1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 20. marts 1970
►M4 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod luftforurening
forårsaget af udstødningsgas fra motorkøretøjer ◄
(70/220/EØF)
(EFT L 76 af 6.4.1970, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Rådets direktiv 74/290/EØF af 28. maj 1974 L 159 61 15.6.1974
►M2Kommissionens direktiv 77/102/EØF af 30. november 1976 L 32 32 3.2.1977
►M3Kommissionens direktiv 78/665/EØF af 14. juli 1978 L 223 48 14.8.1978
►M4Rådets direktiv 83/351/EØF af 16. juni 1983 L 197 1 20.7.1983
►M5Rådets direktiv 88/76/EØF af 3. december 1987 L 36 1 9.2.1988
Ændret ved:
►A1Tiltrædelsesakt for Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige Storbri-
tannien og NordirlandL 73 14 27.3.1972
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 20. marts 1970
►M4 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foran-
staltninger mod luftforurening forårsaget af udstødningsgas fra
motorkøretøjer ◄
(70/220/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økono-
miske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det europæiske Parlament(1),
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale
Udvalg(2), og
ud fra følgende betragtninger:
I Tyskland er forordning af 14. oktober 1968 om ændring af Strassen-
verkehrs-Zulassungsordnung bekendtgjort i Bundesgesetzblatt, del I,den 18. oktober 1968; denne forordning indeholder bestemmelser om
foranstaltninger mod luftforurening fra køretøjsmotorer med styret
tænding; disse forskrifter træder i kraft 1. oktober 1970;
i Frankrig er forordning af 31. marts 1969 om sammensætningen af
udstødningsgassen fra motorkøretøjer med benzinmotor bekendtgjort i»Journal officiel« af 17. maj 1969; denne forordning gælder
— fra 1. september 1971 for typegodkendte køretøjer, når sådanne
køretøjer er udstyret med en motor af ny konstruktion, d.v.s. med
en moter, der ikke tidligere har været indbygget i et typegodkendt
køretøj,
— fra 1. september 1972 for køretøjer, der bringes i handelen for
første gang;
disse bestemmelser kan hæmme oprettelsen af det fælles marked og
dets funktion; derfor må alle medlemsstater — enten udover eller istedet for deres nuværende bestemmelser — gennemføre de sammebestemmelser, navnlig med henblikpå at k unne anvende EØF-stan-dardtypegodkendelse i henhold til Rådets direktiv af 6. februar 1970om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af
motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil(
3) for alle køretøj-
styper;
dette direktiv skal imidlertid finde anvendelse, før forannævnte direktiv
tages i anvendelse. Derfor kan fremgangsmåden i nævnte direktiv
endnu ikke anvendes, og der må derfor fastsættes en fremgangsmåde
ad hoc i form af en meddelelse om, at køretøjstyper er afprøvet ogopfylder bestemmelserne i dette direktiv;
på grundlag af denne meddelelse skal enhver medlemsstat, der
anmodes om en national godkendelse af samme motorkøretøjstype,
kunne konstatere, om denne type er afprøvet i henhold til nærværende
direktiv. Til dette formål bør den enkelte medlemsstat underrette deandre medlemsstater om denne konstatering ved, at der tilsendes demen afskrift af den meddelelse, der udarbejdes for hver afprøvet typemotorkøretøj;
med hensyn til forskrifterne for undersøgelse af den gennemsnitlige
emission af luftforurenende luftarter i byområder med tæt trafikefterkoldstart må det tages i betragtning, at det for industrien vil være rime-ligt, at tilpasningstiden bliver længere, end hvad angår de øvrigetekniske forskrifter i dette direktiv;1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 2
(1) EFT nr. C 160 af 18.12.1969, s. 7.
(2) EFT nr. C 48 af 16. 4.1969, s. 16.
(3) EFT nr. L 42 af 23.2.1970, s. 1.
▼B
man bør overtage de tekniske forskrifter, der er godkendt af ECE i
regulativ nr. 15 (ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjermed motorer med styret tænding med hensyn til emission af luftforur-
enende luftarter fra motoren). Dette regulativ er optaget som bilag til
aftalen om gennemførelse af ensartede betingelser for godkendelse afudrustningsgenstande og dele af motorkøretøjer og om gensidig aner-kendelse af godkendelse af 20. marts 1958(
1);
de tekniske forskrifter skal endvidere hurtigt tilpasses den tekniske
udvikling; man må derfor forudse anvendelse af den fremgangsmåde,der er fastlagt i artikel 13 i Rådets direktiv af 6. februar 1970 om type-godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil,
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Ved køretøjer forstås i dette direktiv alle motorkøretøjer med styret
tænding eller med kompressionstænding til færdsel på vej med eller
uden karrosseri og med mindst fire hjul, en tilladt totalmasse på mindst
400 kg og en konstruktivt bestemt maksimal hastighed på mindst50 km/h, med undtagelse af landbrugstraktorer og -arbejdsredskabersamt entreprenørmateriel.
Artikel 2
Medlemsstaterne kan ikke nægte EØF-standardtypegodkendelse eller
national godkendelse til et køretøj på grund af luftforurening af udstød-ningsgas fra motor med styret tænding
— fra 1. oktober 1970, når køretøjet opfylder bestemmelserne i bilag I
(med undtagelse af punkterne 3.2.1.1. og 3.2.2.1.) og i bilagene II,IV, V og VI,
— fra 1. oktober 1971, når køretøjet også opfylder bestemmelserne i
punkterne 3.2.1.1. og 3.2.2.1. i bilag I og bestemmelserne i bilag
III.
Artikel 2 a
Medlemsstaterne kan ikke nægte eller forbyde salg, indregistrering,
ibrugtagning eller brug af køretøjer af grunde, der vedrører luft forure-
ning ved gasarter, der stammer fra et sådant køretøjs motor med
elektrisk tænding, dersom køretøjet er i overensstemmelse med de i bi-lagene I, II, III, IV, V og VI anførte forskrifter.
Artikel 3
1. På anmodning fra fabrikanten eller dennes repræsentant udfylder
de kompetente myndigheder i medlemsstaten formularen til meddelelse
i henhold til bilag VII. En afskrift af denne meddelelse sendes til deøvrige medlemsstater og den, der har fremsat anmodningen. De øvrigemedlemsstater, over for hvilke der ansøges om national godkendelsefor samme type køretøj, anerkender dette dokument som bevis for, at
den fastsatte afprøvning er gennemført.
2. Stykke 1 ophæves, når rådets direktiv af 6. februar 1970 om
godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil kananvendes.
Artikel 4
Den medlemsstat, der har meddelt godkendelsen, træffer de nødvendige
foranstaltninger med henblikpå at blive underrettet om enhver1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 3
(1) ECE-dok., Genève W/TRANS/WP29/293/Rev. 1 af 11.4.1969.▼M4
▼B
▼A1
▼B
▼B
ændring, der vedrører en konstruktionsdel eller en specifikation i
henhold til bilag I, punkt 1.1. De kompetente myndigheder i dennemedlemsstat træffer afgørelse med hensyn til, om den ændrede proto-
type skal underkastes ny afprøvning, og om der skal udarbejdes en ny
afprøvningsrapport. Ændringen godkendes ikke, såfremt afprøvningenviser, at bestemmelserne i dette direktiv ikke er overholdt.
Artikel 5
Ændringer, der er nødvendige for tilpasning af bestemmelserne i bilag I
til VII til den tekniske udvikling, gennemføres i overensstemmelse medden fremgangsmåde, der er fastsat i artikel 13 i Rådets direktiv af 6.februar 1970 om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskø-
retøjer dertil.
Artikel 6
1. Medlemsstaterne udsteder de nødvendige bestemmelser for at
efterkomme dette direktiv inden 30. juni 1970 og underretter omgående
Kommissionen herom.
2. Medlemsstaterne drager omsorg for, at Kommissionen får tilsendt
ordlyden af de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder pådet område, der er omfattet af dette direktiv.
Artikel 7
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 4
▼M4
BILAG I
ANVENDELSESOMRÅDE, DEFINITIONER, ANSØGNING OM EØF-
TYPEGODKENDELSE, EØF-TYPEGODKENDELSE, FORSKRIFTER
OG PRØVNINGER, UDVIDELSE AF EØF-TYPEGODKENDELSE,
PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE, OVERGANGSBESTEM-
MELSER
1. ANVENDELSESOMRÅDE
Dette direktiv gælder for emissionen af luftforurenende gas fra alle
motorkøretøjer udstyret med motor med styret tænding og motorkø-
retøjer udstyret med motor med kompressionstænding i klasse M1og N1(1), som nævnt i artikel 1 ►M5, med undtagelse af køretøjer
i klasse N1, som er blevet typegodkendt i henhold til direktiv 88/76/
EØF(2).
Efter anmodning fra fabrikanten kan typegodkendelse i henhold til
nærværende direktiv udvides fra at omfatte køretøjer i klasse M1og N1, der er udstyret med motor med kompressionstænding, som
allerede er typegodkendt, til også at omfatte køretøjer i klasse M2og N2, med en referencemasse på ikke over 2 840 kg, og som
opfylder betingelserne i afsnit 6 i dette bilag (udvidelse af EØF-
typegodkendelse). ◄
2. DEFINITIONER
I dette direktiv forstås ved
2.1. Køretøjstype med hensyn til begrænsning af emission af luftforure-
nende gas fra motoren, motorkøretøjer, der ikke er væsentligt
forskellige fra hinanden. Forskellene kan især vedrøre
2.1.1. ækvivalent inerti bestemt som funktion af referencemassen som
nævnt i punkt 5.1 i bilag III,
2.1.2. køretøjets motorparametre som defineret i bilag II, punkt 1-6 og 8
og i bilag VII;
2.2. ►M5i bilag III A forstås ved referencemasse køretøjets egenvægt
i køreklar stand med fast tillæg af 136 kg og fradrag af 75 kg for
førerens vægt; ◄
2.2.1. køretøjets masse i køreklar tilstand forstås den masse, som er defi-
neret i punkt 2.6 i bilag I til direktiv 70/156/EØF;
2.3. totalmasse forstås den masse, som er defineret i punkt 2.7 i bilag I i
direktiv 70/156/EØF;
2.4. forurenende gas, carbonmonoxid, carbonhydrider (udtrykt i CH1,85-
ækvivalenter) og nitrogenoxider, idet disse sidste udtrykkes i nitro-
gendioxid (NO2) ækvivalenter;
2.5. krumtaphus, samtlige de rum, der findes i og uden på motoren, og
som ved indre eller ydre forbindelser, gennem hvilke gasser og
dampe kan slippe bort, er tilsluttet oliesumpen;
2.6. choker, en anordning, som midlertidigt øger blandingen brændstof/
luft i motoren for at lette motorstart;
2.7. starthjælpeanordning, en anordning, som letter motorstart uden
forøgelse af blandingen brændstof/luft. Gælder f.eks. tændrør og
ændring i justering af indsprøjtningspumpe osv;
2.8. slagvolumen:
2.8.1. for cylindermotorer med styret tænding og frem- og tilbagegående
stempler: nominel slagvolumen
2.8.1.1. for drejestempelmotorer (Wankel-motorer) med styret tænding: det
dobbelte af nominel slagvolumen.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 5
(1) I henhold til definitionen i pkt. 0.4 i bilag I til direktiv 70/156/EØF (EFT nr. L 42 af
23. 2. 1970).
(2) EFT nr. L 36 af 9. 2. 1988, s. 1.▼M5
▼M4
3. ANMODNING OM EØF-TYPEGODKENDELSE
3.1. Anmodning om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår
emission af forurenende gas fra motoren forelægges af fabrikanten
eller dennes befuldmægtigede.
3.2. De ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og
følgende oplysninger:
3.2.1. Beskrivelse af motortypen indeholdende alle oplysninger nævnt i
bilag II,
3.2.2. tegninger af forbrændingskamre og stempel, herunder placering af
stempelringe,
3.2.3. maksimale ventilløftehøjder samt åbnings- og lukkevinkler i forhold
til dødpunkterne,
3.2.4. Beskrivelse af foranstaltninger, der skal sikre, at et køretøj med
styret tænding er konstrueret således, at det kun kan forsynes med
blyfri benzin, som er i overensstemmelsemed bestemmelserne i
direktiv 85/210/EØF.
Denne betingelse betragtes som opfyldt, hvis det kan påvises, at
brændstoftankens påfyldningsåbning er udformet således, at det
ikke er muligt at påfylde brændstof, hvis mundstykket på benzin-
standerens betjeningspistol har en ydre diameter på 23,6 mm eller
derover.
3.3. Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som skal
godkendes, skal fremstilles for den tekniske instans, som skal
gennemføre godkendelsesprøvningen i henhold til punkt 5 i dette
regulativ.
4. EØF-TYPEGODKENDELSE
4.1. Et skema udformet som vist i bilag VII vedlægges EØF-typegod-
kendelsesskemaet.
5. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER
5.1. Almindeligt
►M55.1.1.◄De dele af køretøjet, som vil kunne påvirke emissionen af
forurenende gas skal være konstrueret, fremstillet og monteret
således, at køretøjet under normale driftforhold og trods eventuelle
vibrationer vil kunne opfylde forskrifterne i dette direktiv.
Fabrikantens tekniske foranstaltninger skal sikre, at køretøjerne i
deres normale levetid og ved normal brug reelt har begrænsede
emissioner af luftforurenende gasser.
5.1.2. Et køretøj med styret tænding skal være konstrueret således, at det
kan drives med blyfri benzin som specificeret i direktiv 85/210/
EØF.
5.2. Afprøvningen
5.2.1. Køretøjet underkastes i henhold til sin klasse nedenstående prøv-
ninger:
— prøvning af type I, II og III for køretøjer udstyret med motor
med styret tænding,
— prøvning af type I for køretøjer udstyret med motor med
kompressionstænding.
5.2.1.1. Type I-prøvning (kontrol af gennemsnitlig emission af forurenende
gas efter koldstart)
5.2.1.1.1. Denne prøvning skal gennemføres for alle køretøjer nævnt i punkt 1
og hvis totalmasse ikke overstiger 3,5 t.
