anvendelse af et større modtryk.
(
2) Luftindtagsventilen er styreorgan for den pneumatiske regulator af indsprøjtningspumpen.
(3)►M1Køleren, ventilatoren, ventilatorkapslingen, vandpumpen og termostaten skal på prøve-
bænken, i så stort omfang som muligt, være i samme position, som når de er installeret ikøretøjet. Hvis køleren, ventilatoren, ventilatorkapslingen, vandpumpen og termostaten påprøvebænken har en anden position, end når de er installeret i køretøjet, skal positionen på
prøvebænken beskrives og noteres i prøverapporten. ◄
Kølingen af væsken kan ske enten gennem motorens køler eller gennem et udvendigt kredsløb,
forudsat at effekttabet i dette tilnærmelsesvis svarer til tabet i motorens kølesystem. Har
motoren kølerjalousi, skal dette være åbent.
(
4) Har motoren kølerblæser, som kan frakobles, skal motorens nettoeffekt angives såvel med
frakoblet som med tilkoblet blæser.
(5) Såfremt en fast tilkoblet blæser, som drives elektrisk eller mekanisk, ikke lader sig montere på
prøvebænken, skal den af blæseren optagne effekt bestemmes ved samme omdrejningstal somdet, der benyttes ved måling af motoreffekten. Til beregning af nettoeffekten skal den afblæseren optagne effekt trækkes fra den korrigerede effekt.
(
6) Termostaten kan indstilles i fuldt åben position.
(7) Dynamoens minimale ydelse: Dynamoen skal kun levere den strømstyrke, som er absolut
nødvendig til forsyning af motorudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion. Underafprøvningen må der således ikke ske nogen opladning af batteriet.
3.2. Motorens indstilling
I tabel 2 er angivet, hvorledes motoren skal være indstillet under
måling af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt.
TABEL 2
Motorens indstilling
1 Indstilling af karburator(er)
Indstilling foretages efter fabrikan-
tens standardspecifikationer for den
pågældende anvendelse uden yderli-
gere ændringer2 Indstilling af indsprøjtningspum-
pens leveringsmængde
3 Indstilling af tændings- eller
indsprøjtningstidspunkt (forstil-
lingskurve)
3.3. Afprøvningsbetingelser
3.3.1. Afprøvningen til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og
maksimal nettoeffekt skal udføres ved fuldt åbent gasspjæld, og
motoren skal være udstyret som angivet i tabel 1.
3.3.2. Målingerne skal foretages under normale og stabiliserede funkti-
onsbetingelser; motorens lufttilførsel skal være tilstrækkelig.
Motoren skal være tilkørt på den af fabrikanten foreskrevne
måde. Forbrændingskamrene må indeholde belægninger, men i
begrænset mængde.
Afprøvningsbetingelserne, såsom indsugningsluftens temperatur,
skal vælges så nær som muligt til standardbetingelserne (jf. punkt
4.2) for at nedsætte korrektionsfaktoren.
3.3.3. Temperaturen af motorens indsugningsluft (den omgivende luft)
skal måles højst 0,15 m før luftfilterets indtag, eller, hvis filter
ikke forefindes, 0,15 m før luftindtagsrøret. Termometer eller
termoelement skal beskyttes mod strålevarme og skal være
anbragt direkte i luftstrømmen. Endvidere skal disse dele være
beskyttet mod forstøvet brændstof. Der skal anvendes et tilstræk-1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 15
▼B
keligt antal positioner til at give en repræsentativ gennemsnits-
temperatur på indsugningsluften.
3.3.4. Før enhver måling skal drejningsmoment, omdrejningshastighed
og temperaturer have været praktisk talt konstante i mindst 30
sekunder.
3.3.5. Til målingerne skal der vælges en motorhastighed, som skal over-
holdes med en nøjagtighed på ± 2 %.
3.3.6. Målingerne af bremsebelastning og temperatur af indsugnings-
luften skal foretages samtidigt, og som resultat skal gælde
gennemsnittet af to stabiliserede, på hinanden følgende målinger;
for bremsebelastning gælder, at disse to målinger indbyrdes ikke
må afvige mere end 2 %.
3.3.7. Når der til måling af omdrejningshastighed og forbrug anvendes
en anordning med automatisk udløsning, skal målingen strække
sig over mindst 10 sekunder; sker betjeningen af måleanord-
ningen manuelt, skal måleperioden være mindst 20 sekunder.
3.3.8. Temperaturen af kølervæsken ved udløbet fra motoren skal være
den af fabrikanten specificerede øvre termostatindstilling ± 5 K.
Har fabrikanten ikke specificeret denne temperatur, skal den
være 353 K ± 5 K.
For luftkølede motorer skal temperaturen i et af fabrikanten
angivet punkt holde den af fabrikanten ved standardbetingelserne
foreskrevne maksimaltemperatur +0/− 20 K.
3.3.9. Brændstoftemperaturen skal måles ved indgangen til karburator
eller indsprøjtningssystem og skal være inden for de af fabri-
kanten fastsatte grænser.
3.3.10. Smøremidlets temperatur, målt i bundkarret eller ved afgangen
fra eventuel oliekøler, skal være inden for de af fabrikanten fast-
satte grænser.
3.3.11. Afgangstemperaturen af udstødningsgassen skal måles ved
flangen (flangerne) af udstødningsmanifolden (-erne) eller ved
udstødningsåbningerne.
3.3.12. Brændstof
Der anvendes et brændstof, som fås i handelen, uden røgdæm-
pende tilsætningsstoffer(1).
3.4. Prøvernes udførelse
Målingerne skal udføres ved et sådant antal forskellige motorha-
stigheder, at effektkurven i området mellem den af fabrikanten
anbefalede laveste og højeste motorhastighed kan bestemmes
korrekt. Dette hastighedsområde skal indbefatte den motorha-
stighed, hvor motoren afgiver sin største effekt og opnår sit
maksimale drejningsmoment. For hver hastighed beregnes
gennemsnittet af mindst to stabiliserede målinger.
3.5. Data, som skal registreres, er anført i undertillæg 1.
4. KORREKTIONSFAKTORER FOR DREJNINGSMOMENT OG
EFFEKT
4.1. Definition af faktorerne α1ogα2
Faktorer, med hvilke målt drejningsmoment og nettoeffekt skal
multipliceres for at kunne bestemme en motors drejningsmoment
og nettoeffekt, under hensyntagen til den under prøvningen
anvendte transmissions effektivitet (faktor α2) og for at bringe
målt drejningsmoment og nettoeffekt ind under de i punkt 4.2.1
specificerede atmosfæriske referenceforhold (faktor α1).1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 16
(1) Dette brændstof erstattes af det referencebrændstof, som er beskrevet i forskrifterne om
foranstaltninger mod luftforurening fra to- og trehjulede motordrevne køretøjer, når
disse finder anvendelse.▼M1
▼M1
Korrektionsformlen for motoreffekt er som følger:
P0=α1·α2·P
hvor:
P0= korrigeret motoreffekt (dvs. motoreffekten under referen-
ceforholdene målt på krumtapakslen)
α1= korrektionsfaktoren for atmosfæriske referenceforhold
α2= korrektionsfaktoren for transmissionseffektivitet
P = målt motoreffekt (observeret motoreffekt).
4.2. Atmosfæriske standardbetingelser
4.2.1. Temperatur
25 ºC (298 K).
4.2.2. Tørt standardtryk (Pso)
99 kPa (990 mbar).
4.3. Fastlæggelse af korrektionsfaktorerne
4.3.1. Fastlæggelse af faktoren α2
— Hvor målepunktet er krumtapakslens driftsside, er denne
faktor lig 1.
