1991L0630 — DA — 05.06.2003 — 003.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 19. november 1991
om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin
(91/630/EØF)
(EFT L 340 af 11.12.1991, s. 33)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Rådets direktiv 2001/88/EF af 23. oktober 2001 L 316 1 1.12.2001
►M2Kommissionens direktiv 2001/93/EF af 9. november 2001 L 316 36 1.12.2001
►M3Rådets forordning (EF) nr. 806/2003 af 14. april 2003 L 122 1 16.5.2003
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 19. november 1991
om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin
(91/630/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske
Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 43,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, (2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale
udvalg (3), og
ud fra følgende betragtninger:
Alle medlemsstater har ratificeret den europæiske konvention om
beskyttelse af dyr under opdræt; Fællesskabet har også godkendtkonventionen ved afgørelse 78/923/EØF (
4) og har deponeret godken-
delsesinstrumentet;
Europa-Parlamentet har ved beslutning af 20. februar 1987 om politi-
kken vedrørende dyrs velfærd (5) anmodet Kommissionen om at
fremsætte forslag til mindstekrav med hensyn til intensivt opdræt afslagtesvin;
svin er som levende dyr anført på listen over varer i Traktatens bilag II;
svineopdræt udgør en integrerende del af landbrugets aktiviteter; det er
en indkomstkilde for en del af landbrugsbefolkningen;
forskelle, som kan fordreje konkurrencevilkårene, hindrer, at den fælles
markedsordning for svin og afledte produkter kan fungere tilfredsstil-
lende;
der bør derfor fastsættes fælles mindstekrav med hensyn til beskyttelse
af avls- og fedesvin for at sikre en rationel produktionsudvikling;
de officielle myndigheder, producenterne, forbrugerne og andre bør
holdes underrettet om udviklingen på dette område; Kommissionenbør følgelig på grundlag af en rapport fra Den Videnskabelige Veteri-nærkomité aktivt fortsætte den videnskabelige forskning for at findefrem til det eller de opdrætssystemer, som bedst kan sikre svinenesvelfærd; der bør derfor fastlægges en foreløbig periode, inden for
hvilken Kommissionen kan udføre denne opgave —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
I dette direktiv fastsættes mindstekrav med hensyn til beskyttelse af
svin, der holdes indelukket med henblik på avl og opfedning.
Artikel 2
I dette direktiv forstås ved:
1) »svin«: et svin i enhver alder, uanset om det opdrættes til avl eller
opfedning
2) »orne«: et handyr efter puberteten, bestemt til avl
3) »gylt«: et hundyr efter puberteten og inden faring1991L0630 — DA — 05.06.2003 — 003.001 — 2
(1) EFT nr. C 214 af 21. 8. 1989, s. 31.
(2) EFT nr. C 113 af 7. 5. 1990, s. 183.
(3) EFT nr. C 62 af 12. 3. 1990, s. 40.
(4) EFT nr L 323 af 17. 11. 1978, s. 12.
(5) EFT nr. C 76 af 23. 3. 1987, s. 185.
▼B
4) »so«: et hundyr efter første faring
5) »diegivende so«: et hundyr fra perinatalperiode til fravænning af
pattegrisene
6) »goldso og drægtig so«: en so mellem fravænning og perinatal
periode
7) »pattegris«: en gris fra fødsel til fravænning8) »fravænnet gris«: en fravænnet gris på indtil ti uger
9) »avls-/fedesvin«: et svin fra ti uger indtil slagtning eller avlsbrug
10) »kompetent myndighed«: den kompetente myndighed som defi-
neret i artikel 2, nr. 6, i direktiv 90/425/EØF (
1).
Artikel 3
Medlemsstaterne sikrer følgende:
1) Alle bedrifter skal opfylde følgende krav:
a) Det frie gulvareal, som er til rådighed for hver fravænnet gris
eller hvert avls-/fedesvin i flokbortset fra gylte efter løbning og
søer, skal være på mindst:
Levende vægt
(kg)m2
Indtil 10 0,15
Over 10 og indtil 20 0,20
Over 20 og indtil 30 0,30Over 30 og indtil 50 0,40Over 50 og indtil 85 0,55
Over 85 og indtil 110 0,65
Mere end 110 1,00
b) Det samlede frie gulvareal, som er til rådighed for hver gylt efter
løbning og hver so, når gylte og/eller søer holdes i flok, skal
henholdsvis være på mindst 1,64 m2og 2,25 m2. Når disse dyr
holdes i flokke på færre end seks dyr, bør det frie gulvarealøges med 10 %. Når disse dyr holdes i flokke på 40 eller fleredyr, kan det frie gulvareal nedsættes med 10 %.