5.2.1.1.2. Køretøjet anbringes på en dynamometerstand forsynet med inerti-
masse. Der gennemføres en ubrudt prøvning med en samlet
varighed på 13 minutter omfattende fire cykler. Hver cyklus består
af 15 tilstande (tomgang, acceleration, konstant hastighed, retarda-
tion osv.). Under prøvningen fortyndes køretøjets udstødningsgas
og en prøve opsamles i en eller flere sække. Køretøjets udstød-1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 6
▼M5
▼M4
▼M5
▼M4
▼M4
ningsgas fortyndes, udtages og analyseres i henhold til nedennævnte
fremgangsmåde. Det samlede volumen af den fortyndede udstød-
ningsgas måles.
5.2.1.1.3. Prøvningen gennemføres i henhold til bilag III. Indsamlings- og
analysemetoderne skal være de foreskrevne. Andre analysemetoder
kan godkendes, hvis det bevises, at de giver tilsvarende resultater.
5.2.1.1.4. Med forbehold af bestemmelserne i nr. 5.2.1.1.4.2 og 5.2.1.1.5
gennemføres prøvningen tre gange. Carbonmonoxidmassen, den
kombinerede carbonhydrid- og nitrogenoxidmasse samt nitrogeno-
xidmassen skal være mindre end følgende værdier for de enkelte
kategorier af motorkøretøjer:
Slagvolumen
C
(i cm3)Carbonmonoxidmasse
L1
(g pr. prøvning)Kombineret
carbonhydrid- og
nitrogenoxidmasse
L2
(g pr. prøvning)Nitrogenoxidmasse
L3
(g pr. prøvning)
C > 2 000 25 6,5 3,5
1 400≤C≤2 000 30 8
C < 1 400 45 15 6
Køretøjer med kompressionstænding og slagvolumen på over
2 000 cm3skal opfylde de grænseværdier, der svarer til kategorien
med slagvolumen på mellem 1400 cm3og 2 000 cm3.
5.2.1.1.4.1. Det tillades dog for hvert af de i punkt 5.2.1.1.4 nævnte forurenende
stoffer, at et enkelt af de tre resultater med højst 10 % overstiger
grænseværdien for det berørte køretøj på betingelse af, at det arit-
metiske gennemsnit af de tre resultater er mindre end
grænseværdien. Når grænseværdierne overstiges for flere forure-
nende stoffer (dvs. for carbonmonoxidmassen og for den
kombinerede masse af carbonhydrider og nitrogenoxider
►M5samt massen af nitrogenoxider ◄) må denne overskriden
både finde sted under samme prøvning og ved forskellige prøv-
ninger(1).
5.2.1.1.4.2. Det i punkt 5.2.1.1.4 nævnte antal prøvninger kan af fabrikanten
kræves øget til 10 på betingelse af, at det aritmetiske gennemsnit
(xi) af de tre resultater for carbonmonoxid og/eller for den kombine-
rede emission af carbonhydrider og nitrogenoxider ►M5samt
emissionen af nitrogenoxider ◄er beliggende mellem 100 og
110 % af grænseværdien. I så tilfælde afhænger beslutningen efter
prøvningen udelukkende af de gennemsnitlige resultater af samtlige
ti prøvninger ( x < L).
5.2.1.1.5. Det i punkt 5.2.1.1.4 nævnte antal prøvninger formindskes under
nedennævnte betingelser, hvor V1angiver resultatet af første prøve
og V2resultatet af anden prøve for et vilkårligt af de i punkt
5.2.1.1.4 forurenende stoffer.
5.2.1.1.5.1. Der gennemføres alene en prøvning, dersom værdierne af V1både
for emission af carbonmonoxid og for den kombinerede emission af
carbonhydrider og nitrogenoxider ►M5samt emissionen af
nitrogenoxider ◄er under eller lig med 0,70 L.
5.2.1.1.5.2. Der gennemføres alene to prøvninger, dersom det gælder, at
V1≤0,85 L for både emissionen af carbonmonoxid og den kombi-
nerede emission af carbonhydrider og nitrogenoxider ►M5samt
emissionen af nitrogenoxider ◄, men at det for et af disse forure-
nende stoffer gælder, at V1> 0,70 L. Derudover skal emissionen af
carbonmonoxid og den kombinerede emission af carbonhydrider og
nitrogenoxider ►M5samt emissionen af nitrogenoxider ◄opfylde
følgende betingelser:
V1+V2≤1,70 L; V2≤L.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 7
(1) Hvis et af de tre resultater for et vilkårligt af de forurenende stoffer med mere end 10 %
overstiger grænseværdien i pkt. 5.2.1.1.4 for det berørte køretøj, kan prøvningen fort-
sættes under de betingelser, som er fastsat i pkt. 5.2.1.4.2.▼M5
▼M4
▼M4
Figur 1
Rutediagram for typegodkendelse i henhold til den europæiske prøvningsprocedure (se punkt 5.2.)
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 8
▼M4
5.2.1.2. Type II-prøvning (kontrol af emissionen af carbonmonoxid i
tomgang)
5.2.1.2.1. Prøvningen skal gennemføres for alle køretøjer i henhold til punkt 1
dog undtaget køretøjer forsynet med motor med kompressionstæn-
ding.
5.2.1.2.2. Volumenmængden af carbonmonoxid i den udstødningsgas, som
forekommer i tomgang, må ikke overstige 3,5 %. Ved kontrol under
driftbetingelser, som afviger fra fabrikantens anbefalinger (indstil-
ling af justeringsorganer) som nævnt i bilag IV, må den maksimalt
målte volumemængde ikke overstige 4,5 %.
5.2.1.2.3. Denne bestemmelse kontrolleres under en prøvning gennemført i
henhold til den metode, som er beskrevet i bilag IV.
5.2.1.3. Type III-prøvning (kontrol af gasemission fra krumtaphus)
5.2.1.3.1. Denne prøvning skal gennemføres for alle køretøjer i henhold til
punkt 1, dog med undtagelse af dem, som har motor med kompres-
sionstænding.
5.2.1.3.2. Krumtaphusets ventilationssystem må ikke muliggøre udledning i
atmosfæren af gas.
5.2.1.3.3. Opfyldelsen af denne bestemmelse kontrolleres i henhold til den
metode, som er beskrevet i bilag V.
6. UDVIDELSE AF EØF-TYPEGODKENDELSE6.1. Køretøjstyper med afvigende referencemasser
6.1.1. Godkendelse af en køretøjstype kan gives under nedenstående
vilkår, dersom den kun afviger i referencemasse.
6.1.1.1. Godkendelsen kan udvides til at omfatte køretøjstyper, hvis referen-
cemasse kun afviger med en værdi, der svarer til anvendelsen af den
umiddelbart foregående eller efterfølgende inertiækvivalent.
6.1.1.2. Hvis referencemassen for den køretøjstype, for hvilken der anmodes
om udvidelse, kræver anvendelse af en større svingmasseækvivalent
end anvendt for den allerede godkendte køretøjstype, tildeles udvi-
delse af godkendelse.
6.1.1.3. Dersom referencemassen for den køretøjstype, for hvilken der
anmodes om udvidelse, kræver anvendelse af en mindre svingmas-
seækvivalent end den, som anvendes for den allerede godkendte
køretøjstype, tildeles udvidelse af godkendelse, dersom udstødnings-
gassen for det allerede godkendte køretøj opfylder grænseværdierne
for det køretøj, for hvilket der ansøges om udvidelse af godken-
delse.
6.2. Køretøjstyper med afvigende totaludvekslingsforhold
6.2.1. Godkendelse af en køretøjstype kan udvides til at omfatte køretøj-
styper, som kun afviger fra den godkendte type ved
transmissionens totaludveksling under følgende betingelser:
6.2.1.1. for hvert transmissionsforhold anvendt under type I — prøvning
bestemmes forholdet E ¼
V2/C0V1
V1;hvor V1og V2er henholdsvis
hastigheden ved 1 000 min−1for den godkendte køretøjstype og for
den køretøjstype, for hvilken der ansøges om udvidelse;
6.2.2. dersom det for hvert forhold gælder, at E ≤8 % tildeles udvidelsen
uden gentagelse af type I-prøvning;
6.2.3. dersom det for mindst et forhold gælder, at E > 8 %, og det for
hvert forhold gælder, at E ≤13 %, skal type I-prøvningerne
gentages, men vil kunne foretages i et laboratorium valgt af fabri-
kanten, dersom godkendelsesmyndigheden indvilliger heri.
Prøvningsrapporten skal sendes til den tekniske afdeling, der fore-
tager prøvningen.
6.3. Køretøjstyper med afvigende referencemasse og med afvigende
totaludvekslingsforhold
Godkendelse af en køretøjstype kan udvides til at omfatte køretøj-
styper, der kun afviger ved referencemasse og
totaludvekslingsforhold under forudsætning af, at samtlige vilkår i
punkt 6.1 og 6.2 opfyldes.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 9
▼M4
6.4. Bemærkning
Såfremt en køretøjstype er godkendt i henhold til bestemmelserne i
punkt 6.1 — 6.3, kan denne godkendelse ikke udvides til at omfatte
andre køretøjstyper.
6.5. Motorkøretøjstyper med styret tænding og forskellige brænd-
stofkrav
6.5.1. Køretøjer, som er ændret af hensyn til brændstofkravet, typegod-
kendes, såfremt de opfylder betingelserne i nr. 8.4.
6.6. Køretøjstyper med automatgear eller kontinuerligt variabel
kraftoverføring
6.6.1. Typegodkendelsen af en køretøjstype med manuelt gear kan på
følgende betingelser udvides til ligeledes at omfatte køretøjstyper
med automatgear eller kontinuerligt variabel kraftoverføring.
6.6.1.1. De samme grundlæggende former for komponenter eller meka-
nismer (bortset fra gearkassen), som kan få indflydelse på
emissionerne af luftformige forurenende stoffer, skal være monte-
rede og funktionsdygtige, medens mindre forskelle, der skyldes de
forskelligt fungerende karakteristika ved automatgear eller kontinu-
erligt variabel kraftoverføring, kan accepteres.
6.6.1.2. Køretøjstypen skal have en referencemasse, der højst afviger ± 5 %
fra referencemassen for køretøjstyper med manuelt gear.
6.6.1.3. Køretøjstypen skal afprøves og opfylde kravene i nr. 5, med
følgende ændringer:
Grænseværdierne for nitrogenoxider er de værdier, der fremkommer
ved multiplikation af L 3-værdierne i tabellen i nr. 5.2.1.1.4 med en
faktor på 1,3, og grænseværdierne for den kombinerede carbonhy-
drid- og nitrogenoxidmasse er de værdier, der fremkommer ved
multiplikation af L 2-værdierne i tabellen i nr. 5.2.1.1.4 med en
faktor på 1,2.
7. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
7.1. Generelt bliver produktionens overensstemmelse hvad angår
begrænsning af emission af forurenende gas fra motoren kontrolleret
på basis af den fremgangsmåde, som er nævnt i det i bilag VII
angivne bilag til godkendelseskemaet og om nødvendigt på basis af
prøvninger af type I, II og III som nævnt i punkt 5.2 eller visse af
disse prøvninger.
7.1.1. Hvad angår kontrol af overensstemmelsen foregår denne ved type I-
prøvninger på følgende måde:
7.1.1.1. Et seriekøretøj udtages tilfældigt og underkastes prøvningen i
henhold til punkt 5.2.1.1. Dog erstattes grænseværdierne i punkt
5.2.1.1.4 af følgende værdier:
Slagvolumen
C
(i cm3)Carbonmonoxidmasse
L1
(g pr. prøvning)Kombineret
carbonhydrid- og
nitrogenoxidmasse
L2
(g pr. prøvning)Nitrogenoxidmasse
L3
(g pr. prøvning)
C > 2 000 30 8,1 4,4
1 400≤C≤2 000 36 10
C < 1 400 54 19 7,5
Køretøjer med kompressionstænding og slagvolumen på over
2 000 cm3skal opfylde de grænseværdier, der svarer til kategorien
med slagvolumen på mellem 1400 cm3og 2 000 cm3.
7.1.1.2. Dersom det udtagne køretøj ikke opfylder bestemmelserne i punkt
7.1.1.1, kan fabrikanten anmode om, at der gennemføres målinger
på en stikprøve udtaget i serien og omfattende det oprindelig1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 10
▼M5
▼M4
▼M5
▼M4
▼M4
udtagne køretøj. Fabrikanten fastsætter størrelsen (n) af stikprøven.
De andre udtagne køretøjer underkastes kun én type I-prøvning.
Det resultat, som anvendes for det oprindelig udtagne køretøj, er det
aritmetiske gennemsnit af de tre type I-prøvninger. Det aritmetiske
gennemsnit ( x) af stikprøveresultaterne og standardafvigelsen S(1)
skal bestemmes både for emission af carbonmonoxid og for den
kombinerede emission af carbonhydrider og nitrogenoxider. Serie-
produktionen anses at opfylde betingelserne dersom følgende
ligning er opfyldt:
xþk/C1S/C20L:
hvor
L er den i nr. 7.1.1.1 nævnte grænseværdi for emissionen af
carbonmonoxid, den kombinerede emission af carbonhydrider
og nitrogenhydrider samt emissionnen af nitrogenoxider;
ker en funk tion af n og givet i nedenstående tabel:
n 234567
k0,973 0,613 0,489 0,421 0,376 0,342
n8 9 1 0 1 1 1 2 1 3
k0,317 0,296 0,279 0,265 0,253 0,242
n 1 41 51 61 71 81 9
k0,233 0,224 0,216 0,210 0,203 0,198
hvis n≥20, k ¼0;860ﬃﬃﬃnp
7.1.2. Ved en prøve af type II eller type III skal betingelserne i punkt
5.2.1.2.2 og 5.2.1.3.2 overholdes.
7.1.3. Som afvigelse fra bestemmelserne i punkt 3.1.1 i bilag III kan den
tekniske kontrolinstans med fabrikantens samtykke gennemføre
prøvningerne af type I, II og III på køretøjer, som har kørt mindre
end 3 000 km.
7.2. Såfremt typegodkendelsen udvides i henhold til nr. 6.6 (automatgear
og kontinuerligt variabel kraftoverføring) er grænseværdierne for
nitrogenoxider de værdier, der fremkommer ved multiplikation af
L 3-værdierne i tabellen i nr. 7.1.1.1 med en faktor på 1,3, og græn-
seværdierne for den kombinerede carbonhydrid- og nitrogen-oxidmasse er de værdier, der fremkommer ved multiplikation af L
2-værdierne i tabellen i nr. 7.1.1.1 med en faktor på 1,2.