— Hvor målepunktet ikke er krumtapakslens driftsside, kalku-
leres denne faktor med formlen:
hvor nter transmissionseffektiviteten mellem krumtapakslen
og målepunktet.
Denne transmissionseffektivitet ntbestemmes via produktet
(multiplikation) af effektiviteten njfor hver komponent, der
indgår i transmissionen:
nt=n1·n2·…·nj
Effektiviteten njfor hver komponent, der indgår i transmissi-
onen, vises i følgende tabel.
Type Effektivitet
Geartype Koniske tandhjulssæt 0,98
Skråtfortandet cylindrisk tand-
hjul0,97
Koniske tandhjul 0,96
Kæder Rullekæde 0,95
Støjdæmpet kæde 0,98
Drivrem Fortandet 0,95
Konisk0,94
Hydrauliskk obling eller
konverterHydrauliskk obling (1) 0,92
Hydrauliskk onverter (1) 0,92
(1) Ulåst.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 17
▼B
▼M1
▼M1
4.3.2. Fastlæggelse af faktoren α1(1)
4.3.2.1. Fastlæggelse af karakteristika T, Psfor korrektions-
faktorerne α1
T = den indsugede lufts absolutte temperatur
Ps= tørt atmosfærisktryki (k Pa), dvs. samlet barometrisktryk
minus vanddamptryk.
4.3.2.2. Faktor α1
Korrektionsfaktoren α1udregnes via:
Denne formel gælder kun, hvis:
0,93≤α1≤1,07.
Hvis grænseværdierne overskrides, skal den korrigerede værdi
anføres og prøvebetingelserne (temperatur og tryk) anføres nøjag-
tigt i prøverapporten.
5. PRØVERAPPORT
Prøverapporten skal indeholde resultater og alle beregninger, som
kræves til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og
maksimal nettoeffekt som angivet i undertillæg 2, samt motorens
specifikationer som angivet i undertillæg 1.
Prøverapporten skal endvidere indeholde følgende oplysninger:1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 18
(1) Prøvningen kan udføres i temperaturkontrollerede prøvelokaler, hvor de atmosfæriske
forhold kan styres.▼B
▼B
1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 19
▼B
De enkelte måleresultater
Motorens effekt
Motorhastighed, min−1
Dynamometerbremsens rotationshastighed, min−1
Belastning af dynamometerbremse, N
Drejningsmoment, målt på krumtapaksel, NmMålt effekt, kW
Prøvningsbetingelser Atmosfæretryk, kPa
Indsugningsluftens temperatur, K
Damptryk, kPaAtmosfærisk korrektionsfaktor, α
1
Mekanisk korrektionsfaktor, α2
Korrigeret drejningsmoment ved krumtapaksel, Nm
Korrigeret effekt, kWSpecifikt brændstofforbrug(
1), g/kWh
Temperatur af motorens kølervæske, K(2)
Olietemperatur i målepunktet, KUdstødningens temperatur, KLuftens temperatur efter kompressoren, K
Tryk efter kompressoren, kPa
(1) Uden korrektion af effekten på grund af den atmosfæriske faktor.
(2) Målepunktets placering angives: måling foretaget (det ikke fældende
overstreges):
a) ved kølervæskeafgangen
b) ved tændrørets pakning
c) anden placering (anføres).
6. TOLERANCER FOR MÅLING AF MAKSIMALT DREJ-
NINGSMOMENT OG MAKSIMAL NETTOEFFEKT
6.1. Det maksimale drejningsmoment og den maksimale nettoeffekt,
som den tekniske tjeneste finder ved målingen, må højst afvige
10 % fra de af fabrikanten angivne værdier, hvis den målte effekt
er≤1 kW, og ± 5 %, hvis den målte effekt er > 1 kW, med en
tolerance på ►M13% ,◄for motorens omdrejningshastighed.
6.2. Det maksimale drejningsmoment og den maksimale nettoeffekt,
bestemt ved overensstemmelseskontrol af produktionen, må højst
afvige ± 20 % fra de ved typegodkendelsen bestemte værdier,
hvis den målte effekt er ≤1 kW, og ± 10 %, hvis den målte
effekt er > 1 kW.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 20
▼B
Undertillæg 1
Oplysningsskema for motorens hovedspecifikationer (1)med indvirkning på
dens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt
(Knallertmotor med styret tænding)
(Vedlægges ansøgningen om typegodkendelse, hvis denne ikke indgives
samtidig med ansøgningen om standardtypegodkendelse af køretøjet)
Løbenummer (tildelt af ansøgeren): …Ansøgning om typegodkendelse af knallert for så vidt angår maksimalt drej-
ningsmoment og maksimal nettoeffekt skal ledsages af de oplysninger, der er
nævnt under afsnit A i bilag II til direktiv 92/61/EØF, punkt:
0.1
0.2
0.4 til 0.6
3 til 3.2.2
3.2.4 til 3.2.4.1.5.
3.2.4.3 til 3.2.12.2.1
3.5 til 3.6.3.1.2.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 21
(1) For motorer eller systemer af ikke sædvanlig type skal fabrikanten angive data svarende
til nedennævnte.
▼B
Undertillæg 2
1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 22
▼B
Tillæg 2
Bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af
motor med styret tænding for to- og trehjulet motorcykel
1. DEFINITIONER
I dette direktiv forstås ved
1.1. Nettoeffekt
Effekt afgivet til prøvebænken fra enden af krumtapakslen eller
tilsvarende, ved den af fabrikanten fastlagte motorhastighed og
med det i tabel 1 anførte motorudstyr. Kan måling kun foretages,
når gearkassen er monteret på motoren, skal gearkassens virk-
ningsgrad tages i betragtning.
1.2. Maksimal nettoeffekt
Den største nettoeffekt, målt ved fuld last på motoren.
1.3. Drejningsmoment
Drejningsmomentet, målt ved de i punkt 1.1 anførte betingelser.
1.4. Maksimalt drejningsmoment
Det største drejningsmoment, målt ved fuld last på motoren.
1.5. Motorudstyr
De i tabel 1 anførte aggregater og anordninger.
1.6. Standardudstyr
Alt udstyr, som af fabrikanten foreskrives til en given anvendelse.
1.7. Motortype
De motorer, der ikke indbyrdes frembyder grundlæggende
forskelle med hensyn til de karakteristika, som er defineret i
undertillæg 1.
2. NØJAGTIGHED AF DREJNINGSMOMENT- OG EFFEKTMÅ-
LING VED FULD LAST PÅ MOTOREN
2.1. Drejningsmoment
Målt drejningsmoment ± 1 %(1).
2.2. Omdrejningshastighed
Målenøjagtigheden skal være ± 1 %.
2.3. Brændstofforbrug
± 1 % for samtlige anvendte apparater.
2.4. Temperatur af motorens indsugningsluft
±1K .
2.5. Atmosfæretryk
± 70 Pa.
2.6. Tryk ved udstødningen og undertryk af indsugningsluften
±2 5P a1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 23
(1) Anordningen til måling af drejningsmomentet skal være kalibreret med hensyntagen til
tab ved friktion. Nøjagtigheden heraf kan være ± 2 % ved målinger udført ved en effektpå mindre end 50 % af maksimaleffekten, men skal være ± 1 % ved måling ved det
maksimale drejningsmoment.