2) Gulvarealer skal opfylde følgende krav:
a) For gylte efter løbning og drægtige søer: En del af det areal, der
kræves i nr. 1, litra b), og som skal svare til mindst 0,95 m
2pr.
gylt og mindst 1,3 m2pr. so, skal være et sammenhængende
areal med fast gulv, hvoraf højst 15 % består af åbninger tildræning.
b) Når der anvendes betonspaltegulve til svin i flok
i) må bredden af spalteåbningen ikke være over:
— 11 mm for pattegrise
— 14 mm for fravænnede grise
— 18 mm for avls-/fedesvin— 20 mm for gylte efter løbning og søer1991L0630 — DA — 05.06.2003 — 003.001 — 3
(1) EFT nr. L 224 af 18. 8. 1990, s. 29. Direktivet er senest ændret ved direktiv
91/496/EØF (EFT nr. L 268 af 24. 9. 1991, s. 56).▼M1
▼M1
ii) skal spaltebredden mindst være:
— 50 mm for pattegrise og fravænnede grise
— 80 mm for avls-/fedesvin, gylte efter løbning og søer.
3) Opførelse eller indretning af anlæg, hvor søer og gylte er bundet, er
forbudt. Fra den 1. januar 2006 er anvendelse af bindsler til søer oggylte forbudt.
4) a) Søer og gylte skal holdes i flok i perioden fra fire uger efter
løbning til en uge før det forventede faretidspunkt. Den sti, hvor
flokken holdes, skal have sider, hvis længde er over 2,8 m. Når
disse dyr holdes i flokke på færre end seks dyr, skal den sti, hvorflokken holdes, have sider, hvis længde er over 2,4 m.
b) Uanset litra a) kan søer og gylte, der opdrættes på bedrifter med
under ti søer, holdes enkeltvis i den periode, der er nævnt i litraa), såfremt de let kan vende sig i stien.
5) Med forbehold af kravene i bilaget skal søer og gylte have perma-
nent adgang til rodemateriale, der mindst opfylder de relevante krav
i bilaget.
6) Søer og gylte, der holdes i flokke, skal fodres ved hjælp af et
system, der sikrer, at hvert dyr kan få tilstrækkeligt foder, også nårder er konkurrenter til foderet til stede.
7) For at stille dyrenes sult og opfylde deres behov for at tygge, skal
alle goldsøer og drægtige søer og gylte have en tilstrækkelig
mængde fyldigt foder eller foder med højt fiberindhold samt foder
med højt energiindhold.
8) Svin, som skal holdes i flok, og som er særlig aggressive, er blevet
angrebet af andre svin eller er syge eller skadede, kan dog opstaldesmidlertidigt i individuelle stier. I så fald skal de pågældende stiervære så store, at dyrene let kan vende sig, hvis dette ikke er i
modstrid med specifikveterinærrådgivning.
9) Fra den 1. januar 2003 gælder nr. 1, litra b), nr. 2, 4 og 5 samt nr. 8,
sidste punktum, for alle nyopførte og genopførte bedrifter ogbedrifter, der tages i brug for første gang efter denne dato. Fra den1. januar 2013 gælder disse bestemmelser for alle bedrifter.
Nr. 4, litra a), gælder ikke for bedrifter med under ti søer.
Artikel 4
1. Medlemsstaterne sørger for, at svineopdræt sker i overensstem-
melse med de almindelige bestemmelser, der er fastsat i bilaget.
Indtil den 30. juni 1995 kan medlemsstaternes kompetente myndig-
heder dog tillade, at kapitel I, punkt 3, 5, 8 og 11, i bilaget fraviges.
2. Inden dette direktiv træder i kraft, fastsætter Kommissionen
desuden i samarbejde med medlemsstaterne — i form af en henstilling— eventuelle yderligere mindstekrav som supplement til kravene i bi-
laget med henblikpå besk yttelse af svin.
Artikel 5
Forskrifterne i bilaget kan ændres efter fremgangsmåden i artikel 10 for
at tage hensyn til den videnskabelige udvikling.