8. OVERGANGSBESTEMMELSER
8.1. Ved standardtypegodkendelse og overensstemmelseskontrol af:
— køretøjer, bortset fra køretøjer af klasse M
1,
— personbiler af klasse M1med mere end seks siddepladser, føre-
rens iberegnet eller med over 2500 kg totalvægt
samt
— terrængående køretøjer som defineret i bilag I til direktiv 70/
156/CEE, senest ændret ved direktiv 87/403/EØF(2),1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 11
(1)S2¼Xx/C0xðÞ2
n/C01;hvor x er et hvilket som helst resultat opnået ved stikprøven n.
(2) EFT nr. L 220 af 8. 8. 1987, s. 44.▼M5
▼M4
▼M5
▼M4
▼M5
▼M5
anvendes fra den 1. oktober 1989, for så vidt angår nye køretøj-
styper, og fra den 1. oktober 1990, for så vidt angår de køretøjer,
der tages i brug for første gang, de grænseværdier, der er angivet i
tabellerne i nr. 5.2.1.1.4 (typegodkendelse) og 7.1.1.1 (overensstem-
melseskontrol) i direktiv 70/220/EØF, senest ændret ved direktiv 83/
351/EØF.
8.2. For overensstemmelseskontrol ved fremstillingen af køretøjer, hvis
godkendelse angående udstødning af forurening blev udstedt før
den 1. oktober 1984 i henhold til bestemmelserne i direktiv 70/
220/EØF, ændret ved direktiv 78/665/EØF, forbliver bestemmel-
serne gældende, indtil medlemsstaterne gør brug af artikel 2, stk.
3, i det foreliggende direktiv.
8.3. Afprøvning svarende til type I-prøvning med henblik på kontrol
af emission efter koldstart
8.3.1. Ved standardtypegodkendelse og overensstemmelseskontrol af
klasse M1med slagvolumen på ≥1 400 cm3kan vedkommende
tekniske tjeneste efter anmodning fra fabrikanten gennemføre den
tilsvarende prøvning, der er defineret i bilag III A (»EPA-cyklus«)
i stedet for prøvningen i nr. 5.2.1.1.
I så fald gælder følgende:
8.3.1.1. Ved standardtypegodkendelse af en køretøjstype anvendes i stedet
for grænseværdierne i tabellen i nr. 5.2.1.1.4 følgende værdier:
— carbonmonoxidmasse (L1): 2,11 g/km,
— carbonhydridmasse: 0,25 g/km,— nitrogenoxidmasse (L3): 0,62 g/km.
Disse værdier anses for overholdt, såfremt afprøvningsresultaterne
for en køretøjstype ikke overstiger dem, når hvert forurenende stofs
masse multipliceres med den tilsvarende forringelsesfaktor fra
nedenstående skema:
Metode til kontrol af udstødningsgasForringelsesfaktor
CO CH NOx
1. Motor med styret tænding og med oxidationskataly-
sator1,2 1,3 1,0
2. Motor med styret tænding, men uden katalysator 1,2 1,3 1,0
3. Motor med styret tænding og med trevejskataly-
sator1,2 1,3 1,1
4. Motor med kompressionstænding 1,1 1,0 1,0
Såfremt fabrikanten under anvendelsen af certificeringsprocedurerne
for Fællesskabets eksportmarkeder kan påvise forringelsesfaktorer,
der er specifikke for en køretøjstype, kan disse faktorer anvendes
som alternativ ved kontrollen af overensstemmelse med grænsevær-
dierne i dette nummer.
8.3.1.2. Med henblik på kontrol af produktionens overensstemmelse kan
køretøjer udtages fra serieproduktionen og underkastes afprøvning i
henhold til bilag III A.
8.3.1.2.1. Et køretøj nægtes godkendelse, såfremt afprøvningsresultaterne
korrigeret med forringelsesfaktorerne for den pågældende køretøjs-
type i henhold til nr. 8.3.1 overskrider en eller flere af
grænseværdierne i nr. 8.3.1.1.
8.3.1.2.2. Serieproduktionens overensstemmelse kontrolleres ved afprøvning
af køretøjer fra en prøveudtagning, indtil det kan fastslås, om samt-
lige grænseværdier er overholdt, eller om en grænseværdi er
overskredet. Serieproduktionen anses for at være i overensstem-
melse, såfremt det kumulerede antal ikke-godkendelser i henholdtil nr. 8.3.1.2.1 for hver grænseværdi er mindre end eller lig med
det antal, der er fastsat for godkendelse i forhold til antallet af
afprøvede køretøjer. Serieproduktionen anses for ikke at være i
overensstemmelse, såfremt det kumulerede antal ikke-godkendelser
for en grænseværdi er højere end eller lig med det antal, der er
fastsat for ikke-godkendelse i forhold til antallet af afprøvede køre-
tøjer.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 12
▼M4
▼M5
▼M5
Når overholdelsen af en bestemt grænseværdi er kontrolleret, fore-
tages der ikke yderligere kontrol af produktionens
overensstemmelse for så vidt angår de køretøjer, hvis endelige
afprøvningsresultater korrigeret med forringelsesfaktorerne over-
skrider denne grænseværdi.
Antallet af godkendelser og ikke-godkendelser i forhold til det
kumulerede antal afprøvede køretøjer fremgår af følgende tabel:
Kumuleret antal afprø-
vede køretøjerGrænse for godken-
delse
Antal afslagGrænse for ikke-
godkendelse
Antal afslag
1(1)(2)
2(1)(2)
3(1)(2)
4(1)(2)
50 (2)
606
717828928
10 3 9
11 3 912 4 10
13 4 10
14 5 1115 5 11
16 6 12
17 6 1218 7 1319 7 13
20 8 14
21 8 1422 9 15
23 9 15
24 10 1625 11 16
26 11 17
27 12 1728 12 1829 13 19
30 13 19
31 14 2032 14 20
33 15 21
34 15 2135 16 22
36 16 22
37 17 2338 17 2339 18 24
40 18 24
41 19 2542 19 26
43 20 26
44 21 2745 21 27
46 22 28
47 22 2848 23 2949 23 29
50 24 30
51 24 3052 25 31
53 25 31
54 26 3255 26 32
56 27 33
57 27 3358 28 331970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 13
▼M5
Kumuleret antal afprø-
vede køretøjerGrænse for godken-
delse
Antal afslagGrænse for ikke-
godkendelse
Antal afslag
59 28 33
60 32 33
(1) Serier, der ikke kan godkendes på dette stadium.
(2) Serier, der ikke kan nægtes godkendelse på dette stadium.
8.3.1.3. Såfremt fabrikanten af et køretøj er i besiddelse af attesten, udstedt
af offentlige myndigheder på Fællesskabets eksportmarkeder, med
resultater af afprøvninger efter samme fremgangsmåder som fastsat
i bilag III A, kan fabrikanten forelægge sådanne resultater.
8.4. Ved EØF-standardtypegodkendelse af køretøjer, som er standardty-
pegodkendt i henhold til direktiv 70/220/EØF, senest ændret ved
direktiv 83/351/EØF, men som er ændret for at opfylde brændstof-
kravet i nærværende direktiv, skal fabrikanten attestere:
8.4.1. at denne type køretøj opfylder betingelsen i nr. 5.1.2 vedrørende
motorens brændstofkrav, og
8.4.2. at køretøjet til stadighed overholder grænseværdierne for produktio-
nens overensstemmelse i henhold til direktiv 70/220/EØF, senest
ændret ved direktiv 83/351/EØF.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 14
▼M5
Plan for prøveudtagning, gældende for afprøvning under bilag III A
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 15
▼M5
Plan for prøveudtagning, gældende for afprøvning under bilag III A
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 16
▼M4
BILAG II
►(1) (2) (3) (4)M51970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 17
▼M4
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 18
▼M4
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 19
▼M4
►(1)M51970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 20
▼M4
BILAG III
TYPE I-PRØVNINGER
(Kontrol af gennemsnitlig emission i byzone med tæt trafik efter koldstart)
1. INDLEDNING
Dette bilag beskriver gennemførelse af type I-prøvninger i henhold til
punkt 5.2.1.1 i bilag I.
2. PRØVECYKLUS PÅ RULLESTAND
2.1.Beskrivelse af cyklus
Prøvecyklen er beskrevet i nedenstående tabel og gengivet i
diagrammet bilagt tillæg 1. Dette diagram giver også sekvensopdeling
af cyklen.
2.2.Generelle forhold
Der gennemføres forberedende prøvningscykler for at bestemme den
bedste måde at anvende speeder og bremse, således at cyklen reeltgengiver den teoretiske cyklus inden for de foreskrevne grænser.
2.3.Anvendelse af gear
2.3.1. Dersom den største hastighed, som kan nås med 1. gear, er under 15 km/
h anvendes 2. 3. og 4. gear. Disse kan ligeledes anvendes, dersom fabri-
kanten anbefaler start på flad vej i 2. gear, eller dersom 1. gear er
beskrevet som udelukkende beregnet til terrænkørsel eller slæbning.
2.3.2. Køretøjer og udstyr med halvautomatiske gear afprøves med gearet i de
normalt anvendte stillinger til kørsel på landevej, og speederen
anvendes i henhold til fabrikantens instruktioner.
2.3.3. Køretøjer udstyret med automatgear afprøves med største udveksling
(landevej). Gaspedalen aktiveres, således at man får en så jævn accele-
ration som muligt, så gearkassen kan passere de forskellige
udvekslinger i normal rækkefølge. For disse køretøjer er hastighedsæn-
dringspunkterne i tillæg 1 til dette direktiv uden mening, og
accelerationerne skal foregå i henhold til de til højre beliggende
segmenter, som knytter slutningen af tomgang til begyndelsen af efter-
følgende konstant hastighed. Tolerancerne er angivet i punkt 2.4.
2.3.4. Køretøjer udstyret med overdrive, som kan styres af føreren, afprøves
med denne anordning frakoblet.
2.4.Tolerancer
2.4.1. Der tolereres en afgivelse på ± 1 km/h mellem den viste hastighed og
den teoretiske hastighed ved acceleration, konstant hastighed og retar-
dation med anvendelse af køretøjets bremser. Hvis køretøjet uden
anvendelse af bremserne retarderer hurtigere, anvendes alene bestem-
melserne i punkt 6.5.3. Ved sekvensændringerne er overskridelse af
ovennævnte hastighedsværdier tilladt, dersom overskridelsen ikke over-
stiger 0,5 sekunder.
2.4.2. Tidstolerancerne er ± 0,5 sekunder. Ovennævnte tolerance gælder både
start og slut af hver hastighedsændringsperiode(
1).1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 21
(1) Det skal noteres, at tiden 2 sekunder omfatter varigheden af gearskifte og en vis
margen til eventuel indhentning af cyklen.
Kørecyklus på rullestanden
Nr. PrøveafsnitAccelera-
tion
m/sek2Hastighed
km/hVarighed af hver
Tid i alt
sek.Transmissionsforhold ved
automatiskgearsystemkøremåde prøveafsnit
sek. sek.
1 Tomgang 1 11 11 11 6sek.PM + 5sek.K1(1)
2 Acceleration 2 1,04 0—15 4 4 15 13 Konstant hastighed 3 15 8 8 23 14 Retardation/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C1504− 0,69 15—10 2 2 25 1
5 Retardation motor frakoblet − 0,92 10— 0 3 3 28 K1(
1)
6 Tomgang 5 21 21 49 16sek.PM + 5sek.K1(1)
7 Acceleration/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C15060,83 0—15 5/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C1501254 1
8 Gearskift 2 56
9 Acceleration 0,94 15—32 5 61 2
10 Konstant hastighed 7 32 24 24 85 211 Retardation/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C1508− 0,75 32—10 8/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C1501193 2
12 Retardation motor frakoblet − 0,92 10— 0 3 96 K2(
1)
13 Tomgang 9 21 21 117 16sek.PM + 5sek.K1(1)
14 Acceleration/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150100,83 0—15 5/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C15026122 1
15 Gearskift 2 12416 Acceleration 0,62 15—35 9 133 217 Gearskift 2 13518 Acceleration 0,52 35—50 8 143 319 Konstant hastighed 11 50 12 12 155 3
20 Retardation 12 − 0,52 50—35 8 8 163 3
21 Konstant hastighed 13 35 13 13 176 322 Gearskift/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150142/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C15012178
23 Retardation − 0,86 32—10 7 185 224 Retardation motor frakoblet − 0,92 10—0 3 188 K2(
1)
25 Tomgang 15 7 7 195 7 sek. PM(1)
(1) PM: Tomgang, motor tilkoblet.
K1, K2: 1. eller 2. gear, motor frakoblet.▼M41970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 22
▼M4
2.4.3. Hastigheds- og tidstolerancer kombineres som angivet i tillæg 1 til dette
direktiv.
3. KØRETØJ OG BRÆNDSTOF
3.1.Afprøvningskøretøj
3.1.1. Det fremstillede køretøj skal være i god mekanisk stand. Det skal være
tilkørt og have kørt mindst 3 000 km.
3.1.2. Udstødningssystemet må ikke have en læk, som kan mindske den
indsamlede gasmængde, der skal være den mængde, der udstødes fra
motoren.
3.1.3. Laboratoriet kan kontrollere fødesystemets tæthed for at undgå at
brændstoffødningen ændres gennem tilfældigt luftindtag.
3.1.4. Indstilling af motor og køretøjets betjeningsorganer skal følge fabrikan-
tens anvisninger. Dette gælder særlig tomgangsindstillingen
(omdrejning og CO-indhold i udstødningsgassen), choker og systemer
til rensning af udstødningsgas.
3.1.5. Prøvekøretøjet eller et tilsvarende køretøj skal eventuelt være udstyret
med anordning til måling af de parametre, som er nødvendige til juste-
ring af rullestanden i henhold til bestemmelserne i 4.1.1.
3.1.6. Den tekniske afdeling kontrollerer, om køretøjets egenskaber stemmer
overens med fabrikantens specifikationer, og om det kan anvendes
under normale forhold og starte i kold og varm tilstand.
3.2.Brændstof
Til prøvningen skal anvendes det referencebrændstof, hvis specifikation
er angivet i bilag VI.