▼B
3. MÅLING AF MOTORENS MAKSIMALE DREJNINGSMO-
MENT OG MAKSIMALE NETTOEFFEKT
3.1. Motorudstyr
3.1.1. Motorudstyr, som skal medtages
Under afprøvningen skal der i prøvebænken monteres sådant
motorudstyr (angivet i tabel 1), som er nødvendigt for den pågæl-
dende anvendelse af motoren; udstyret skal så vidt muligt
placeres på samme måde, som det ville blive placeret ved den
pågældende anvendelse.
3.1.2. Motorudstyr, som ikke skal medtages
Motorudstyr, som udelukkende er nødvendigt for anvendelse af
selve køretøjet, men som kan være monteret på motoren, skal
afmonteres inden afprøvningen.
For motorudstyr, som ikke kan afmonteres, skal effektforbruged
uden belastning bestemmes og tillægges den målte effekt.
TABEL 1
Motorudstyr, som skal være monteret ved bestemmelse af motorens drejningsmo-
ment og nettoeffekt
Nr. UdstyrMonteret ved måling af drejningsmoment
og nettoeffekt
1 Indsugningssystem
— Indsugningsmanifold
— Luftfilter— Indsugningslyddæmper— Udtag for recirkulation af gas
fra krumtaphus
— Eventuel elektrisk styreenhed
— Eventuel hastighedsbegrænserHvis standardudstyr — Ja
2 Anordning til forvarmning af
indsugningsmanifoldHvis standardudstyr — Ja (om
muligt skal anordningen indstilles i
sin gunstigste position)
3 Udstødningssystem
— Udstødningsmanifold
— Rør(
1)
— Lyddæmper (1)
— Udstødningsrør(1)
— Anordning til trykladning— Eventuel elektrisk styreenhedHvis standardudstyr — Ja
4 Brændstoffødepumpe Hvis standardudstyr — Ja
5 Karburator Hvis standardudstyr — Ja6 Brændstofindsprøjtningssystem
— Forfilter
— Filter
— Pumpe
— Højtryksrør— Indsprøjtningsdyse— Eventuelt luftindtagsspjæld (
2)Hvis standardudstyr — Ja (3)
7 Væskekøling
— Motorhjelm
— Køler
— Ventilator (4)(5)
— Ventilatorskærm— Vandpumpe— Termostat (
6)Hvis standardudstyr — Ja (3)1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 24
▼B
Nr. UdstyrMonteret ved måling af drejningsmoment
og nettoeffekt
8 Luftkøling
— Ventilatorskærm
— Blæser (4)(5)
— TemperaturregulatorHvis standardudstyr — Ja
9 Elektrisk udstyr Hvis standardudstyr — Ja (7)
10 Eventuel trykladning
— Kompressor drevet direkte af
motoren og/eller af udstød-
ningsgassen
— Ladeluftkøler— Kølervæskepumpe eller venti-
lator (drevet af motoren)
— Eventuel anordning til regule-
ring af kølevæskegennem-
strømningHvis standardudstyr — Ja
11 Eventuel oliekøler Hvis standardudstyr — Ja
12 Anordninger til forureningsbe-
grænsningHvis standardudstyr — Ja
13 Smøresystem
— OlieregulatorHvis standardudstyr — Ja
(1) Såfremt køretøjets standardudstødningssystem vanskeligt kan anvendes, kan der med fabrikan-
tens samtykke til afprøvningen monteres et udstødningssystem, som medfører tilsvarende
effekttab. Når motoren er i gang, må prøvelaboratoriets system til udsugning af udstødnings-gassen ikke frembringe en afvigelse fra atmosfæretrykket på mere end ± 740 Pa (7,40 mbar) idet punkt, hvor systemet er tilsluttet køretøjets udstødningssystem, medmindre fabrikanten iforvejen har tilsluttet sig anvendelse af et større modtryk.
(
2) Luftindtagsventilen er styreorgan for den pneumatiske regulator af indsprøjtningspumpen.
(3)►M1Køleren, ventilatoren, ventilatorkapslingen, vandpumpen og termostaten skal på prøve-
bænken, i så stort omfang som muligt, være i samme position, som når de er installeret ikøretøjet. Hvis køleren, ventilatoren, ventilatorkapslingen, vandpumpen og termostaten påprøvebænken har en anden position, end når de er installeret i køretøjet, skal positionen på
prøvebænken beskrives og noteres i prøverapporten. ◄Kølingen af væsken kan ske enten
gennem motorens køler eller gennem et udvendigt kredsløb, forudsat at effekttabet i dettetilnærmelsesvis svarer til tabet i motorens kølesystem. Har motoren kølerjalousi, skal dettevære åbent.
(
4) Har motoren kølerblæser, som kan frakobles, skal motorens nettoeffekt angives såvel med
frakoblet som med tilkoblet blæser.
(5) Såfremt en fast tilkoblet blæser, som drives elektrisk eller mekanisk, ikke lader sig montere på
prøvebænken, skal den af blæseren optagne effekt bestemmes ved samme omdrejningstal somdet, der benyttes ved måling af motoreffekten. Til beregning af nettoeffekten skal den afblæseren optagne effekt trækkes fra den korrigerede effekt.
(
6) Termostaten kan indstilles i fuldt åben position.
(7) Dynamoens minimale ydelse: dynamoen skal kun levere den strømstyrke, som er absolut
nødvendig til forsyning af motorudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion. Underafprøvningen må der således ikke ske nogen opladning af batteriet.
3.2. Motorens indstilling
I tabel 2 er angivet, hvorledes motoren skal være indstillet under
måling af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt.
TABEL 2
Motorens indstilling
1 Indstilling af karburator(er)
Indstilling foretages efter fabrikan-
tens standardspecifikationer for den
pågældende anvendelse uden yderli-
gere ændringer2 Indstilling af indsprøjtningspum-
pens leveringsmængde
3 Indstilling af tændings- eller
indsprøjtningstidspunkt (forstil-
lingskurve)1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 25
▼B
3.3. Afprøvningsbetingelser
3.3.1. Afprøvningen til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og
maksimal nettoeffekt skal udføres ved fuldt åbent gasspjæld, og
motoren skal være udstyret som angivet i tabel 1.
3.3.2. Målingerne skal foretages under normale og stabiliserede funkti-
onsbetingelser; motorens lufttilførsel skal være tilstrækkelig.
Motoren skal være tilkørt på den af fabrikanten foreskrevne
måde. Forbrændingskamrene må indeholde belægninger, men i
begrænset mængde.
Afprøvningsbetingelserne, såsom indsugningsluftens temperatur,
skal vælges så nær som muligt til standardbetingelserne (jf. punkt
4.2) for at nedsætte korrektionsfaktoren.
Såfremt prøvebænkens kølesystem tilfredsstiller minimumskra-
vene til en god opstilling, men ikke giver mulighed for
tilvejebringelse af tilfredsstillende køleforhold for motoren og
dermed normale og stabile funktionsforhold under målingerne,
kan den i undertillæg 1 beskrevne metode benyttes.
Minimumskravene til prøveopstillingen og mulighederne for at
gennemføre disse efter undertillæg 1 er følgende:
V1= køretøjets maksimalhastighed
V2= maksimalhastigheden af køleluftstrømmen ved afgangen
fra blæseren
Ø = tværsnittet af køleluftstrømmen.
Hvis V2≥V1og Ø≥0,25 m2, er minimumskravene opfyldt.
Kan der derved ikke opnås stabile driftsforhold, skal den i under-
tillæg 1 beskrevne metode anvendes.
Hvis V2<V1og/eller Ø < 0,25 m2:
a) benyttes den i punkt 3.3 angivne metode, hvis stabile driftsfor-
hold kan opnås
b) såfremt stabile driftsforhold ikke kan opnås:
i) opfylder prøveopstillingen minimumskravene, hvis V2≥120 km/h og Ø ≥0,25 m2, og den i tillæg 1 beskrevne
metode kan anvendes
ii) opfylder prøveopstillingen ikke minimumskravene hvis V2< 120 km/h og/eller Ø < 0,25 m2, og prøveudstyrets køle-
system skal forbedres.