Artikel 5a
Medlemsstaterne sørger for1) at enhver, der beskæftiger eller ansætter personer til pasning af svin,
sikrer sig, at disse personer har modtaget instrukser og vejledningom de relevante bestemmelser i artikel 3 og i bilaget
2) at der er adgang til passende uddannelseskurser. Disse uddannelses-
kurser skal specielt fokusere på velfærdsaspekter.1991L0630 — DA — 05.06.2003 — 003.001 — 4
▼B
▼M1
▼M1
Artikel 6
1. Helst inden den 1. januar 2005 og under alle omstændigheder
inden den 1. juli 2005 forelægger Kommissionen Rådet en rapportudarbejdet på grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Komitéfor Dyrs Sundhed og Trivsel. Rapporten udarbejdes under hensyn til
samfundsøkonomiske følger, sundhedsmæssige følger, miljøindvirk-
ninger og forskellige klimatiske forhold. Den tager ligeledes hensyn tiludviklingen inden for metoder og systemer for svineproduktion ogkødforarbejdning, der vil kunne mindske behovet for operativ kastra-tion. Rapporten ledsages om nødvendigt af passende
lovgivningsforslag vedrørende virkningerne af forskellige gulvarealkrav
og gulvtyper for fravænnede grises og avls-/fedesvins velfærd. Rådettræffer afgørelse med kvalificeret flertal om disse forslag.
2. Senest den 1. januar 2008 forelægger Kommissionen Rådet en
rapport udarbejdet på grundlag af en udtalelse fra Den VidenskabeligeKomité for Dyrs Sundhed og Trivsel.
Rapporten skal især omhandle:
a) virkningerne af belægningsgraden, herunder flokstørrelse og meto-
derne til flokkens sammensætning, for svins velfærd, herunderderes sundhed, i forskellige produktionssystemer
b) virkningerne af staldens udformning, herunder de forskellige gulv-
typer, for svins velfærd, herunder deres sundhed, under hensyn til
forskellige klimatiske forhold
c) risikofaktorer forbundet med halebidning og anbefalinger med
henblikpå at begrænse behovet for halek upering
d) yderligere udviklinger i flokopstaldningssystemer for drægtige søer,
som tager hensyn til både de patologiske, zootekniske, fysiologiske
og etologiske aspekter af forskellige systemer og til deres sundheds-
mæssige og miljømæssige virkninger samt de forskellige klimatiskeforhold
e) fastlæggelse af gulvarealkrav, herunder til løbeafdelingen, for indi-
viduelt opstaldede voksne avlsorner
f) yderligere udviklinger i løsstaldssystemer for drægtige søer og for
diegivende søer, der opfylder soens behov uden at udgøre en risikofor pattegrisenes overlevelse
g) forbrugernes holdninger og adfærd over for svinekød i tilfælde af
forskellige grader af forbedringer af dyrenes velfærd
h) samfundsøkonomiske følger af de forskellige svineopdrætsystemer
og deres indvirkning på Fællesskabets økonomiske partnere.
Rapporten kan om nødvendigt ledsages af relevante lovgivningsforslag.
Artikel 7
1. Medlemsstaterne sørger for, at der føres kontrol under den
kompetente myndigheds ansvar for at sikre, at bestemmelserne i dettedirektiv og i bilaget overholdes.
Denne kontrol, som kan finde sted i forbindelse med kontrol i andet
øjemed, skal hvert år omfatte et antal statistisk repræsentative stikpr-
øver af de forskellige produktionssystemer i hver medlemsstat.
2. Kommissionen opstiller efter fremgangsmåden i artikel 10 en
kodeks med regler for gennemførelse af den i stk. 1 omhandlede
kontrol.
3. Medlemsstaterne underretter hver andet år inden den sidste
arbejdsdag i april, og første gang inden den 30. april 1996, Kommis-sionen om resultaterne af den kontrol, der er gennemført i deforegående to år i overensstemmelse med denne artikel, herunderantallet af kontrolbesøg i forhold til antallet af bedrifter på deresområde.1991L0630 — DA — 05.06.2003 — 003.001 — 5
▼B
▼B
Artikel 8
For at kunne indføres i Fællesskabet skal dyr fra tredjelande ledsages af
et certifikat udstedt af den kompetente myndighed i det pågældendeland, hvorved det attesteres, at de mindst har fået en lige så god
behandling som den, der i henhold til dette direktiv skal gives dyr af
fællesskabsoprindelse.
Artikel 9
Veterinærsagkyndige fra Kommissionen kan, hvis det er nødvendigt for
den ensartede gennemførelse af dette direktiv, foretage kontrol på
stedet i samarbejde med de kompetente myndigheder. Ved denne
lejlighed skal de personer, der udfører kontrollen, selv iværksættesærlige hygiejneforanstaltninger for at udelukke enhver risiko for over-førsel af sygdomme.
Den medlemsstat, på hvis område der foretages kontrol, skal på enhver
måde bistå de sagkyndige i den udstrækning, det er nødvendigt forudførelsen af disses opgaver. Kommissionen underretter den pågæl-dende medlemsstats kompetente myndighed om resultatet af den
foretagne kontrol.