4. PRØVNINGSUDSTYR4.1.Rullestand
4.1.1. Standen skal gøre det muligt at simulere vejmodstand og være en af
følgende to typer:
— fast effektabsorptionskurve. Dette betyder, at de fysiske parametre
er sådanne, at kurveformen er fast;
— indstillelig effektabsorptionskurve. Her kan man indstille mindst 2
parametre for at ændre kurveformen.
4.1.2. Standens indstilling skal være stabil. Den må ikke give følelige vibrati-
oner i køretøjet, som kan påvirke dettes kørsel.
4.1.3. Standen skal være forsynet med et system, som simulerer inerti og
vejmodstand. Disse systemer skal drives af den forreste rulle, dersom
det drejer sig om en stand med to ruller.
4.1.4.Præcision
4.1.4.1. Det skal være muligt at måle og aflæse bremsekraften med en præcision
på ± 5 %.
4.1.4.2. For en stand med fast energiabsorptionskurve skal indstillingspræcisi-
onen ved 50 km/h være ± 5 %. For en stand med fast
energiabsorptionskurve skal indstillingen kunne tilpasses den effekt,
som absorberes på vej med en præcision på 5 % ved 30, 40 og 50 km/
h og med 10 % ved 20 km/h. Under disse hastigheder skal justeringen
være positiv.
4.1.4.3. Den samlede inerti af de roterende dele (også omfattet den eventuelle
simulerede inerti) skal kendes og skal svare til ± 20 kg af inertiklassen
ved prøven.
4.1.4.4. Køretøjets hastighed skal bestemmes efter rullens rotationshastighed
(den forreste rulle ved stande med 2 ruller). Den skal bestemmes med
en præcision på ± 1 km/h ved hastigheder over 10 km/h.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 23
▼M5
▼M4
▼M4
4.1.5.Justering af standens effektabsorptionskurve og inerti
4.1.5.1. For stande med fast effektabsorptionskurve gælder det, at bremsen skal
indstilles således, at effekten på de drivende hjul absorberes ved en
konstant hastighed på 50 km/h. Metoderne til bestemmelse og justering
af bremsen er beskrevet i tillæg 3.
4.1.5.2. For stande med indstillelig energiabsorptionskurve gælder det, at
bremsen skal indstilles således, at den for de konstante hastigheder på
20, 30, 40 og 50 km/h absorberer effekten på de drivende hjul. Metoden
til bestemmelser og indstilling af bremsen er beskrevet i tillæg 3.
4.1.5.3. Inerti
For elektriske inertisimulationsstande skal det påvises, at de giver
tilsvarende resultater som mekaniske. Metode til påvisning heraf er
beskrevet i tillæg 4.
4.2.Udtagning af udstødningsgas
4.2.1. Systemet til indsamling af udstødningsgas skal gøre det muligt at måle
udstødningsgassens reelle sammensætning. Konstantvolumensystemet
skal anvendes. Derfor skal udstødningsgassen fortyndes med den omgi-
vende luft under kendte vilkår. I den forbindelse skal to forhold
opfyldes. Den samlede volumen af blandingen af udstødningsgas og
fortyndingsluft skal måles, og en stikprøve af denne volumen skal
udtages til analyse. Emissionen bestemmes i henhold til stikprøvens
koncentration korrigeret med den omgivne luftforureningsgrad og den
samlede strømning under hele afprøvningen.
4.2.2. Gennemstrømningen i udstyret skal være tilstrækkeligt til at forhindre
kondensation af vand under alle de forhold, prøvningen kan gennem-
føres under, som beskrevet i tillæg 5.
4.2.3. Principskemaet for udtagning er givet i figur 1 nedenfor. Tillæg 5
beskriver eksempler på de 3 typer udtagning med konstant volumen,
som opfylder betingelserne i dette bilag.
4.2.4. Blandingen af luft og udstødningsgas skal være homogen til højre for
udtagningssonden S2.
4.2.5. Sonden skal udtage en repræsentativ prøve af de fortyndede udstød-
ningsgasser.
4.2.6. Udtagningsudstyret skal være tæt. Konstruktion og materialer må ikke
kunne påvirke koncentrationen af de forurenende stoffer i den fortyn-
dede udstødningsgas. Dersom en udstyrsdel (varmeveksler, ventilator
osv.) påvirker koncentrationen af en vilkårlig forurenende gas i den
fortyndede udstødningsgas, skal prøven for dette forurenende stof
udtages før denne del, dersom, det er umuligt at rette problemet.
4.2.7. Dersom det afprøvede køretøj har et flergrenet udstødningssystem skal
tilslutningsrørene sammenknyttes så tæt som muligt til køretøjet.
4.2.8. Udstyret må ikke ved udtag indføre statiske trykvariationer på mere end
± 1,25 kPa af de statiske trykvariationer, som måles under prøvecyklen
på standen uden udtag tilsluttet udstyret. Et udtagningsudstyr, som gør
det muligt at indsnævre disse tolerancer til ± 0,25 kPa anvendes,
dersom fabrikanten skriftligt anmoder godkendelsesinstitutionen herom
og påviser nødvendigheden heraf. Modtrykket skal måles i udstødnings-
røret så tæt som muligt til dettes afslutning eller i en forlængelse af
samme diameter.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 24
▼M4
Figur 1
Principskema for udtagning af udstødningsgas
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 25
▼M4
4.2.9. De forskellige ventiler, som dirigerer gasstrømmen, skal være justerbare
og hurtigtvirkende.
4.2.10. Gasprøven opsamles i sække med tilstrækkelig kapacitet. Disse sække
skal være af et sådant materiale, at mængden af forurenende gasser
ikke ændres med mere end ± 2 % opad eller nedad efter 20 minutters
oplagring.
4.3.Analyseudstyr
4.3.1.Forskrifter
4.3.1.1. Analysen af forurenende stoffer sker med nedenstående udstyr: Carbon-
monoxid (CO) og carbondioxid (CO2) analyseres med ikke dispersivt
infrarødtabsorberende udstyr (NDIR); Carbonhydrider (CH) fra motorer
med styret tænding analyseres med flammeionisationsudstyr (FID) kali-
breret til propan, udtrykt som carbonatomækvivalenter (C1);
Carbonhydrider (CH) fra køretøjer med kompressionstænding analy-
seres med flammeionisationsudstyr med detektor, ventiler, rør osv.
varmet til 190 ± 10 ºC (HFID); kalibreret til propan udtrykt som carbo-
natomækvivalenter; Nitrogenoxyder (NOx) analyseres enten med et
kemoluminiscensudstyr (CLA), med Nox/NO omsætter eller ikke disper-
sivt udstyr med resonansabsorption i det ultraviolette område (NDUVR)
med NLx/NO-omsætter.
4.3.1.2. Præcision
Analyseudstyret skal have et måleområde, som er rimeligt i forhold til
den præcision, som kræves ved måling af de forurenede stoffer i
udstødningsgasprøven. Den absolutte målefejl må være ± 3 % uden
hensyn til kalibreringsgassens faktiske værdi. For koncentrationer under
100 ppm må målefejlen ikke overstige ± 3 %. Analysen af prøven af
den omgivende luft gennemføres med samme analyseudstyr og med
samme måleområde som for prøven med den tilsvarende fortyndede
udstødningsgas.
4.3.1.3. Kølefælde
Der må ikke anvendes tørringssystemer før analyseudstyret, medmindre
det påvises, at det ikke har nogen virkning på indholdet af forurenende
stoffer i gasstrømmen.
4.3.2.Særlige bestemmelser for motorer med kompressionstænding:
Der skal installeres et opvarmet udtagningsudstyr til den kontinuerte
analyse af CH ved hjælp af en opvarmet flammeionisationsdetektor
(HFID) med registrering (R). Den gennemsnitlige koncentration af
carbonhydrider beregnes ved integration.
Under hele prøvningen skal denne rørlednings temperatur være
190 ± 10 ºC. Rørledningen skal være forsynet med et opvarmet filter
(FH) med en virkningsgrad på 99 % for partikler på ≥0,3 µm til fjer-
nelse af faste partikler fra gasstrømmen. Responstiden af
udtagningssystemet (fra sonde til analyseindtag) skal være under 4 s.
Den opvarmede flammeionisationsdetektor (HFID) skal anvendes med
et konstantstrømsystem (varmeveksler) for at sikre en repræsentativ
udtagning, med mindre der eksisterer en kompensation for strømnings-
variationen i DFC- eller CFO-systemerne.
4.3.3.Kalibrering
Hvert analyseudstyr skal kalibreres så ofte, som det er nødvendigt, og
under alle omstændigheder i måneden før godkendelsesprøvningen,
samt en gang hver sjette måned ved kontrol af produktionsoverensstem-
melse. Tillæg 6 beskriver kalibreringsmetoden for de analysesystemer,
der er nævnt i punkt 4.3.1.
4.4.Volumenmåling
4.4.1. Metoden til måling af det samlede volumen af den fortyndede udstød-
ningsgas i konstantvolumenudtagningssystemet skal have en præcision
på ± 2 %.
4.4.2.Kalibrering af konstantvolumenudtagningssystemet
Kalibreringen skal foregå efter en metode, som kan sikre den krævede
præcision, og tilstrækkelig ofte til at sikre opretholdelsen af denne
præcision. En kalibreringsmetode er angivet i tillæg 6. I denne metode
anvendes et dynamiskstrømmålesystem, som er egnet til de store
strømninger, som forekommer ved anvendelsen af konstantvolumenud-
tagningssystemet. Udstyret skal have en attesteret præcision og opfylde
en national eller international standard.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 26
▼M4
4.5.Gas
4.5.1.Ren gas
Den rene gas til kalibrering af udstyret og i dette skal opfylde følgende
betingelser:
— renset nitrogen (C ≤1 ppm, CO ≤1 ppm, CO2≤400 ppm og
NO≤0,1 ppm),
— renset syntetiskluft (C ≤1 ppm, CO ≤1 ppm, CO2≤400 ppm,
NO≤0,1 ppm); oxygenkoncentration mellem 18 og 21 % vol
— renset oxygen (O2≥99,5 % vol).
— renset hydrogen (og blanding indeholdende hydrogen) (C ≤1 ppm,
CO2≤400 ppm).
4.5.2.Kalibreringsgas
De gasblandinger, som anvendes til kalibrering, skal have følgende
kemiske sammensætning:
—C3H8og renset syntetiskluft (se punk t 4.5.1.)
— CO og renset nitrogen
—C O2og renset nitrogen
— NO og renset nitrogen
(NO2-indholdet i kalibreringsgassen må ikke overstige 5 % af NO-
indholdet).
Den reelle sammensætning af en kalibreringsgas må kun afvige fra den
nominelle værdi med ± 2 %.
De i tillæg 6 angivne sammensætninger kan også fremstilles gennem
gasdosering, gennem fortynding med renset nitrogen eller med renset
syntetisk luft. Blandingssystemet skal kunne fremstille de fortyndede
kalibreringsgasser med en præcision på ± 2 %.
4.6.Yderligere udstyr
4.6.1.Temperaturer
Temperaturerne i tillæg 8 skal kunne måles med en præcision på
± 1,5 %.
4.6.2.Tryk
Atmosfæretrykket skal kunne måles med en præcision på ± 0,1 kPa.
4.6.3.Absolut fugtighed
Den absolutte luftfugtighed (H) skal kunne bestemmes med en præci-
sion på ± 5 %.
4.7. Udtagning af udstødningsgas skal kontrolleres som beskrevet i punkt 3 i
tillæg 7. Den største tilladte afvigelse mellem den indsugede
gasmængde og den målte gasmængde er 5 %.
5. FORBEREDELSE TIL PRØVNINGEN
5.1.Indstilling af inertisystemet til køretøjets retlinede inertibevægelse
Der anvendes et inertisystem, som giver en samlet roterende inertimasse
svarende til nedenstående referencemasseværdier:
Køretøjets referencemasse
Pr
(kg)Ækvivalentmasse for inertisy-
stemet I
(kg)
Pr≤750 680
750 < Pr ≤850 800
850 < Pr ≤1020 910
1 020 < Pr ≤1250 1 130
1 250 < Pr ≤1470 1 360
1 470 < Pr ≤1700 1 590
1 700 < Pr ≤1930 1 810
1 930 < Pr ≤2150 2 040
2 150 < Pr ≤2380 2 2701970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 27
▼M4
Køretøjets referencemasse
Pr
(kg)Ækvivalentmasse for inertisy-
stemet I
(kg)
2 380 < Pr ≤2610 2 270
2 610 < Pr 2 270
5.2.Indstilling af bremse
Indstillingen af bremsen sker som beskrevet i punkt 4.1.4. Den
anvendte metode og de opnåede værdier (ækvivalent inerti, indstillings-
parametre) angives i prøvningsrapporten.
5.3.Klargøring af køretøj
5.3.1. Før prøvningen skal køretøjet befinde sig i et lokale, hvor temperaturen
er rimelig konstant mellem 20 og 30 ºC. Køretøjet skal opholde sig her
mindst 6 timer og under alle omstændigheder til motorolietemperaturen
og kølervæsketemperaturen kun afgiver fra lokalets temperatur med
± 2 ºC.
Dersom fabrikanten kræver det, udføres prøvningen senest 30 timer
efter at køretøjet har kørt ved normal temperatur.
5.3.2. Dæktrykket skal være som specificeret af fabrikanten og som anvendt
ved den forudgående prøvning på vej til indstilling af bremsen. På
stande med to ruller kan dæktrykket forøges med højst 50 %. Det
anvendte tryksk al nævnes i prøvningsrapporten.
6. FREMGANGSMÅDE VED PRØVNING PÅ STAND
6.1.Særlige betingelser til gennemførelsen af cyklen
6.1.1. Under prøvningen skal prøvningsrummets temperatur være mellem 20
og 30 ºC. Den absolutte luftfugtighed (H) i lokalet eller i motorens
indsugningsluft skal opfylde følgende betingelser:
5,5≤H≤12,2 g H2O/kg tør luft.
6.1.2. Køretøjet skal være rimeligt vandret under prøvningen for at undgå
unormal brændstoffordeling.
6.1.3. Prøvningen skal foregå med opslået kølerhjælm, medmindre dette
teknisk er umuligt. Hjælpeblæser på køleren (vandkølede køretøjer)
eller på luftindtaget (luftkølede køretøjer) kan om nødvendigt anvendes
til at holde motortemperaturen på dens normale værdi.