I dette tilfælde kan prøven imidlertid også udføres ved hjælp af
den metode, som er beskrevet i undertillæg 1, med fabrikantens
og myndighedernes samtykke.
3.3.3. Temperaturen af motorens indsugningsluft (den omgivende luft)
skal måles højst 0,15 m før luftfilterets indtag, eller, hvis filter
ikke forefindes, 0,15 m før luftindtagsrøret. Termometer eller
termoelement skal beskyttes mod strålevarme og skal være
anbragt direkte i luftstrømmen. Endvidere skal disse dele være
beskyttet mod forstøvet brændstof.
Der skal anvendes et tilstrækkeligt antal positioner til at give en
repræsentativ gennemsnitstemperatur på indsugningsluften.
3.3.4. Før enhver måling skal drejningsmoment, omdrejningshastighed
og temperaturer have været praktisk talt konstante i mindst 30
sekunder.
3.3.5. Til målingerne skal der vælges en motorhastighed, som skal over-
holdes med en nøjagtighed på ± 1 %.
3.3.6. Målingerne af bremsebelastning og temperatur af indsugnings-
luften skal foretages samtidigt, og som resultat skal gælde
gennemsnittet af to stabiliserede, på hinanden følgende målinger;
for bremsebelastning gælder, at disse to målinger indbyrdes ikke
må afvige mere end 2 %.
3.3.7. Temperaturen af kølervæsken ved udløbet fra motoren skal være
den af fabrikanten specificerede øvre termostatindstilling ± 5 K.
Har fabrikanten ikke specificeret denne temperatur, skal den
være 353 K ± 5 K.
For luftkølede motorer skal temperaturen i et af fabrikanten
angivet punkt holde den af fabrikanten ved standardbetingelserne
foreskrevne maksimaltemperatur + 0/− 20 K.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 26
▼B
3.3.8. Brændstoftemperaturen skal måles ved indgangen til karburator
eller indsprøjtningssystem og skal være inden for de af fabri-
kanten fastsatte grænser.
3.3.9. Temperaturen af smøremidlet, målt i bundkarret eller ved
afgangen fra eventuel oliekøler, skal være inden for de af fabri-
kanten fastsatte grænser.
3.3.10. Afgangstemperaturen af udstødningsgassen skal måles ved
flangen (flangerne) af udstødningsmanifolden (-erne) eller ved
udstødningsåbningerne.
3.3.11. Når der til måling af omdrejningshastighed og forbrug anvendes
en anordning med automatisk udløsning, skal målingerne strække
sig over mindst 10 sekunder; sker betjeningen af måleanord-
ningen manuelt, skal måleperioden være mindst 20 sekunder.
3.3.12. Brændstof
(se punkt 3.3.12 i tillæg 1).
3.3.13. Såfremt den normale lyddæmper ikke kan anvendes, skal der ved
afprøvningen anvendes en anordning, som er forenelig med moto-
rens normale omdrejningsområde, i overensstemmelse med
fabrikantens specifikation.
Navnlig må prøvelaboratoriets system til udsugning af udstød-
ningsgas med motoren i gang ikke forårsage en trykafvigelse på
mere end ± 740 Pa (7,40 mbar) fra atmosfæretrykket i det punkt,hvor systemet er tilsluttet køretøjets udstødningssystem, med
mindre fabrikanten udtrykkeligt før afprøvningen har specificeret
modtrykket, i hvilket tilfælde den mindste af de to værdier skal
være gældende.
3.4. Prøvernes udførelse
Målingerne skal udføres ved et sådant antal forskellige motorha-
stigheder, at effektkurven i området mellem den af fabrikanten
anbefalede laveste og højeste motorhastighed kan bestemmes
korrekt. Dette hastighedsområde skal indbefatte den motorha-
stighed, hvor motoren afgiver sin største effekt og opnår sit
maksimale drejningsmoment. for hver hastighed beregnes
gennemsnittet af mindst to stabiliserede målinger.
3.5. Data, som skal registreres
Data, som skal registreres, er anført i undertillæg 2.
4. KORREKTIONSFAKTORER FOR DREJNINGSMOMENT OG
EFFEKT
4.1. Definition af faktorerne α
1ogα2
Faktorer, med hvilke målt drejningsmoment og nettoeffekt skal
multipliceres for at kunne bestemme en motors drejningsmoment
og nettoeffekt, under hensyntagen til den under prøvningen
anvendte transmissions effektivitet (faktor α2) og for at bringe
målt drejningsmoment og nettoeffekt ind under de i punkt 4.2.1
specificerede atmosfæriske referenceforhold (faktor α1).
Κorrektionsformlen for motoreffekt er som følger:
P0=α1·α2·P
hvor:
P0= korrigeret motoreffekt (dvs. motoreffekten under referen-
ceforholdene målt på krumtapakslen)
α1= korrektionsfaktoren for atmosfæriske referenceforhold
α2= korrektionsfaktoren for transmissionseffektivitet
P = målt motoreffekt (observeret motoreffekt).1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 27
▼M1
▼B
4.2. Atmosfæriske forhold
4.2.1. Standardbetingelser
4.2.1.1. Standardtemperatur (T0):
298 K (25 ºC).
4.2.1.2. Tørt standardtryk(Ps0)
99 kPa.
4.2.2. Atmosfæriske forhold ved afprøvningen
Under afprøvningen skal følgende grænser være overholdt:
4.2.2.1. Afpr øvningstemperatur (T)
283 K < T < 318 K.
4.3. Beregning af korrektionsfaktorerne
4.3.1. Bestemmelse af faktor α2
— Såfremt måling sker direkte på krumtapakslen, skal faktoren
sættes til 1.
— Såfremt der ikke måles direkte på krumtapakslen, skal
faktoren beregnes ved hjælp af formlen:
α2¼1
nt
Hvor nter virkningsgraden for kraftoverføringen mellem krumta-
pakslen og målepunktet.
Kraftoverføringens virkningsgrad ntberegnes som produktet
(multiplikationen) af virkningsgraden njog de enkelte elementer
i kraftoverføringen:
nt=n1×n2×…×nj
Virkningsgraden njaf kraftoverføringens enkelte elementer er
anført i følgende tabel:
TypeVirknings-
grad
Tandhjulssæt Lige tandhjul 0,98
Spiralfortanding 0,97Koniskfortanding 0,96
Kæde Rullekæde 0,95
Lydløs kæde 0,98
Drivrem Tandrem 0,95
Kilerem 0,94
Væskekobling eller momentom-
formerVæskekobling (
1) 0,92
Momentomformer (1) 0,92
(1) Forudsat at denne ikke er spærret.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 28
▼B
4.3.2. Beregning af korrektionsfaktoren α1(1)
4.3.2.1. Definition af de fysiske størrelser T, Ps, som indgår i korrektions-
faktoren α1
T = den absolutte temperatur af motorens indsugningsluft
Ps= det tørre atmosfæretryk i kilopascal (kPa), dvs. det totale
barometertryk minus vanddamptrykket.
4.3.2.2. Faktoren α1
Korrektionsfaktoren α1beregnes efter formlen:
α1¼99
Ps/C18/C191;2
/C1T
298/C18/C190;6
Denne formel kan kun anvendes, hvis 0,93 ≤α1≤1,07.