Den pågældende medlemsstats kompetente myndighed skal træffe de
fornødne foranstaltninger, som måtte vise sig nødvendige i betragtning
af resultaterne af den foretagne kontrol.
For så vidt angår forbindelserne med tredjelande gælder bestemmel-
serne i kapitel III i direktiv 91/496/EØF (
1).
De almindelige gennemførelsesbestemmelser til denne artikel fastsættes
efter fremgangsmåden i artikel 10.
Artikel 10
1. Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Fødevarekæden
og Dyresundhed nedsat ved artikel 58 i forordning (EF) nr. 178/
2002 (2).
2. Når der henvises til denne artikel, anvendes artikel 5 og 7 i afgø-
relse 1999/468/EF (3).
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre
måneder.
3. Komitéen vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 11
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative
bestemmelser, herunder eventuelle sanktioner, i kraft for at efterkommedette direktiv senest den 1. januar 1994. De underretter straks Kommis-sionen herom.
Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestem-
melser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal
ved den officielle offentliggørelse ledsages af en sådan henvisning. De
nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.
2. Dog kan medlemsstaterne for så vidt angår beskyttelse af svin på
deres område fra den i stk. 1 nævnte dato og under overholdelse afTraktatens almindelige bestemmelser opretholde eller indføre strengerebestemmelser end dette direktivs bestemmelser. De underretterKommissionen om enhver sådan foranstaltning.1991L0630 — DA — 05.06.2003 — 003.001 — 6
(1) EFT nr. L 268 af 24. 9. 1991, s. 56.
(2) EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.
(3) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.▼M3
▼B
▼B
Artikel 12
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1991L0630 — DA — 05.06.2003 — 003.001 — 7
▼M2
BILAG
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Ud over de relevante bestemmelser i bilaget til direktiv 98/58/EF gælder
følgende krav:
1. I den del af bygningen, hvor der holdes svin, skal vedvarende støjniveauer så
høje som 85 dBA undgås. Konstant eller pludselig støj skal undgås.
2. Svinene skal holdes i lys med en belysningsstyrke på mindst 40 lux i en
periode på mindst 8 timer pr. dag.
3. Stalde til svin skal være således indrettet, at dyrene
— har adgang til et fysiskog varmemæssigt behageligt lejeareal, der er
tilstrækkeligt drænet og rent, og som gør det muligt for alle dyrene at
ligge ned samtidig
— kan hvile og rejse sig normalt
— kan se andre svin; i ugen før det forventede faretidspunkt og under faring
kan søer og gylte dog holdes uden for synsvidde af artsfæller.
4. Uanset artikel 3, nr. 5, skal svin have permanent adgang til en tilstrækkelig
mængde materiale, som de på rette vis kan undersøge og rode i, såsom halm,
hø, træ, savsmuld, svampekompost, tørv eller en blanding heraf, som ikke
bringer dyrenes sundhed i fare.
5. Gulvene skal være jævne men ikke glatte for at undgå, at svinene kommer til
skade, og de skal være udformet, konstrueret og vedligeholdt således, at
svinene ikke kommer til skade eller lider. De skal være tilpasset svinenes
størrelse og vægt og, hvis der ikke er udlagt strøelse, danne en hård, jævn
og stabil overflade.
6. Alle svin skal fodres mindst én gang dagligt. Hvis svinene fodres flokvis og
ikke efter ædelyst eller ved hjælp af et automatisk system, der fodrer dyrene
individuelt, skal hvert dyr have adgang til foder på samme tid som de andre i
flokken.
7. Svin på over to uger skal have permanent adgang til frisk vand i tilstrækkelig
mængde.
8. Alle procedurer, der har til formål at foretage indgreb til andre end terapeu-
tiske eller diagnostiske formål eller til identificering af svin i
overensstemmelse med den relevante lovgivning, og som resulterer i beskadi-
gelse eller tab af en følsom legemsdel eller ændring af knoglestrukturen,
forbydes med følgende undtagelser:
— en ensartet formindskelse af pattegrises hjørnetænder ved slibning eller
klipning senest på syvendedagen efter fødslen således, at der bliver en
intakt, glat flade tilbage; orners hjørnetænder kan om nødvendigt
formindskes i længden for at undgå beskadigelse af andre dyr eller af
sikkerhedsgrunde
— afklipning af en del af halen— kastrering af hansvin ved andre metoder end overrivning af væv— næseringning, dog kun når dyrene holdes i udendørs opdrætssystemer og i
overensstemmelse med den nationale lovgivning.