6.1.4. Registerering af hastigheden som funktion af tiden sker under prøv-
ningen med henblik på kontrol af de gennemførte cyklers gyldighed.
6.2.Start af motor
6.2.1. Start af motor sker i henhold til fabrikantens instruktioner for seriekøre-
tøjer.
6.2.2. Motoren køres i tomgang i 40 s. Første cyklus startes derefter.
6.3.Tomgang
6.3.1.Manuelt eller halvautomatisk gear
6.3.1.1. I tomgangsperioder er kobling tilkoblet og gearet i frigearsstilling.6.3.1.2. Ved accelerationerne i henhold til normalcyklen sættes køretøjet 5 s før
accelerationen i første gear, frakoblet.
6.3.1.3. Tomgangsperioden ved begyndelse af cyklen består af 6 s med gearet i
frigearsstilling og tilkobling og 5 s med gearet i første gear og udkoblet.
6.3.1.4. For mellemperioderne i hver tomgangscyklus er de tilsvarende tider
henholdsvis 16 s i frigearstilling og 5 s i første gear udkoblet.
6.3.1.5. Tomgangsperioden mellem to efterfølgende cykler er 13 s med gearet i
frigearstilling og tilkobling.
6.3.2.Automatgear
Vælgeren må ikke på noget tidspunkt under prøven manøvreres fra sin
oprindelige position undtagen som nævnt i punkt 6.4.3.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 28
▼M4
6.4.Acceleration
6.4.1. Accelerationsfaserne gennemføres med så konstant acceleration som
muligt.
6.4.2. Dersom den ønskede hastighed ikke kan opnås inden for den givne tids-
ramme, tages den yderligere tid så vidt muligt fra varigheden af
hastighedsændringen, og dersom dette ikke er muligt, fra den efterføl-
gende tid med konstant hastighed.
6.4.3.Automatgear
Dersom den givne hastighed ikke kan opnås inden for den givne tids-
ramme, skal hastighedsvælgeren manøvreres som angivet for manuelle
gear.
6.5.Retardation
6.5.1. Alle ratardationer gennemføres ved, at foden løftes fra speederen,
fortsat med tilkobling. Der udkobles med gearet i indgreb, når hastig-
heden er faldet til 10 km/h.
6.5.2. Dersom retardationen varer længere end forudset for denne fase,
anvendes køretøjets bremser.
6.5.3. Dersom retardationen tager kortere tid end forudset for denne fase,
forlænges den med en periode med konstant hastighed eller i tomgang,
som knytter den til følgende fase.
6.5.4. Ved slutningen af retardationen (stop af køretøj på løberullerne) sættes
køretøjet i frigear og i tilkoblet stilling.
6.6.Konstant hastighed
6.6.1. »Pumpning« eller slukning af karburator skal undgås ved overgang fra
acceleration til konstantfase.
6.6.2. Der holdes konstant hastighed ved at holde speederen i fast position.
7. UDTAGELSE OG ANALYSE
7.1.Udtagning
Udtagningen påbegyndes ved påbegyndelsen af. første prøvningscyklus
som defineret i punkt 6.2.2. og afsluttes efter sidste tomgangsperiode i
fjerde cyklus.
7.2.Analyse
7.2.1. Analysen af udstødningsgassen i sækken gennemføres så hurtigt som
muligt og senest 20 min. efter prøvningscyklens afslutning.
7.2.2. Før hver analyse af prøven nulstilles analysesystemet inden for det
måleområde, som anvendes for den forurenende gas med den relevante
kalibreringsgas.
7.2.3. Analysesystemerne indstilles derefter i henhold til kalibreringskurverne
med kalibreringsgas med en nominel sammensætning mellem 70 og
100 % af det relevante måleområde.
7.2.4. Derefter kontrolleres analysesystemets nulstilling endnu en gang.
Dersom den aflæste værdi afviger mere end 2 % fra værdien ved
indstillingen i henhold til punkt 7.2.2., gentages operationen.
7.2.5. Derefter analyseres prøven.
7.2.6. Efter analysen kontrolleres nulstillingen igen og indstillingsværdierne
ved anvendelse af samme gas. Dersom disse nye værdier ikke afviger
mere end 2 % fra dem, som blev opnået i henhold til punkt 7.2.3., anses
analyseresultaterne som gyldige.
7.2.7. Strømningshastigheder og tryk for de forskellige gasser skal under alle
operationerne være de samme som ved kalibrering af analysesystemet.
7.2.8. Værdierne for hvert forurenende stof i gassen skal aflæses after stabili-
sering af måleapparaturet. Emissionen af carbonhydrider for motorer
med kompressionstænding beregnes ud fra den integrerede værdi aflæst
på den opvarmede flammeionisationsdetektor korrigeret for strømnings-
hastighedsændringer som beskrevet i tillæg 5.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 29
▼M4
8. BESTEMMELSE AF DE FORURENENDE GASMÆNGDER
8.1.Volumen
Volumen omregnes til 101, 33 kPa og 273,2 K.
8.2.Samlet gasmasse
Massen M for hvert forurenende stof er produktet af volumenkoncentra-
tionen og gasvolumen, idet følgende densiteter anvendes under
ovennævnte referencebetingelser:
carbonmonoxid (CO): d = 1,25 g/l
carbonhydrider (CH1.85): d = 0,619 g/l
nigrogenoxider (NO2): d = 2,05 g/l
Tillæg 8 giver beregningerne for de forskellige metoder fulgt af
eksempler til bestemmelse af mængden af forurenende gasser.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 30
▼M4
TILLÆG 1
INDDELING AF KØRECYKLEN VED TYPE 1-PRØVEN
1.Inddeling efter køremåder
Tid %
Tomgang … .................................. 60s 30,8/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C15035,4
Tomgang med kørende køretøj og indkobling af et
gear … .. .................................... 9s 4,6
Gearskift … .................................. 8s 4,1
Acceleration … .. .............................. 36s 18,5
Konstant hastighed … .. ........................ 57s 29,2
Retardation … .. .............................. 25s 12,8
195 s 100
2.Inddeling efter benyttelse af de forskellige gear
Tomgang … .................................. 60s 30,8/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C15035,4
Tomgang med kørende køretøj og indkobling af et
gear … .. .................................... 9s 4,6
Gearskift … .................................. 8s 4,1
— 1. gear … ... .............................. 24s 12,3
— 2. gear … ... .............................. 53s 27,2
— 3. gear … ... .............................. 41s 21
195 s 100
Gennemsnitshastighed ved afprøvningen: 19 km/h.
Faktisk køretid: 195 s.
Teoretisk kørt strækning pr. cyklus: 1,013 km.Hertil svarende strækning pr. afprøvning (4 kørecykler): 4,052 km.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 31
▼M4
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 32
▼M4
TILLÆG 2
RULLESTAND
1. DEFINITION AF RULLESTAND MED FAST EFFEKTABSORPTI-
ONSKURVE
1.1.Indledning
Dersom den samlede fremdriftsmodstand på vej ikke kan reproduceres
på standen for værdier mellem 10 og 50 km/h, anbefalles det at
anvende en rullestand med følgende parametre.
1.2.Definition
1.2.1. Standen kan omfatte en eller to ruller.
Den forreste rulle skal direkte eller indirekte drive inertimasserne og
bremsen.
1.2.2. Når bremsen er indstillet på 50 km/h ved hjælp af en af de metoder,
som er beskrevet i punkt 3, kan K bestemmes i henhold til formlen
P=K V3.
Den absorberede effekt (Pa) og den interne friktion i standen for indstil-
ling til hastigheder på 50 km/h skal for V > 12 km/h være:
Pa= (1 ± 0,05) KV3± 0,05 Pv50
(uden at være negativ),
og for V ≤12 km/h
Pa= (1 + 0,05) KV3
12+ 0,05 Pv50
hvor K er rullestandens parametre og Pv50den absorberede effekt ved
50 km/h.
2. KALIBRERING AF RULLESTANDEN2.1.Indledning
Dette bilag beskriver, hvorledes man bestemmer den absorberede effekt
for en rullestand. Den absorberede effekt omfatter den absorberede
effekt ved friktion og af bremsen.
Rullestanden bringes op til en hastighed større end den maksimale
prøvningshastighed. Drivanordningen afkobles derefter og den drevne
rulles rotationshastighed aftager. Rullernes kinetiske energi optages af
bremsen og gennem indre friktion. Denne metode tager ikke hensyn til
variation i rullernes indre friktion i belastet og ubelastet tilstand. Der
tages heller ikke hensyn til friktion i den bageste rulle, når denne er
udkoblet.
2.2.Kalibrering ved 50 km/h af effektindikator som funktion af absor-
beret effekt
Følgende procedure anvendes:
2.2.1. Mål rullens rotationshastighed, dersom dette ikke allerede er gjort.
Hertil kan anvendes et femte hjul, en omdrejningstæller eller lignende.
2.2.2. Køretøjet anbringes på standen, eller der anvendes en anden metode til
at starte standen.
2.2.3. Anvend et svinghjul eller et andet inertisystem for den givne inertik-
lasse.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 33
▼M4
2.2.4. Standen bringes op på 50 km/h.
2.2.5. Den indikerede effekt (Pi) aflæses.
2.2.6. Hastigheden øges til 60 km/h.2.2.7. Startanordningen udkobles.2.2.8. Standens retardationstid fra 55 km/h til 45 km/h noteres.2.2.9. Bremsen indstilles på en anden værdi.2.2.10. Fremgangsmåden i 2.2.4.-2.2.9. gentages et tilstrækkeligt antal gange til
at dække effektintervallet på vej.
2.2.11. Den absorberede effekt beregnes i henhold til formlen:
P
a¼M1V2
1/C0V2
2/C0/C1
2000 t
hvor
Pa= absorberet effekt i kW,
M1= inertiækvivalent i kg (den frie bageste rulle medregnes ikke),
V1= oprindelig hastighed i m/s (55 km/h = 15,28 m/s),
V2= sluthastighed i m/s (45 km/h = 12,50 m/s),
t = retardationstid for rullen fra 55 km/h til 45 km/h.
2.2.12. Diagram over indikeret effekt ved 50 km/h som funktion af absorberet
effekt ved samme hastighed.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 34
▼M4
2.2.13. Fremgangsmåden i punkt 2.2.3-2.2.12 gentages for alle relevante iner-
tiklasser.
2.3.Kalibrering af effektindikator som funktion af absorberet effekt
ved andre hastigheder
Fremgangsmåden i henhold til punkt 2.2 gentages så mange gange, som
det er nødvendigt for de valgte hastigheder.
2.4.Kontrol af rullestandens absorptionskurve fra startpunkt ved
50 km/h
2.4.1. Køretøjet anbringes på standen eller en anden metode anvendes til start
af standen.
2.4.2. Standen indstilles til absorberet effekt Paved hastighed 50 km/h.
2.4.3. Den absorberede effekt ved hastighederne 40, 30 og 20 km/h noteres.2.4.4. Optegn kurven P
a(V) og kontroller, at den opfylder bestemmelserne i
punkt 1.2.2.
2.4.5. Gentag fremgangsmåden i punkt 2.4.1-2.4.4 for andre effektværdier Paved hastighed på 50 km/h og andre inertiværdier.Samme fremgangsmåde anvendes til kalibrering af kraft og moment.
3. INDSTILLING AF STANDEN
3.1.Kalibrering som funktion af undertryk
3.1.1.Indledning
Denne metode er ikke den bedste og bør kun anvendes for stande med
fast effektabsorptionskurve til bestemmelse af absorberet effekt ved
50 km/h og kan ikke anvendes på motorer med kompressionstænding.
3.2.2.Prøvningsudstyr
Undertrykket (eller det absolutte tryk) ved køretøjets indsugningsmani-
fold skal måles med en præcision på ± 0,25 kPa. Det skal være muligt
at registrere denne parameter kontinuert eller i intervaller på ikke over
1 sekund. Hastigheden skal registreres kontinuert med en præcision på
± 0,4 km/h.
3.1.3.Prøvning på bane
3.1.3.1. Det sikres først, at køretøjet opfylder bestemmelserne i punkt 4 i tillæg
3.
3.1.3.2. Køretøjet køres med konstant hastighed på 50 km/h, og hastighed og
undertryk (eller absolut tryk) registreres som nævnt i punkt 3.1.2.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 35
▼M4
3.1.3.3. Fremgangsmåden i punkt 3.1.3.2 gentages tre gange i hver retning. De
seks gennemkørsler skal ske inden for 4 timer.
3.1.4.Talbehandling og godkendelseskriterier
3.1.4.1. Resultaterne fra punkt 3.1.3.2 og 3.1.3.3 kontrolleres, idet hastigheden
ikke må være under 49,5 km/h eller over 50,5 km/h i mere end 1sekund. Ved hver gennemkørsel bestemmes undertrykket hvert sekund,
og det gennemsnitlige undertryk(
v) og standardafgivelsen (s) beregnes,
idet der anvendes mindst 10 undertryksværdier.
3.1.4.2. Standardafgivelsen må ikke overskride 10 % af gennemsnitsværdien ( v)
for hver gennemkørsel.
3.1.4.3. Gennemsnitsværdien ( v) beregnes for de seks gennemkørsler (3 i hver
retning).
3.1.5.Indstilling af standen
3.1.5.1. Forberedelser
Foretag de i punkt 5.1.2.2.1-5.1.2.2.4 tillæg 3 nævnte operationer.
3.1.5.2. Indstilling af bremse
Efter at have opvarmet køretøjet køres dette med en konstant hastighed
på 50 km/h, og bremsen indstilles således, at undertryksværdien (v) kan
bestemmes i henhold til punkt 3.1.4.3. Afvigelsen fra denne værdi må
ikke overstige 0,25 kPa. Det apparatur, som har været anvendt til bane-
prøvningen, anvendes hertil.
3.2.Andre indstillingsmetoder
Indstilling af standen kan ske ved konstant hastighed 50 km/h, som
beskrevet i tillæg 3.