Overskrides de anførte grænseværdier, skal den beregnede korri-
gerede værdi angives og afprøvningsbetingelserne (temperatur og
tryk) nøje anføres i prøverapporten.
5. PRØVERAPPORT
Prøverapporten skal indeholde resultater og alle beregninger, som
kræves til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og
maksimal nettoeffekt som angivet i undertillæg 3, samt motorens
specifikationer som angivet i undertillæg 2.
Prøverapporten skal endvidere indeholde følgende oplysninger:1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 29
(1) Prøvningen kan finde sted i en hal med klimastyring, hvor de atmosfæriske forhold kan
reguleres.
▼B
1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 30
▼B
De enkelte måleresultater
Motorens effekt
Motorhastighed, min−1
Dynamometerets rotationshastighed, min−1
Belastning af dynamometerbremse, N
Drejningsmoment, målt på krumtapaksel, NmMålt effekt, kW
Prøvningsbetingelser Atmosfæretryk, kPa
Indsugningsluftens temperatur, K
Damptryk, kPaAtmosfærisk korrektionsfaktor, α
1
Mekanisk korrektionsfaktor, α2
Korrigeret drejningsmoment ved krumtapaksel, Nm
Korrigeret effekt, kWSpecifikt brændstofforbrug(
1), g/kWh
Temperatur af motorens kølervæske, K(2)
Olietemperatur i målepunktet, KUdstødningens temperatur, KLuftens temperatur efter kompressoren, K
Tryk efter kompressoren, kPa
(1) Uden korrektion af effekten på grund af den atmosfæriske faktor.
(2) Målepunktets placering angives: måling foretaget (det ikke gældende
overstreges):
a) ved kølervæskeafgangen
b) ved tændrørets pakning
c) anden placering (anføres).
6. TOLERANCER FOR MÅLING AF MAKSIMALT DREJ-
NINGSMOMENT OG MAKSIMAL NETTOEFFEKT
6.1. Det maksimale drejningsmoment og den maksimale nettoeffekt,
som den tekniske tjeneste finder ved målingen, må højst afvige
± 5 % fra de af fabrikanten angivne værdier, hvis den målte
effekt er ≤11 kW og ± 2 %, hvis den målte effekt er > 11 kW,
med en tolerance på 1,5 % for motorens omdrejningshastighed.
6.2. Det maksimale drejningsmoment og den maksimale nettoeffekt,
bestemt ved overensstemmelseskontrol af produktionen, må højst
afvige ± 10 % fra de ved typegodkendelsen bestemte værdier,
hvis den målte effekt er ≤11 kW og ± 5 %, hvis den målte
effekt er > 11 kW.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 31
▼B
Undertillæg 1
Måling af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt ved motor-
temperaturmetoden
1. AFPRØVNINGSBETINGELSER
1.1. Afprøvningen til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og
maksimal nettoeffekt skal udføres ved fuldt åbent gasspjæld, og
motoren skal være udstyret som angivet i tabel 1.
1.2. Målingerne skal foretages under normale funktionsbetingelser;
motorens lufttilførsel skal være tilstrækkelig. Motoren skal være
tilkørt på den af fabrikanten foreskrevne måde. Forbrændin-
gskamrene må indeholde belægninger, men i begrænset mængde.
Afprøvningsbetingelserne, såsom indsugningsluftens temperatur,
skal vælges så nær som muligt til standardbetingelserne (jf. punkt
4.2.1) for at nedsætte korrektionsfaktoren.
1.3. Temperaturen af motorens indsugningsluft (den omgivende luft)
skal måles højst 0,15 m før luftfilterets indtag, eller, hvis filter
ikke forefindes, 0,15 m før luftindtagsrøret. Termometer eller
termoelement skal beskyttes mod strålevarme og skal være
anbragt direkte i luftstrømmen. Endvidere skal disse dele være
beskyttet mod forstøvet brændstof. Der skal anvendes et tilstræk-
keligt antal positioner til at give en repræsentativ
gennemsnitstemperatur på indsugningsluften.
1.4. Til målingerne skal der vælges en motorhastighed, som skal over-
holdes med en nøjagtighed på ± 1 %.
1.5. Målingerne af bremsebelastningen skal aflæses på dynamometeret
i det øjeblik, hvor temperaturen for motoren når op på regule-
ringstemperaturen, medens motorhastigheden holdes
tilnærmelsesvis konstant.
1.6. Målingerne af bremsebelastningen, brændstofforbrug og tempe-
ratur af indsugningsluften skal foretages samtidigt, og som
resultat skal gælde gennemsnittet af to stabiliserede, på hinanden
følgende målinger; for bremsebelastning og brændstofforbrug
gælder, at disse to målinger indbyrdes ikke må afvige mere end
2% .
1.7. Aflæsningen af brændstofforbruget skal indledes, når motoren
med sikkerhed har nået den specificerede hastighed.
Når der til måling af omdrejningshastighed og forbrug anvendes
en anordning med automatisk udløsning, skal målingerne strække
sig over mindst 10 sekunder; sker betjeningen af måleanord-
ningen manuelt, skal måleperioden være mindst 20 sekunder.
1.8. For væskekølede motorer skal temperaturen af kølervæsken ved
udløbet fra motoren være den af fabrikanten specificerede øvre
termostatindstilling ± 5 K. Har fabrikanten ikke specificeret
denne temperatur, skal den være 353 K ± 5 K.
For luftkølede motorer skal temperaturen, målt ved tændrørets
pakning, være den af fabrikanten ved standardbetingelserne fore-
skrevne maksimaltemperatur ± 10 K.
1.9. For luftkølede motorer skal måling af temperaturen ved tændrør-
spakningen foretages ved hjælp af et termometer med
termoelement og pakning.
1.10. Brændstoftemperaturen, målt ved indgangen til karburator eller
indsprøjtningssystem, skal være inden for de af fabrikanten
angivne grænser.
1.11. Smøremidlets temperatur, målt i bundkarret eller ved afgangen
fra eventuel oliekøler, skal være inden for de af fabrikanten fore-
skrevne grænser.
1.12. Afgangstemperaturen af udstødningsgassen skal måles ved
flangen (flangerne) af udstødningsmanifolden (-erne) eller ved
udstødningsåbningerne.
1.13 Der skal anvendes et brændstof som omhandlet i punkt 3.3.12 i
bilag I.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 32
▼B
1.14. Såfremt den normale lyddæmper ikke kan anvendes, skal der ved
afprøvningen anvendes en anordning, som er forenelig med moto-
rens normale omdrejningsområde, i overensstemmelse med
fabrikantens specifikation. Navnlig gælder, at når motoren er i
gang, må prøvelaboratoriets system til udsugning af udstød-
ningsgas ikke forårsage en afvigelse fra atmosfæretrykket på
mere end ± 740 Pa (7,40 mbar) i det punkt, hvor systemet er
tilsluttet køretøjets udstødningssystem, med mindre fabrikanten
udtrykkelig før afprøvningen har specificeret modtrykket, i
hvilket tilfælde den mindste af de to værdier skal være gældende.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 33
▼B
Undertillæg 2
Oplysningsskema for motorens hovedspecifikationer (1)med indvirkning på
dens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt
(Motor med styret tænding for to- og trehjulet motorcykel)
(Vedlægges ansøgningen om typegodkendelse, hvis denne ikke indgives
samtidig med ansøgningen om standardtypegodkendelse af køretøjet)
Løbenummer (tildelt af ansøgeren). …Ansøgning om typegodkendelse for to- eller trehjulet motorcykel for så vidt
angår motorens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt skal
ledsages af de oplysninger, der er nævnt under afsnit A i bilag II til direktiv
92/61/EØF, punkt:
0.1
0.2
0.4 til 0.6
3 til 3.2.2
3.2.4 til 3.2.4.1.5
3.2.4.3 til 3.2.12.2.1
3.5 til 3.6.3.1.2.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 34
(1) For motorer eller systemer af ikke sædvanlig type skal fabrikanten angive data svarende
til nedennævnte.