Hverken haleklipning eller formindskelse af hjørnetænder må foretages ruti-
nemæssigt, men kun hvis der er vidnesbyrd om, at der er forårsaget skader på
sopatter eller andre svins ører eller haler. Inden udførelsen af disse proce-
durer skal der træffes andre foranstaltninger til at forhindre halebidning og
andre uvaner under hensyntagen til miljøet og belægningsgraden. Utilstræk-
kelige miljøforhold eller driftsledelsessystemer skal derfor ændres.
Ovennævnte procedurer må kun udføres af en dyrlæge eller en person, der er
uddannet som omhandlet artikel 5 i direktiv 91/630/EØF, og som har erfaring
i udførelsen af de anvendte teknikker med passende midler og under hygiej-
niske forhold. Hvis der foretages kastration eller haleklipning senere end på
syvendedagen efter fødslen, skal den altid foretages af en dyrlæge og under
bedøvelse og yderligere længerevarende analgesi.1991L0630 — DA — 05.06.2003 — 003.001 — 8
▼M2
KAPITEL II
SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR FORSKELLIGE KATEGORIER AF
SVIN
A. ORNER
Ornestier skal være placeret og konstrueret således, at ornen kan vende sig
og kan høre, lugte og se andre svin. Til en voksen orne skal der være et frit
gulvareal på mindst 6 m2.
Såfremt stier også anvendes til naturlig bedækning, skal det frie gulvareal for
en voksen orne være på mindst 10 m2, og der må ikke være nogen forhin-
dringer i stien. Fra 1. januar 2003 gælder denne bestemmelse for alle
bedrifter, der nyopføres, ombygges eller tages i brug for første gang efter
denne dato; fra 1. januar 2005 gælder denne bestemmelse for alle bedrifter.
B. SØER OG GYLTE
1. Der skal træffes foranstaltninger til at minimere aggression i flokke.
2. Drægtige søer og gylte skal om nødvendigt behandles mod eksterne og
interne parasitter. Hvis drægtige søer og gylte anbringes i farebokse, skal
de gøres rene.
3. I ugen før det forventede faretidspunkt skal søer og gylte have passende
redebygningsmateriale i tilstrækkelig mængde, medmindre dette teknisk
ikke kan lade sig gøre med det gyllesystem, der anvendes på bedriften.
4. Der skal være et frit areal bag ved soen eller gylten for at lette naturlig
eller hjulpen faring.
5. Farestier, hvor søer holdes løse, skal være forsynet med en beskyttelses-
anordning til pattegrisene som f.eks. farestænger.
C. PATTEGRISE
1. En så stor del af det samlede gulvareal, at dyrene alle kan hvile samtidig,
skal være fast gulv eller dækket med en måtte eller bestrøet med halm
eller andet passende materiale.
2. Hvis der anvendes en fareboks, skal pattegrisene have tilstrækkelig plads
til at die uden vanskelighed.
3. Ingen pattegrise må vænnes fra soen, før de er mindst 28 dage gamle,
medmindre det ellers ville gå ud over moderdyrets eller pattegrisens
velfærd eller sundhed. Pattegrise kan dog fravænnes indtil 7 dage tidli-
gere, hvis de flyttes til specialiserede stalde, der tømmes og renses og
desinficeres grundigt inden anbringelsen af en ny gruppe, og som er
adskilte fra stalde, hvor der holdes søer, for at minimere overføringen af
sygdomme til pattegrisene.
D. FRAVÆNNEDE GRISE OG AVLS-/FEDESVIN
1. Når svin opstaldes i flokke, skal der træffes foranstaltninger til at
forhindre slagsmål, der går ud over normal adfærd.
2. De bør holdes i flokke med mindst mulig blanding. Hvis svin, der ikke
kender hinanden, skal blandes, bør det ske i en så ung alder som muligt,
fortrinsvis inden eller indtil en uge efter fravænning. Når svin blandes,
skal de have tilstrækkelige muligheder for at flygte fra og skjule sig for
andre svin.
3. Når der viser sig tegn på alvorlige kampe, skal årsagerne hertil straks
undersøges, og der skal træffes passende foranstaltninger f.eks. ved om
muligt at give dyrene rigeligt med halm eller andet rodemateriale. Svage
dyr eller særligt aggressive dyr skal holdes adskilt fra flokken.
4. Anvendelse af beroligende medikamenter for at lette blanding må kun ske
i helt særlige situationer og kun efter konsultation af en dyrlæge.1991L0630 — DA — 05.06.2003 — 003.001 — 9