3.3.Andre muligheder
Med samtykke fra fabrikanten kan følgende metode anvendes:
3.3.1. Bremsen indstilles, så den kan absorbere den udviklede effekt på de
drivende hjul ved en konstant hastighed på 50 km/h ud fra tallene i
følgende tabel:
Køretøjets referencemasse
Mr(kg)Standens absorberede effekt
Pa(kW)
Mr≤750 1,3
750 < Mr≤850 1,4
850 < Mr≤1020 1,5
1 020 < Mr≤1250 1,7
1 250 < Mr≤1470 1,8
1 470 < Mr≤1700 2,0
1 700 < Mr≤1930 2,1
1 930 < Mr≤2150 2,3
2 150 < Mr≤2380 2,4
2 380 < Mr≤2610 2,6
2 610 < Mr2,7
3.3.2. For andre køretøjer end personbiler med en referencemasse over
1 700 kg eller køretøjer, hvor alle hjul er drivende, ganges effektværdi-
erne i tabellen i punkt 3.3.1 med 1,3.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 36
▼M4
TILLÆG 3
ET KØRETØJS FREMDRIFTSMODSTAND — MÅLEMETODE PÅ
BANE — SIMULERING PÅ RULLESTAND
1. FORMÅL
Nedenstående metoder har til formål at måle et køretøjs fremdrifts-
modstand ved konstant hastighed på bane og simulere denne
modstand ved prøvning på rullestand under de forhold, som er speci-
ficeret i punkt 4.1.4.1 i bilag III.
2. BESKRIVELSE AF BANEN
Banen skal være vandret og tilstrækkelig lang til at gennemføre
målingerne. Hældningen skal være konstant inden for en tolerance på
± 0,1 % og ikke overstige 1,5 %.
3. ATMOSFÆRISKE FORHOLD3.1. Vind
Under prøvningen må den gennemsnitlige vindhastighed ikke over-
stige 3 m/s med stød på mindre end 5 m/s. Derudover skal den
tværgående vindkomposant være under 2 m/s. Vindhastigheden skal
måles 0,7 m over vejbelægningen.
3.2. Fugtighed
Banen skal være tør.
3.3. Tryk og temperatur
Luftdensiteten ved prøvningen må ikke afvige mere end ± 7,5 % fra
P = 100 kPa og T = 293,2 K.
4. KØRETØJETS KLARGØRING OG DETS TILSTAND
4.1. Tilkørsel
Køretøjet skal være i normal kørestand og have kørt mindst 3 000 km.
Dækkene skal være tilkørt samtidig med køretøjet, eller slidbanens
mønsterdybde skal være 90-50 %.
4.2. Kontrol
Det kontrolleres, at køretøjet for nedenstående punkter opfylder fabri-
kantens specifikationer for den givne anvendelse:
— hjul, navkapsel, dæk (mærke, type, tryk),
— fortøjets geometri,
— bremseindstillingen (fjernelse af parasitfriktion),
— smøring af for- og bagtøj,— indstillingen af ophængning og køretøjets vægtfordeling,
— osv.
4.3. Klargøring til prøvning
4.3.1. Køretøjet bringes op på sin referencemasse.
Køretøjets tyngdepunkt skal være beliggende midt på den rette linje,
som går gennem R-punkterne for forsæderne.
4.3.2. Ved prøvning på bane skal køretøjets vinduer være lukkede. Eventu-
elle åbninger til ventilation, lygter, o.lign. skal være lukkede.
4.3.3. Køretøjet skal være rent.4.3.4. Umiddelbart før prøvningen skal køretøjet bringes på sin normale
driftstemperatur.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 37
▼M4
5. METODER
5.1. Energivariationsmetode ved retardation i frigear
5.1.1. På bane
5.1.1.1. Måleudstyr og tolerance
— tidsmålingen med en fejl under 0,1 s;
— hastighedsmålingen med en fejl under 2 %.
5.1.1.2. Prøvningsfremgangsmåden
5.1.1.2.1. Køretøjet accelereres til en hastighed 10 km/h over den valgte prøv-
ningshastighed V.
5.1.1.2.2. Gearet sættes i neutral stilling.
5.1.1.2.3. Retardationstiden (t1) måles fra hastigheden
V2=V+ ∆V km/h til V1=V− ∆V km/h,
hvor∆V≤5 km/h.
5.1.1.2.4. Samme prøvning gennemføres i modsat retning, og tiden (t2)
bestemmes.
5.1.1.2.5. Gennemsnit af de to tider t1og t2bestemmes, (T1).
5.1.1.2.6. Prøvningen gentages indtil den statistiske sikkerhed (p) på gennem-
snittet
T¼1
nXn
i¼1Tier lig med eller mindre end 2% (p ≤2%)
Den statistiske sikkerhed er
p¼t/C1sﬃﬃﬃnp/C1100
T
hvor
t = koefficient i nedenstående tabel,
n = antal prøvninger,s = standardafgivelse, s ¼ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
X
n
i¼1Ti/C0T ðÞ2
n/C01vuut
n456789 1 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5
t 3,2 2,8 2,6 2,5 2,4 2,3 2,3 2,2 2,2 2,2 2,2 2,2
tﬃﬃﬃnp1,6 1,25 1,06 0,94 0,85 0,77 0,73 0,66 0,64 0,61 0,59 0,57
5.1.1.2.7. Beregn effekten ud fra formlen:
P¼M/C1V/C1∆V
500 T
hvor P udtrykkes i kW
V = prøvningshastighed i m/s,
∆V = hastighedsafvigelse i forhold til V i m/s,
M = referencemasse i kg,T = tid i s.
5.1.2. På stand
5.1.2.1. Måleapparatur og tolerancer
Der skal anvendes samme apparatur som ved prøvningen på bane.
5.1.2.2. Prøvningsfremgangsmåde
5.1.2.2.1. Anbring køretøjet på rullestanden.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 38
▼M4
5.1.2.2.2. Indstil trykket (koldt) af de drivende hjul på den værdi, som kræves
for standen.
5.1.2.2.3. Indstil standens inertiækvivalent I.5.1.2.2.4. Køretøj og stand bringes til driftstemperatur.5.1.2.2.5. Gør som beskrevet i punkt 5.1.1.2 (undtagen punkt 5.1.1.2.4 og
5.1.1.2.5), idet M erstattes af I i formlen i punkt 5.1.1.2.7.
5.1.2.2.6. Bremsen indstilles, så den opfylder bestemmelserne i punkt 4.1.4.1 i
bilag III.
5.2. Målemetode ved konstant hastighedsmoment
5.2.1. På bane
5.2.1.1. Målemetode og tolerance
— måling af moment med et måleudstyr med en præcision på 2 %,
— hastighedsmålingen med en præcision på 2 %.
5.2.1.2. Prøvningsfremgangsmåde5.2.1.2.1. Køretøjet bringes op på den valgte konstante hastighed V.5.2.1.2.2. Momentet C(
t) og hastighed over mindst 10 s registreres med et
udstyr af klasse 1 000 i overensstemmelse med ISO nr. 970.
5.2.1.2.3. Ændringer i momentet C(t) og hastigheden som funktion af tiden må
ikke overstige 5 % i hvert sekund under registreringen.
5.2.1.2.4. Den værdi af momentet Ct1, som anvendes, er gennemsnitsværdien
bestemt i henhold til følgende formel:
Ct1¼1
∆tZtþ∆t
tCtðÞdt
5.2.1.2.5. Gennemfør samme prøvning i modsat retning og bestem Ct2.
5.2.1.2.6. Udregn gennemsnitsværdien af de to værdier Ct1og Ct2,Ct.
5.2.2. På stand
5.2.2.1. Måleapparatur og tolerance
Der skal anvendes samme apparatur som ved prøvning på bane.
5.2.2.2. Prøvningsfremgangsmåde5.2.2.2.1. Gennemfør operationerne i punkt 5.1.2.2.1-5.1.2.2.4.5.2.2.2.2. Gennemfør operationerne i punkt 5.2.1.2.1-5.2.1.2.4.5.2.2.2.3. Indstil bremsen, så den opfylder bestemmelserne i punkt 4.1.4.1 i
bilag III.
5.3. Bestemmelse af det integrerede moment for en variabel prøv-
ningscyklus
5.3.1. Denne metode er et ikke-obligatorisk supplement til konstanthastig-
hedsmetoden i punkt 5.2.
5.3.2. I denne dynamiske prøvningsmetode bestemmes den gennemsnitlige
værdi af momentet M. For at gøre dette integreres de reelle moment-
værdier som funktion af tiden over en fast cyklus med
prøvningskøretøjet.
Det integrerede moment divideres derefter med tidsforskellen, hvilket
giver:
M¼1
t2/C0t1Zt2
t1MtðÞ/C1dt;hvor M t ðÞ>0
M beregnet efter seks resultater.
Stikprøveudtagning for M anbefales til mindst 2 pr. sekund.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 39
▼M4
5.3.3. Indstilling af standen
Bremsningen indstilles som beskrevet i punkt 5.2. Dersom momentet
M på stand ikke svarer til momentet M på vej, ændres bremseindstil-
lingen, indtil værdierne svarer til hinanden inden for ± 5 %.
Bemærk:
Denne metode kan alene anvendes med elektriske inertisimulerende
dynamometre, eller hvor der foreligger mulighed for finindstilling.
5.3.4. Godkendelseskriterier
Standardafgivelsen for de seks målinger må ikke overstige 2 % af
gennemsnitsværdien.
5.4. Gyroskopisk retardationsmåling
5.4.1. På bane
5.4.1.1. Måleudstyr og tolerancer
— hastighedsmåling under 2 %,
— retardationsmåling under 1 %,— banehældningsmåling under 1 %,— tidsmåling under 0,1 s.
Køretøjsvægtfordelingen bestemmes på en vandret referenceplads.Herudfra kan banens hældning bestemmes ( α
1).
5.4.1.2. Prøvningsfremgangsmåde5.4.1.2.1. Bring køretøjet op på en hastighed, som mindst overstiger den valgte
hastighed V med 5 km/h.
5.4.1.2.2. Retardationen mellem hastighederne V + 0,5 km/h og V − 0,5 km/h
registreres.
5.4.1.2.3. Den gennemsnitlige retardation ved hastigheden V beregnes ud fra
følgende formel:
γ1¼1
tZt
oγ1tðÞdt/C0g/C0sinα1
hvor
γ1= den gennemsnitlige retardation ved hastighed V,
t = retardationstid fra V + 0,5 km/h til V − 0,5 km/h,
γ1(t) = registreret retardation,
g = 9,81 m · s−2.
5.4.1.2.4. Gennemfør samme målinger i modsat retning og bestem γ2:
5.4.1.2.5. Beregn gennemsnittet Γi¼γ1þγ2
2for prøvning i.
5.4.1.2.6. Gennemfør et antal prøvninger, som er tilstrækkelige i henhold til
punkt 5.1.1.2.6, idet T erstattes af
Γ¼1
nXn
i¼1Γi¼
5.4.1.2.7. Beregn den gennemsnitlige absorberede kraft F = M Γ
hvor M er køretøjets referencemasse i kg,Γer den gennemsnitlige beregnede retardation.
5.4.2. På stand
5.4.2.1. Måleudstyr og tolerancer
Der anvendes måleudstyr som nævnt i bestemmelsen i punkt 2 i tillæg
2.
5.4.2.2. Prøvningsfremgangsmåde5.4.2.2.1. Indstilling af kraft på dækbane under statiske forhold.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 40
▼M4
På rullestand er den samlede modstand:
Ftotal=Faflæst+Frulningsmodstand hvor:
Ftotal=FR Fremdriftsmodstand
Faflæst=FR−Frulningsmodstand
Faflæster den på rullestanden aflæste værdi
FRfremdriftsmodstanden er kendt
Frulningsmodstand findes på følgende måde:
— måling på rullestand med målemulighed. Prøvningskøretøjet med
gear i neutral stilling bringes op til prøvningshastigheden.
Rulningsmodstanden for den drivende aksel aflæses på standens
indikator;
— bestemt for rullestande uden målemulighed: for stande med to
ruller er rulningsmodstanden RR, den som i forvejen er bestemt
på bane. For stande med én rulle er rulningsmodstanden RR, den
som er bestemt på bane multipliceret med en koefficient R, som
er forholdet mellem den drivende aksels masse og køretøjets totale
masse.
Bemærk:
RRfindes fra kurven F = f(V).1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 41
▼M4
TILLÆG 4
KONTROL AF IKKE-MEKANISK INERTI
1. FORMÅL
Den metode, som beskrives i dette tillæg, gør det muligt at kontrollere, at
standens samlede inerti på tilfredsstillende måde simulerer de reelle
værdier under prøvningscyklen.
2. PRINCIP2.1.Ligninger
Standens rullers overfladekraft kan udtrykkes ved ligningen:
F¼I/C1γ¼I
M/C1γþFI
hvor
F er overfladekraften
I er standens samlede inerti (køretøjets ækvivalentinerti: se tabel i
punkt 5.1)
IMde mekaniske massers inerti
γrullens tangentielle overfladeacceleration
FIinertikraft
Bemærk:
I tillægget er der en forklaring på denne formel for stande med mekanisk
inertisimulering.
Den samlede inerti kan således udtrykkes ved formlen:
I¼IMþFI
γ
hvor
IMkan beregnes eller måles ved traditionelle metoder
FIkan måles på stand
γkan beregnes ud fra rullernes vinkelhastighed.
Den samlede inerti I bestemmes ved accelerations- eller retardationsprøv-
ning med værdier som er lig med eller større end dem, som opnås under
prøvningscyklen.
2.2.Tolerancer ved beregning af den samlede inerti
Prøvningsmetoderne og beregningen skal gøre det muligt at bestemme
den samlede inerti I med en relativ fejl ( ∆I/I) under 2 %.
3. FORUDSÆTNINGER
3.1. Den samlede simulerede inertimasse I må kun afvige fra den teoretiske
ækvivalente inerti (se punkt 5.1 i bilag III) med:
3.1.1. ± 5 % for den øjeblikkelige værdi,
3.1.2. ± 2 % for den gennemsnitlige værdi for hver cyklus.
3.2. Værdierne i pkt. 3.1.1. øges til ± 50 % under start og for køretøjer med
manuelt gearskift de 2 sekunder under hastighedsændringer.
4. KONTROLFREMGANGSMÅDE
4.1. Kontrollen gennemføres for hver prøvning under hele cyklens varighed,
som defineret i pkt. 2.1 i bilag III.