▼B
Undertillæg 3
1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 35
▼B
Tillæg 3
Bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af
motor med kompressionstænding for to- og trehjulet køretøj
1. DEFINITIONER
I dette direktiv forstås ved:
1.1. Nettoeffekt
Effekt afgivet til prøvebænken fra enden af krumtapakslen eller
tilsvarende, ved den af fabrikanten fastlagte motorhastighed og
med det i tabel 1 anførte motorudstyr. Kan måling kun foretages,
når gearkassen er monteret på motoren, skal gearkassens virk-
ningsgrad tages i betragtning.
1.2. Maksimal nettoeffekt
Den største nettoeffekt, målt ved fuld last på motoren.
1.3. Drejningsmoment
Drejningsmomentet, målt ved de i punkt 1.1 anførte betingelser.
1.4. Maksimalt drejningsmoment
Det største drejningsmoment, målt ved fuld last på motoren.
1.5. Motorudstyr
De i tabel 1 anførte aggregater og anordninger.
1.6. Standardudstyr
Alt udstyr, som af fabrikanten foreskrives til en given anvendelse.
1.7. Motortype
De motorer, der ikke indbyrdes frembyder grundlæggende
forskelle med hensyn til de karakteristika, som er defineret i
undertillæg 1.
2. NØJAGTIGHED AF DREJNINGSMOMENT- OG EFFEKTMÅ-
LING VED FULD LAST PÅ MOTOREN
2.1. Drejningsmoment
Målt drejningsmoment ± 1 %(1).
2.2. Omdrejningshastighed
Målenøjagtigheden skal være ± 1 %. Omdrejningshastigheden
skal fortrinsvis måles med automatisk synkroniseret omdrejnings-
tæller og tidstæller.
2.3. Brændstofforbrug
± 1 % for samtlige anvendte apparater.
2.4. Brændstoffets temperatur
±2K .
2.5. Temperatur af motorens indsugningsluft
±2K .1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 36
(1) Anordningen til måling af drejningsmomentet skal være kalibreret med hensyntagen til
tab ved friktion. Tilladt unøjagtighed i nederste halvdel af måleskalaen på prøve-
bænken: ± 2 % af det målte drejningsmoment.
▼B
2.6. Atmosfæretryk
± 100 Pa.
2.7. Tryk i indsugningssystemet
± 50 Pa (jf. fodnote 1 a) til tabel 1).
2.8. Tryk i udstødningssystemet
± 200 Pa (jf. fodnote 1 b) til tabel 1).
3. MÅLING AF MOTORENS MAKSIMALE DREJNINGSMO-
MENT OG MAKSIMALE NETTOEFFEKT
3.1. Motorudstyr
3.1.1. Motorudstyr, som skal medtages
Under afprøvningen skal der i prøvebænken monteres sådant
motorudstyr (angivet i tabel 1), som er nødvendigt for den pågæl-
dende anvendelse af motoren; udstyret skal så vidt muligt
placeres på samme måde, som det ville blive placeret ved den
pågældende anvendelse.
3.1.2. Motorudstyr, som ikke skal medtages
Motorudstyr, som udelukkende er nødvendigt for anvendelse af
selve køretøjet, men som kan være monteret på motoren, skal
afmonteres inden afprøvningen, eksempelvis
— luftkompressor til bremser
— pumper til servostyring
— pumpe til affjedringssystem— luftkonditioneringssystem.
For motorudstyr, som ikke kan afmonteres, skal effektforbruget
uden belastning bestemmes og tillægges den målte effekt.
3.1.3. Udstyr til start af motorer med kompressionstænding
Der er følgende to muligheder:
a) elektrisk start: generatoren er monteret og føder, om nødven-
digt, det til motorens funktion krævede udstyr
b) ikke elektrisk start: hvis der er udstyr, som er nødvendigt for
motorens funktion og som fødes elektrisk, tilsluttes genera-
toren og føder udstyret. I modsat fald fjernes den.
I begge tilfælde skal det system, som producerer og opsamler den
nødvendige startenergi, være monteret og fungere i ubelastet
stand.
TABEL 1
Motorudstyr, som skal være monteret ved bestemmelse af maksimalt drejningsmo-
ment og maksimal nettoeffekt af motor med kompressionstænding
Nr. UdstyrMonteret ved måling af drejningsmoment
og nettoeffekt
1 Indsugningssystem
— Indsugningsmanifold
— Luftfilter 1a— Indsugningslyddæmper1a— Udtag for recirkulation af gas
fra krumtaphus
— Eventuel hastighedsbegræn-
ser1aHvis standardudstyr — Ja
2 Anordning til forvarmning af
indsugningsmanifoldHvis standardudstyr — Ja (om
muligt skal anordningen indstilles i
sin gunstigste position)1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 37
▼B
Nr. UdstyrMonteret ved måling af drejningsmoment
og nettoeffekt
3 Udstødningssystem
— Udstødningsrensningssystem
— Udstødningsmanifold— Rør1b
— Lyddæmper 1b
— Udstødningsrør1b— Motorbremse (
2)
— Anordning til trykladningHvis standardudstyr — Ja
4 Brændstoffødepumpe (3) Hvis standardudstyr — Ja
5 Brændstofindsprøjtningssystem
— Forfilter
— Filter— Pumpe— Højtryksrør— Indsprøjtningsdyse— Eventuel luftindtagsventil (
4)
— Eventuelt elektronisk styresy-
stem, luftgennemstrøm-
ningsmåler osv.Hvis standardudstyr — Ja
6 Væskekøling
— Motorhjelm
— Luftudtag, motorhjelm— Køler— Ventilator (
5)(6)
— Ventilatorskærm
— Vandpumpe
— Termostat (7)Hvis standardudstyr — Ja (5)
7 Luftkøling
— Ventilatorskærm
— Blæser (5)(6)
— TemperaturregulatorHvis standardudstyr — Ja
8 Elektrisk udstyr Hvis standardudstyr — Ja (8)
9 Eventuel trykladning
— Kompressor drevet direkte af
motoren og/eller af udstød-
ningsgassen
— Ladeluftkøler (9)
— Kølevæskepumpe eller venti-
lator (drevet af motoren)
— Eventuel anordning til regule-
ring af kølevæskegennem-
strømningHvis standardudstyr — Ja
10 Hjælpeventilator til prøvebænkOm nødvendigt— Ja1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 38
▼B
Nr. UdstyrMonteret ved måling af drejningsmoment
og nettoeffekt
11 Anordninger til forureningsbe-
grænsning(10)Hvis standardudstyr — Ja
1a Det komplette indsugningssystem skal monteres som ved den foreskrevne anvendelse:
— når der består risiko for, at det har en væsentlig indvirkning på
motorens effekt
— når det drejer sig om totaktsmotorer— når fabrikanten kræver det.
I andre tilfælde kan et lignende system anvendes, og det skal konstateres, at indsugnings-
trykket ikke afviger mere end 100 Pa fra den af fabrikanten angivne grænseværdi for et rent
luftfilter.
1b Det komplette udstødningssystem skal monteres som ved den foreskrevne anvendelse:
— når der består risiko for, at det har en væsentlig indvirkning på
motorens effekt
— når det drejer sig om totaktsmotorer— når fabrikanten kræver det.