4.2. Dersom bestemmelserne i pkt. 3 imidlertid er opfyldt med øjeblikkelige
accelerationer, som mindst er tre gange større eller mindre end værdierne
ved den teoretiske cyklus, er ovennævnte kontrol ikke nødvendig.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 42
▼M4
5. TEKNISK NOTE
Kommentarer om arbejdsligningerne.
5.1. Kraftligevægt på vej
CR¼k1Jr1dΘ1
dtþk2Jr2dΘ2
dtþk3Mγr1þk3Fsr1
5.2. Kraftligevægt på stand med mekanisk simuleret inerti
Cm¼k1Jr1dΘ1
dtþk3JR mdWm
dt
Rmr1þk3Fsr1
¼k1Jr1dΘ1
dtþk3Iγr1þk3Fsr1
5.3. Kraftligevægt på stand med ikke-mekanisk inertisimulering
Ce¼k1Jr1dΘ1
dtþk3JR edWe
dt
Rer1þCl
Rer10
B@1
CAþk3Fsr1
¼k1Jr1dΘ1
dtþk3IMγþFI ðÞ r1þk3Fsr1
I disse formler er
CR: motormoment på vejC
m: motormoment på stand med mekanisk simuleret inerti
Ce: motormoment på stand med elektrisk simuleret inerti
Jr1: transmissionens inertimoment henført til de drivende hjul
Jr2: de drevne hjuls inertimoment
J Rm: inertimoment for stand med mekanisk simuleret inertiJ Re: mekanisk inertimoment af stand med elektrisk simuleret inertiM: masse af køretøj på baneI: ækvivalent inerti for stand med mekanisk simuleret inertiI
M: mekanisk inerti af stand med elektrisk simuleret inerti
Fs: resulterende kraft ved konstant hastighed
Cl: resulterende moment af elektrisk simuleret inerti
FI: resulterende kraft af elektrisk simuleret inerti
dΘ1
dt: vinkelacceleration for de drivende hjul
dΘ2
dt: vinkelacceleration for de drevne hjul
dWm
dt: vinkelacceleration for stand med mekanisk inerti
dWe
dt: vinkelacceleration for stand med elektrisk inerti
γ: lineær acceleration
r1: radius af drivende hjul ved belastning
r2: radius af drevne hjul ved belastning
Rm: løberullernes radius — stand med mekanisk inertiRe: løberullernes radius — stand med elektrisk inertik
1: koefficient, som afhænger af transmissionens udvekslingsforhold
og inerti i transmissionen og »virkningsgraden«.
k2: transmissionsforholdet ×r1
r2× »virkningsgraden«
k3: transmissionsforholdet × »virkningsgraden«1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 43
▼M4
Forudsættes det, at de to typer stande (pkt. 5.2 og 5.3) har samme karak-
teristika, fås ved forenkling formlen:
k3IM/C1γþFI ðÞ r1¼k3I/C1γ/C1r1
hvor
I¼IMþFI
γ1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 44
▼M4
TILLÆG 5
BESKRIVELSE AF GASUDTAGNING
1. INDLEDNING
1.1. Der findes flere udtagningssystemer, som opfylder bestemmelserne i
punkt 4.2 i bilag III.
Bestemmelserne i punkt 3.1, 3.2 og 3.3 kan accepteres, dersom de
opfylder de væsentligste kriterier for den variable fortynding.
1.2. Laboratoriet skal angive udtagningsmetoden.
2. KRITERIER FOR SYSTEM MED VARIABEL FORTYNDING TIL
MÅLING AF UDSTØDNINGSGAS
2.1. Anvendelsesområde
Definer driftparametrene for et system til udtagning af udstød-
ningsgas til måling af et køretøjs udstødning i henhold til
bestemmelserne i dette direktiv.
Princippet med variabel fortynding til måling af udstødning kræver,
at følgende tre betingelser er opfyldt:
2.1.1. Køretøjets udstødningsgas skal fortyndes kontinuert med den omgi-
vende luft under veldefinerede betingelser.
2.1.2. Den samlede blandingsmængde af udstødning og fortyndingsluft skal
måles nøjagtigt,
2.1.3. Et prøveemne bestående af udstødningsgas og fortyndingsluft i
konstant forhold skal udtages til analyse.
Udstødningsmasserne bestemmes ud fra prøveemnets samlede
koncentrationer og den samlede målte mængde. Prøveemnets
koncentrationer korrigeres som funktion af den omgivende lufts
indhold af forurenende stoffer.
2.2. Teknisk resumé
Figur 1 angiver udtagningssystemets principskema.
2.2.1. Køretøjets udstødningsgas skal fortyndes med en tilstrækkelig
mængde luft til at forhindre kondensation af vandet i udtagnings-
og målesystemet.
2.2.2. Udtagningen af udstødningsgasser skal gøre det muligt at måle de
gennemsnitlige rumfangskoncentrationer af CO2, CO, CH og NOxi
udstødningsgassen under prøvningen af køretøjet.
2.2.3. Blandingen af luft og udstødningsgas skal være homogen før udtag-
ningssonden (se punkt 2.3.1.2).
2.2.4. Sonden skal udtage en repræsentativ prøve af den fortyndede udstød-
ningsgas.
2.2.5. Systemet skal gøre det muligt at måle det samlede rumfang af den
fortyndede udstødningsgas.
2.2.6. Udtagningsudstyret skal være gastæt. Udformningen af udtagnings-
systemet og de materialer, som det er fremstillet af, skal være
sådan, at koncentrationen af forurenende stoffer i den fortyndede
udstødningsgas ikke påvirkes. Dersom et af elementerne i udstyret
(varmeveksler, cyklonseparator, ventilator osv.) ændrer koncentrati-
onen af et forurenende stof i den fortyndende gas, og dette ikkekan korrigeres, skal prøveudtagningen foregå før dette element.
2.2.7. Dersom køretøjet har flere udstødninger, skal tilslutningsrørene
tilsluttes et opsamlingssystem så tæt som muligt til køretøjet.
2.2.8. Gasprøverne skal opsamles i udtagningssække med tilstrækkelig
kapacitet til ikke at påvirke gasstrømmen under udtagningsperioden.
Disse sække skal være fremstillet af materialer, som ikke påvirker
gaskoncentrationen (se 2.3.4.4.1).
2.2.9. Systemet med variabel fortynding skal være udformet på en sådan
måde, at udstødningsgassen kan udtages uden væsentligt at ændre
modtrykket i udstødningen (se 2.3.1.1).1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 45
▼M4
2.3. Særlige bestemmelser
2.3.1. Udstyr til indsamling og fortynding af udstødningsgas
2.3.1.1. Rørledningen mellem køretøjets udstødning og blandingskammeret
skal være så kort som muligt; den må under ingen omstændigheder
— ændre det statiske tryk i udstødningen med mere end ± 0,75 kPa
ved 50 km/h eller mere end ± 1,25 kPa under hele prøvningens
varighed i forhold til de tryk, som måles, når intet er tilsluttet
køretøjets udstødning.
Trykket skal måles i udstødningsrøret eller i en forlængelse af
dette med samme diameter så tæt som muligt til udstødningsrø-
rets afslutning.
— ændre udstødningsgassens sammensætning.
2.3.1.2. Der skal være et blandingskammer, i hvilket køretøjets udstød-
ningsgas og fortyndingsluften blandes, så der dannes en homogen
blanding ved kammerets udtag.
Blandingens homogenitet i et vilkårligt tværsnit ved udtagnings-
sonden må ikke afvige mere end 2 % fra den gennemsnitlige værdi
af målinger foretaget i mindst 5 punkter ligeligt fordelt over
gasstrømmens diameter. Trykket i blandingskammeret må ikke
afvige mere end ± 0,25 kPa fra atmosfæretrykket for at reducere
påvirkningen ved udtaget mest muligt og for at begrænse trykfaldet
i det eventuelle fortyndningsluftsapparatur.
2.3.2. Sugeudstyr/volumenmålingsudstyr
Dette udstyr kan have faste hastighedsindstillinger, så der er en
tilstrækkelig strøm til at forhindre kondensation af vand. Dette kan
normalt ske ved i udtagningssækken at holde en CO2-koncentration
under 3 % (volumen).
2.3.3. Volumenmåling
2.3.3.1. Volumenmålingsudstyret skal holde sin kalibreringsværdi inden for
± 2 % under alle målevilkår. Dersom udstyret ikke kan kompensere
for temperaturvariationer i blandingen udstødningsgas-fortyndings-
luft i målepunktet, skal der anvendes en varmeveksler, så
temperaturen holdes inden for ± 6 ºC af den nominelle temperatur.
Om nødvendigt kan man anvende en cyklonseparator for at beskytte
volumenmålingsudstyret.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 46
▼M4
Figur 1
Skema til måling af udtødningsgas (variabel fortynding)
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 47
▼M4
2.3.3.2. En temperaturføler skal installeres umiddelbart før volumenmåleren.
Denne føler skal have en max. fejlvisning og min. præcision på ± 1º
C og en responstid på 0,1 s ved 62 % af en given temperaturvaria-
tion (værdien målt i siliconolie).
2.3.3.3. Trykmålinger skal have en max. fejlvisning og en min. præcision på
± 0,4 kPa.
2.3.3.4. Bestemmelse af trykket i forhold til atmosfæretrykket sker før (og
om nødvendigt) efter volumenmålingsudstyret.
2.3.4. Udtagning af gas
2.3.4.1. Fort yndet udstødningsgas
2.3.4.1.1. Prøven udtages før sugeudstyret, men efter konditioneringsudstyret
(hvis dette findes).
2.3.4.1.2. Strømningshastigheden må ikke afvige mere end 2 % fra gennem-
snittet.
2.3.4.1.3. Strømningshastigheden ved udtagningen skal være mindst 5 l/min og
højst 0,2 % af den fortyndede udstødningsgas' strømningshastighed.
2.3.4.1.4. Tilsvarende grænser skal gælde for et konstantmasse system.2.3.4.2. Fort yndingsluft
2.3.4.2.1. Der foretages en udtagning af fortyndingsluft med konstant strøm-
ningshastighed i nærheden af den omgivende luft (efter et eventuelt
filter).
2.3.4.2.2. Gassen må ikke indeholde udstødningsgas fra blandingszonen.2.3.4.2.3. Udtagningsstrømningshastigheden skal være i samme størrelsesorden
som for den fortyndede udstødningsgas.
2.3.4.3. Udtagning2.3.4.3.1. De materialer, som anvendes til udtagning, må ikke ændre de forure-
nende stoffers koncentration.
2.3.4.3.2. Der kan anvendes filtre til at fjerne faste partikler fra prøven.2.3.4.3.3. Pumper er nødvendige for at føre prøven til udtagningssækken.2.3.4.3.4. Strømningsregulatorer og strømningsmålere er nødvendige for at
opnå den krævede strømning ved udtagningen.
2.3.4.3.5. Gastætte lynkoblinger kan anvendes mellem trevejsventilerne og
udtagningssækkene, idet der skal være automatisk lukning ved
sækkesiden. Andre systemer kan anvedes til at føre prøverne til
analysatoren (trevejshaner f.eks.).
2.3.4.3.6. De ventiler, som anvendes i forbindelse med udtagningsgassen, skal
være hurtigt virkende og hurtigt justerbare.
2.3.4.4. Lagring af prøven
Gasprøverne skal opsamles i udtagningssække mod tilstrækkelig
kapacitet til ikke at mindske udtagningsstrømningshastigheden. De
skal være fremstillet af et materiale, som ikke ændrer koncentrati-
onen af de forurenende gasser med mere end 2 % efter 20 min.
2.4. Supplerende udstyr til udtagning for køretøjer med dieselmotor
2.4.1. Et udtagningspunkt efter og i nærheden af blandingskammeret.2.4.2. En opvarmet rørledning og udtagningssonde.2.4.3. Et opvarmet filter og/eller pumpe (kan befinde sig i nærheden af
prøvningskilden).
2.4.4. En lynkobling som muliggør analyse af luftprøven i sækken.2.4.5. Alle opvarmede elementer skal holdes på en temperatur på 190 ± 10º
C.
2.4.6. Dersom det ikke er muligt at kompensere for strømningshastigheds-
variationer, skal der findes en varmeveksler og en
temperaturregulator med de i 2.3.3.1 nævnte egenskaber, så en
konstant strømningshastighed kan sikres og dermed proportionalitet
i udtagningstrømmen.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 48
▼M4
3. BESKRIVELSE AF SYSTEMERNE
3.1. Strømningspumpesystemet (PDP-CVS) (Fig. 1)
3.1.1. Udtagning med konstant volumen ved hjælp af en strømningspumpe
(PDP-CVS) opfylder betingelserne i dette bilag til bestemmelse af
gasstrømhastigheden ved konstant temperatur og tryk. For at måle
det totale volumen tælles pumpens totale antal omdrejninger. Udtag-
ningen sker ved konstant strømning ved hjælp af pumpestrømmåler
og strømningsventil.
3.1.2. Figur 1 er et principskema for et sådant udtagningssystem. Eftersom
der kan opnås lignende resultater med forskellige konfigurationer, er
det ikke nødvendigt, at anlægget strengt følger skemaet. Der kan
anvendes supplerende anordninger såsom ventiler, solenoider ogafbrydere for at få andre oplysninger og for at koordinere systemets
enkeltdele.
3.1.3. Indsamlingssystemet omfatter3.1.3.1. et filter (D) til fortyndingsluften, som om nødvendigt kan forop-
varmes. Dette filter består af et lag aktivt kul mellem to papirlag.
Det skal formindske og stabilisere carbonhydridkoncentrationen i
fortyndingsluften;
3.1.3.2. et blandingskammer (M) til homogen blanding af udstødningsgas og
luft;
3.1.3.3. en varmeveksler (H) med tilstrækkelig kapacitet til under hele prøv-
ningen at holde temperaturen af luft-/udstødningsgasblandingen for
± 6 ºC af den nominelle værdi målt lige før volumenstrømpumpen.