I andre tilfælde kan et lignende system monteres, forudsat at trykket ved udgangen af moto-
rens udstødningssystem ikke afviger mere end 1000 Pa fra det af fabrikanten angivne tryk.
Udgangen af motorens udstødningssystem defineres som et punkt, der ligger 150 mm fra
afslutningen af den del af udstødningssystemet, der er monteret på motoren.
(
2) Hvis der findes en motorbremse i udstødningssystemet, skal bremseventilen indstilles i fuldt
åben position.
(3) Brændstoffets fødetryk kan om nødvendigt indstilles til at gengive det eksisterende tryk ved
den givne motoranvendelse (især hvis et brændstofretursystem anvendes).
(4) Luftindtagsventilen er styreorgan for den pneumatiske regulator af indsprøjtningspumpen.
Regulatoren eller indsprøjtningssystemet kan indeholde andre elementer, som kan påvirke
mængden af indsprøjtet brændstof.
(5)►M1Køleren, ventilatoren, ventilatorkapslingen, vandpumpen og termostaten skal på prøve-
bænken, i så stort omfang som muligt, være i samme position, som når de er installeret ikøretøjet. Hvis køleren, ventilatoren, ventilatorkapslingen, vandpumpen og termostaten påprøvebænken har en anden position, end når de er installeret i køretøjet, skal positionen på
prøvebænken beskrives og noteres i prøverapporten. ◄Kølingen af væsken kan ske enten
gennem motorens køler eller gennem et udvendigt kredsløb, under forudsætning af at dettekredsløbs ydelsestab og pumpeindgangstryk i det væsentlige er de samme som i motorenskølesystem. Har motoren kølerjalousi, skal dette være åbent. Hvis køleren, ventilatoren ogventilatorskærmen af praktiske grunde ikke kan monteres på motoren, bestemmes den effekt,
som ventilatoren forbruger monteret adskilt i sin korrekte position i forhold til køler og skærm
(hvis denne findes), ved de omdrejningshastingheder, som svarer til motorens omdrejningsha-stighed under effektprøven, enten ved beregning ud fra typedata eller ved praktisk afprøvning.Denne effekt, korrigeret ud fra de atmosfæriske standardbetingelser, der er defineret i punkt4.2, skal fratrækkes den korrigerede effekt.
(
6) Hvis ventilator eller blæser kan frakobles, skal prøven gennemføres ved ventilator/blæser
frakoblet, og hvis ventilator eller blæser er progressiv, skal prøven gennemføres med venti-lator/blæser kørende med maksimalt slip.
(
7) Termostaten kan indstilles i fuldt åben position.
(8) Generatorens minimale effekt: generatoren skal give den netop nødvendige strøm til fødning
af det udstyr, som er nødvendigt for motorens funktion. Hvis det er nødvendigt at tilslutte et
batteri, skal dette være i god stand og fuldstændigt ladet.
(9) Ladeluftkølede motorer skal afprøves med ladeluftkøling, uanset om de er væske- eller luftkø-
lede, men dersom fabrikanten ønsker det, kan et prøvebænksystem anvendes i stedet for enluftkølet køler. I begge tilfælde skal effektmålingen ved hver given omdrejningshastighed fore-tages med det samme tryk- og temperaturfald i motorluften efter passage af ladeluftkøleren på
prøvebænksystemet som det af fabrikanten angivne fald for systemet på det komplette køretøj.
(
10) De forureningsbegrænsende foranstaltninger kan f.eks omfatte udstødningsgasrecirkulationssy-
stem, katalysator, varmereaktor, sekundært lufttilførselssystem og system til modvirkning afbrændstoffordampning.
3.2. Motorens indstilling
I tabel 2 er angivet, hvorledes motoren skal være indstillet under
måling af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt.
TABEL 2
Motorens indstilling
1 Indstilling af indsprøjtningspum-
pens leveringsmængde
Indstilling foretages efter fabrikan-
tens standardspecifikationer for den
pågældende anvendelse uden yderli-
gere ændringer2 Indstilling af tændings- eller
indsprøjtningstidspunkt (forstil-
lingskurve)
3 Indstilling af regulator
4 Anordninger til forureningsbe-
grænsning1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 39
▼B
3.3. Afprøvningsbetingelser
3.3.1. Afprøvningen til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og
maksimal nettoeffekt skal udføres med indsprøjtningspumpen i
maksimumsstilling, og motoren skal være udstyret som angivet i
tabel 1.
3.3.2. Målingerne skal foretages under normale og stabiliserede funkti-
onsbetingelser; motorens lufttilførsel skal være tilstrækkelig.
Motoren skal være tilkørt på den af fabrikanten foreskrevne
måde. Forbrændingskamrene må indeholde belægninger, men i
begrænset mængde.
Afprøvningsbetingelserne, såsom indsugningsluftens temperatur,
skal vælges så nær som muligt til standardbetingelserne (jf. punkt
4.2) for at nedsætte korrektionsfaktoren.
3.3.3. Temperaturen af motorens indsugningsluft (den omgivende luft)
skal måles højst 0,15 m før luftfilterets indtag, eller, hvis filter
ikke forefindes, 0,15 m før luftindtagsrøret. Termometer eller
termoelement skal beskyttes mod strålevarme og skal være
anbragt direkte i luftstrømmen. Endvidere skal disse dele være
beskyttet mod forstøvet brændstof. Der skal anvendes et tilstræk-
keligt antal positioner til at give en repræsentativ
gennemsnitstemperatur på indsugningsluften.
3.3.4. Før enhver måling skal drejningsmoment, omdrejningshastighed
og temperaturer have været praktisk talt konstante i mindst 30
sekunder.
3.3.5. Til målingerne skal der vælges en motorhastighed, som skal over-
holdes med en nøjagtighed på ± 1 % eller ± 10 min−1i forhold til
den valgte hastighed, idet den største værdi er gældende.
3.3.6. Målingerne af bremsebelastning og temperatur af indsugnings-
luften skal foretages samtidig, og som resultat skal gælde
gennemsnittet af to stabiliserede, på hinanden følgende målinger;
for bremsebelastning gælder, at disse to målinger indbyrdes ikke
må afvige mere end 2 %.
3.3.7. Temperaturen af kølervæsken ved udløbet fra motoren skal være
den af fabrikanten specificerede øvre termostatindstilling ± 5 K.
Har fabrikanten ikke specificeret denne temperatur, skal den
være 353 K ± 5 K.
For luftkølede motorer skal temperaturen i et af fabrikanten
angivet punkt holde den af fabrikanten ved standardbetingelserne
foreskrevne maksimaltemperatur + 0/− 20 K.
3.3.8. Brændstoftemperaturen skal måles ved indgangen til indsprøjt-
ningssystem og skal være inden for de af motorens fabrikant
fastsatte grænser.
3.3.9. Temperaturen af smøremidlet, målt i bundkarret eller ved
afgangen fra eventuel oliekøler, skal være inden for de af moto-
rens fabrikant fastsatte grænser.
3.3.10. Der kan anvendes et ekstra reguleringssystem, hvis dette er
nødvendigt for at holde temperaturen inden for de i punkt 3.3.7,
3.3.8 og 3.3.9 angivne grænser.
3.3.11. Brændstof
(Se punkt 3.3.12 i bilag I).
3.4. Prøvernes udførelse
Målingerne skal udføres ved et sådant antal forskellige motorha-
stigheder, at effektkurven i området mellem den af fabrikanten
anbefalede laveste og højeste motorhastighed kan bestemmes
korrekt. Dette hastighedsområde skal indbefatte den motorha-
stighed, hvor motoren afgiver sin største effekt. For hver
hastighed beregnes gennemsnittet af mindst to stabiliserede
målinger.
3.5. Måling af røgindeks
Motorer med kompressionstænding skal under prøven kontrolleres
for udstødningsgassernes overensstemmelse med forskrifterne om
foranstaltninger mod luftforurening, når disse bringes i anven-
delse.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 40
▼B
4. KORREKTIONSFAKTORER FOR DREJNINGSMOMENT OG
EFFEKT
4.1. Definition af faktorerne αdogα2
Faktorer, med hvilke målt drejningsmoment og nettoeffekt skal
multipliceres for at kunne bestemme en motors drejningsmoment
og nettoeffekt, under hensyntagen til den under prøvningen
anvendte transmissions effektivitet (faktor α2) og for at bringe
målt drejningsmoment og nettoeffekt ind under de i punkt 4.2.1
specificerede atmosfæriske referenceforhold (faktor αd).
Korrektionsformlen for motoreffekt er som følger:
P0=αd·α2·P
hvor:
P0= korrigeret motoreffekt (dvs. motoreffekten under referen-
ceforholdene målt på krumtapakslen)
αd= korrektionsfaktoren for atmosfæriske referenceforhold
α2= korrektionsfaktoren for transmissionseffektivitet (se tillæg
2, punkt 4.3.1)
P = målt motoreffekt (observeret motoreffekt).
4.2. Atmosfæriske standardbetingelser
4.2.1. Temperatur T0
298 K (25 ºC).
4.2.2. Tørt tryk (Pso)
99 kPa.
Bemærk: Det tørre standardtryker baseret på et totaltrykpå
100 kPa og et vanddamptryk på 1 kPa.
4.3. Atmosfæriske betingelser ved afprøvningen
Under afprøvningen skal følgende grænser være overholdt:
4.3.1. Temperatur (T)
283 K≤T≤318 K.
4.3.2. Tryk (Ps)
80 kPa≤Ps≤110 kPa.
4.4. Fastlæggelse af korrektionsfaktoren αd(1)
Effektkorrektionsfaktoren αdfor motorer med kompressionstæn-
ding ved konstant brændstofgennemstrømningshastighed fås ved
anvendelse af følgende formel:
αd=( fa)fm
hvor:f
a= den atmosfæriske faktor
fm= karakteristikparameteren for hver motortype og indstil-
ling.
4.4.1. Atmosfærisk faktor fa
Denne faktor angiver omgivelsernes (tryk, temperatur og luftfug-
tighed) indvirkning på motorens indsugningsluft. Formlen for den
atmosfæriske faktor er forskellig fra motortype til motortype.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 41
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
4.4.1.1. Karburatormotorer og mekanisk trykladede motorer
fa¼99
Ps/C18/C19
/C1T
298/C18/C190;7
4.4.1.2. Turboladede motorer (trykladede) med eller uden
ladeluftkøling
fa¼99
Ps/C18/C190;7
/C1T
298/C18/C191;5
4.4.2. Motorfaktor fm
fmer en funktion af qc(korrigeret brændstofforbrug) som følger:
fm= 0,036 · qc− 1,14
hvor:
qc= q/r
hvor:
q = brændstofforbruget i milligram pr. motorcyklus pr. liter
samlet slagvolumen (mg/(l · motorcyklus))
r = trykforholdet mellem kompressorudgang og kompressorind-
sugning (r = 1 for karburatormotorer).
Denne formel er gyldig for qc-værdier mellem 40 mg/(l · motor-
cyklus) og 65 mg/(l · motorcyklus), begge tal inklusive.
Ved qc-værdier under 40 mg/(l · motorcyklus) vil fmblive sat til
en konstant værdi på 0,3 (fm= 0,3).
Ved qc-værdier under 65 mg/(l · motorcyklus) vil fmblive sat til
en konstant værdi på 1,2 (fm= 1,2) (se figuren).
4.4.3. Betingelser, der skal opfyldes i laboratoriet
En prøve er kun gyldig, dersom det for korrektionsfaktoren αdgælder, at:
0,9≤αd≤1,1
Overskrides de anførte grænseværdier, skal den beregnede korri-
gerede værdi angives, og afprøvningsbetingelserne (temperatur og
tryk) nøje anføres i prøverapporten.
5. PRØVERAPPORT
Prøverapporten skal indeholde resultater og alle beregninger, som
kræves til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 42
▼B
maksimal nettoeffekt som angivet i undertillæg 2, samt motorens
specifikationer som angivet i undertillæg 1.
Prøverapporten skal endvidere indeholde følgende oplysninger:1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 43
▼B
1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 44
▼B
De enkelte måleresultater
Motorens effekt
Motorhastighed, min−1
Dynamometerets rotationshastighed, min−1
Belastning af dynamometerbremse, N
Drejningsmoment, målt på krumtapaksel, NmMålt effekt, kW
Prøvningsbetingelser Atmosfæretryk, kPa
Indsugningsluftens temperatur, K
KorrektionsfaktorKorrigeret drejningsmoment ved krumtapaksel, Nm
Korrigeret effekt, kW
Specifikt brændstofforbrug(
1), g/kWh
Temperatur af motorens kølervæske, K(2)
Olietemperatur i målepunktet, K
Udstødningens temperatur, K
Luftens temperatur efter kompressoren, KTryk efter kompressoren, kPa
(1) Uden korrektion af effekten.
(2) Målepunktets placering angives: måling foretaget (det ikke gældende
overstreges):
a) ved kølervæskeafgangen
b) ved tændrørets pakning
c) anden placering (anføres).
6. TOLERANCER FOR MÅLING AF MAKSIMALT DREJ-
NINGSMOMENT OG MAKSIMAL NETTOEFFEKT
6.1. Det maksimale drejningsmoment og den maksimale nettoeffekt,
som den tekniske tjeneste finder ved målingen, må højst afvige
± 5 % fra de af fabrikanten angivne værdier, hvis den målte
effekt er ≤11 kW og ± 2 %, hvis den målte effekt er ≥11 kW,
med en tolerance på 1,5 % for motorens omdrejningshastighed.
6.2. Det maksimale drejningsmoment og den maksimale nettoeffekt,
bestemt ved overensstemmelseskontrol af produktionen, må højst
afvige ± 10 % fra de ved typegodkendelsen bestemte værdier,
hvis den målte effekt er ≤11 kW, og ± 5 %, hvis den målte
effekt er ≥11 kW.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 45
▼B
Undertillæg 1
Oplysningsskema for motorens hovedspecifikationer (1)med indvirkning på
dens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt
(Motor med kompressionstænding for to- og trehjulet motordrevet køretøj)
(Vedlægges ansøgningen om typegodkendelse, hvis denne ikke indgives
samtidig med ansøgningen om standardtypegodkendelse af køretøjet)
Løbenummer (tildelt af ansøgeren): …Ansøgning om typegodkendelse af to- eller trehjulet motordrevet køretøj for så
vidt angår maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt skal ledsages af
de oplysninger, der er nævnt under afsnit A i bilag II til direktiv 92/61/EØF,
punkt:
0.1
0.2
0.4 til 0.6
3 til 3.2.1.5
3.2.2
3.2.4.2 til 3.2.4.2.8.3
3.2.5 til 3.2.6.8
3.2.7 til 3.2.12.2.1
3.5 til 3.6.3.1.2.1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 46
(1) For motorer eller systemer af ikke sædvanlig type skal fabrikanten angive data svarende
til nedennævnte.
▼B
Undertillæg 2
1995L0001 — DA — 07.06.2002 — 001.001 — 47