Dette apparatur må ikke ændre indholdet af forurenende stoffer i de
fortyndede gasser, der udtages efter til analyse;
3.1.3.4. et temperaturreguleringssystem (TC) til forvarmning af varmeveks-
leren før prøvningen og til at holde en temperatur under prøvningen
på ± 6 ºC inden for den nominelle temperatur;
3.1.3.5. en volumenstrømpumpe (PDP), som giver en konstant volumenstrøm
af blandingen luft/udstødningsgas. Pumpen skal have tilstrækkelig
kapacitet til at hindre vandkondensation under alle forsøgsbetin-
gelser. Derfor anvendes normalt en pumpe med en kapacitet, som
er dobbelt så stor som
3.1.3.5.1. den maksimale gennemstrømning af udstødningsgassen under prøve-
cyklen; eller
3.1.3.5.2. tilstrækkelig til, at koncentrationen af CO
2i sækken holdes under
3 % (vol);
3.1.3.6. en temperaturføler (T1) (præcision og fejlvisning ± 1º C) monteret
umiddelbart før strømningspumpen. Denne føler skal kontinuert
måle temperaturen under prøvningen;
3.1.3.7. et manometer (G1) (præcision og fejlvisning ± 0,4 kPa) monteret
umiddelbart før strømningspumpen til måling af trykforskellen
mellem gasblandingen og atmosfæren;
3.1.3.8. et manometer (G2) (præcision og fejlvisning ± 0,4 kPa) monteret, så
det registrerer trykforskellen mellem indgang og udgang i pumpen;
3.1.3.9. to sonder (S1og S2) til udtagning af fortyndingsluft og fortyndet
blanding udstødningsgas/luft.
3.1.3.10. et filter (F) til fjernelse af faste partikler fra den gasstrøm, der
udtages til analyse;
3.1.3.11. pumper (P) til udtagning af en konstant strøm fortyndingsluft samt
en fortyndet blanding af udstødningsgas/luft;
3.1.3.12. strømningsregulatorer (N) til at sikre en konstant strømning ved
udtagning af gas S1og S2; strømningshastigheden skal være således,
at man får tilstrækkelige mængder i prøverne (ca. 10 l/min);
3.1.3.13. strømningsmåler (FL) til regulering og kontrol af udtagning af gas;3.1.3.14. hurtigt virkende ventiler (V) til styring af gasstrømmen mod udtag-
ningssækkene eller mod atmosfæren,
3.1.3.15. gastætte lynkoblinger (Q
L) mellem ventil og udtagningssæk. Der skal
være automatisk lukning til sækkesiden. Andre metoder kan
anvendes (f.eks. trevejsventiler).1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 49
▼M4
3.1.3.16. sække (B) til indsamling af fortyndet udstødningsgas og fortyndings-
luft. De skal have en kapacitet, der er tilstrækkelig til ikke at
mindske udtagningsstrømhastigheden. De skal være fremstillet af et
materiale, som ikke påvirker målingerne eller den kemiske sammen-
sætning af gasprøven (polyethylen-polyamidfilm, fluorerede
polycarbonhydrider eller lign.);
3.1.3.17. en numerisktæller (C) til registrering af strømningspumpens omdrej-
ninger under prøven.
3.1.4. Supplerende udstyr til prøvning af køretøjer med kompressionstæn-
ding.
Til prøvning i henhold til punkt 4.3.1.1 og 4.3.2 i bilag III anvendes
det supplerende udstyr, som er stiplet indrammet i figur 1
Fh: opvarmet filter,
S3: udtagningssonde i nærheden af blandingskammeret
Vh: opvarmet flervejsventil
Q: lynkobling til analyse af omgivende luft BA i HFID-
detektor
HFID: opvarmet flammeionisationsanalysator1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 50
▼M4
Figur 1
Skema for strømningspumpesystem (system PDP-CVS)
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 51
▼M4
I, R: integrations- og registreringsapparater for den øjeblikkelige
koncentration af carbonhydrider
Lh: opvarmet udtagningsrør
Alle opvarmede elementer skal kunne holdes på en temperatur på
190 ± 10º C.
3.2. Venturi fortyndingssystem (CFV — CVS system) (figur 2)
3.2.1. Anvendelse af et kritisk venturirør til konstantvolumen udtagelse
bygger på principperne i væskers strømningsmekanik. Strømningsha-
stigheden af blandingen af fortyndingsluft og udstødningsgas holdes
på en hastighed, som er direkte proportional med kvadratroden af
gastemperaturen. Strømningshastigheden kontrolleres, beregnes og
integreres kontinuert under hele prøvningen. Anvendelsen af yderli-
gere et venturirør til udtagning sikrer proportionaliteten af de
udtagne gasser. Eftersom trykog temperatur er ens ved indløb til
de to venturirør, er det udtagne gasvolumen proportional med det
samlede volumen af den fortyndede udstødningsgas, og systemet
opfylder således vilkårene i dette bilag.
3.2.2. Figur 2 viser principskemaet for et sådan udtagningssystem.
Eftersom der kan opnås gyldige resultater med forskellige konfigura-
tioner, er det ikke påkrævet, at anlægget i alle detaljer stemmer
overens med skemaet. Der kan anvendes supplerende anordninger
såsom ventiler, solenoider og afbrydere for at få andre oplysninger
og for at koordinere systemets enkeltdele.
3.2.3. Indsamlingsudstyret omfatter
3.2.3.1. Et filter (D) til fortyndingsluften, som om nødvendigt kan forvarmes.
Dette filter består af et kullag mellem to papirlag. Det mindsker og
stabiliserer carbonhydridkoncentrationen i fortyndingsluften;
3.2.3.2. et blandingskammer (M), hvor udstødningsgassen og luften blandes
homogent;
3.2.3.3. en cyklonseparator (CS) til partikeludfældning;3.2.3.4. to udtagningssonder (S
1og S2) til udtagning af prøver af fortyndings-
luft og fortyndet udstødningsgas;
3.2.3.5. et venturirør (SV) til udtagning af fortyndede udstødningsgasprøver i
sonde S2;
3.2.3.6. et filter (F) til udfældning af faste partikler i analysegassen;3.2.3.7. pumper (P) til indsamling af luft og fortyndet udstødningsgas i
sækkene under prøvningen;
3.2.3.8. en strømningsregulator (N) til at holde udtagningshastigheden
konstant i sonde S
1. Hastigheden skal være således, at man ved slut-
ningen af prøvningen har prøver, som er tilstrækkelige til analyse
(ca. 10 l/min);
3.2.3.9. en trykudligner (PS) i udtagningsrørsystemet;3.2.3.10. strømningsmålere (FL) til styring og kontrol af udtagningsstrømmen;3.2.3.11. hurtigtvirkende ventiler (V) til styring af strømninger af prøvegassen
til udtagningssækken og til atmosfæren;
3.2.3.12. gastætte lynkoblinger (Q) mellem ventil og udtagningssæk. Der skal
være automatisk lukning til sækkesiden. Andre metoder kan
anvendes (f.eks. trevejsventiler):
3.2.3.13. sække (B) til indsamling af fortyndet udstødningsgas og fortyndings-
luft. Disse skal have en kapacitet, der er tilstrækkelig til ikke at
mindske udtagningsstrømhastigheden. De skal være fremstillet af et
materiale, som ikke påvirker målingerne eller den kemiske sammen-
sætning af gasprøven (f.eks. polyethylen-polyamidfilm, fluorerede
polycarbonhydrider eller lign.);
3.2.3.14. et manometer (G) med en præcision og fejlvisning på ±0,4 kPa;
3.2.3.15. en temperaturføler (T) med en præcision og fejlvisning på ±1 ºC og
en responstid på 0,1 s ved 62 % af en given temperaturvariation
(målt i siliconolie);
3.2.3.16. et kritisk venturirør (M
v) til måling af den fortyndede udstød-
ningsgas' strømningshastighed;1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 52
▼M4
3.2.3.17. en ventilator (BL) med tilstrækkelig kapacitet til at opsuge de
fortyndede udstødningsgasser;
3.2.3.18. CFV-CVS systemet skal have tilstrækkelig kapacitet til at forhindre
vandkondensation under alle prøvebetingelser. Derfor anvendes
normalt en ventilator med en kapacitet, som er
3.2.3.18.1. det dobbelte af den maksimale gasstrømningshastighed under prøve-
cyklens accelerationsfaser; eller
3.2.3.18.2. tilstrækkelig til, at CO2-koncentrationen i udtagningssækkene holdes
under 3 % (vol).
3.2.4. Supplerende udstyr til prøvning af køretøjer med kompressionstæn-
ding.
Til denne prøve i henhold til bestemmelserne i punkt 4.3.1.1 og
4.3.2 i dette bilag anvendes det supplerende udstyr, som er angivet
i den stiplede ramme i figur 2
Fh: opvarmet filter
S3: udtagningssonde i nærheden af blandingskammeret
Vh: opvarmet flervejsventil
Q: lynkobling til analyse af omgivende luft BA i HFID-
detektor
HFID: opvarmet flammeionisationsanalysator
I, R: integrations- og registreringsudstyr for den øjeblikkelige
koncentration af carbonhydrider
Lh: opvarmede udtagningsrør.
Alle opvarmede elementer skal kunne holdes på en temperatur på
190 ± 10 ºC.
Dersom det ikke er muligt at kompensere variationer i strømhastig-
heden, skal der forefindes en varmeveksler (H) og en
temperaturregulator (TC), som opfylder betingelserne i punkt 2.2.3 i
dette tillæg, så en konstant strømningshastighed gennem venturirøret
sikres.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 53
▼M4
Figur 2
Skema for kritisk venturisystem (system CFV — CVS)
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 54
▼M4
3.3. Variabel-fortyndingssystem med konstant strømning og drøvling
(CFO — CVS system) (Figur 3)
3.3.1. Indsamlingsudstyret omfatter
3.3.1.1. En udtagningsledning, som forbinder køretøjets udstødning med
selve systemet;
3.3.1.2. et udtagningsudstyr med pumpe til indsugning af fortyndet blanding
af udstødningsgas og luft;
3.3.1.3. et blandingskammer (M) til blanding af udstødningsgas og luft;3.3.1.4. en varmeveksler (H) med tilstrækkelig kapacitet til under hele prøv-
ningen at holde temperaturen af blandingen luft/udstødningsgas
inden for ±6 ºC af den nominelle temperatur.
Veksleren må ikke ændre indholdet af forurenende stoffer i de
udtagne gasser.
Dersom dette ikke kan opfyldes, skal udtagningen ske før cyklonen.
Om nødvendigt anvendes en temperaturregulator (TC) til foropvarm-
ning af varmeveksleren og til at holde dens temperatur inden for
±6 ºC af den ønskede temperatur under prøvningen;
3.3.1.5. to sonder (S
1og S2) til indsamling af prøver gennem pumper (P),
strømningsmålere (FL) og om nødvendigt filtre (F) til opsamling af
faste partikler fra den gas, der skal analyseres;
3.3.1.6. en pumpe til fortyndingsluften og en anden til blandingen;
3.3.1.7. en volumenmåler, som anvender drøvlingsprincippet;3.3.1.8. en temperaturføler (T
1) (præcision og fejlvisning ±1 ºC) monteret
umiddelbart opstrøms volumenmåleren. Denne føler kontrollerer
kontinuert blandingens temperatur;
3.3.1.9. et manometer (G1) (præcision og fejlvisning ±0,4 kPa) monteret
umiddelbart opstrøms volumenmåleren til registrering af tryksforsk-
ellen mellem blandingen og atmosfæren;
3.3.1.10. et manometer (G2) (præcision og fejlvisning ±0,4 kPa) til registrering
af trykforskellen mellem indgang og udgang af drøvlingssystemet;
3.3.1.11. strømningsregulatorer (N) til at holde strømningsudtagning af gassen
konstant under prøvningen fra sonderne S1og S2. Strømningshastig-
heden skal være sådan, at man har prøver af tilstrækkelig mængde til
analysen (ca. 10 l/min.);
3.3.1.12. strømningsmålere (FL) til styring af gasstrømningen under prøv-
ningen;
3.3.1.13. hurtigtvirkende ventiler (V) til styring af gasstrømmen enten til
udtagningssækken eller atmosfæren.
3.3.1.14. gastæt lynkobling (QL) mellem ventil og udtagningssæk. Der skal
være automatisk lukning til sækkesiden. Andre metoder kan
anvendes (f.eks. trevejsventiler);
3.3.1.15. sække (B) til indsamling af fortyndet udstødningsgas og fortyndings-
luft. De skal have en kapacitet, der er stor nok til ikke at formindske
udtagningsstrømhastigheden. De skal være fremstillet af et materiale,
som ikke påvirker målingerne eller den kemiske sammensætning af
gasprøven (polyethylen-polyamid, fluorerede polycarbonhydrider
eller lign.).1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 55
▼M4
Figur 3
Skema over variabel-fortyndingssystem med konstant strømningskontrol ved hjælp af
drøvling
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 56
▼M4
TILLÆG 6
KALIBRERING AF UDSTYRET
1. ANALYSATORENS KALIBRERINGSKURVE
1.1. Hvert måleområde skal kalibreres i henhold til bestemmelserne i punkt
4.3.3 i bilag III ved hjælp af nedenstående metode.
1.2. Kalibreringskurven bestemmes over mindst fem punkter, som skal være
så jævnt fordelt som muligt. Den største nominelle gaskoncentration
skal være mindst 80 % af fuldt skalaudslag.
1.3. Kalibreringskurven beregnes ud fra de mindste kvadraters metode.
Dersom der derved fremkommer et mere end tredjegrads polynomium,
skal der være mindst to flere kalibreringspunkter end graden af polyno-
miet.
1.4. Kalibreringskurven må ikke afvige mere end 2 % fra den nominelle
værdi for hver kalibreringsgas.
1.5.Kalibreringskurven
Kalibreringskurven og kalibreringspunkterne gør det muligt at kontrol-
lere kalibreringen. Analysatorens forskellige parametre skal angives.
Dette gælder især:
— skala
— følsomhed
— nulpunkt
— kalibreringsdato.
1.6. Andre teknikker (anvendelse af datamat, omformning til elektronisk
skala osv.) kan anvendes, dersom den tekniske myndighed er overbevist
om, at det giver en tilsvarende præcision.
2. KONTROL AF KALIBRERINGSKURVEN
2.1. Hvert måleområde skal kontrolleres før analysen i henhold til neden-
stående bestemmelser.
2.2. Kalibreringen kontrolleres ved anvendelse af en nulstillingsgas og kali-
breringsgas, hvis nominelle værdi ligger tæt på analysegassens.
2.3. Hvis forskellen mellem den teoretiske værdi og kontrolværdien for to
punkter ikke er større end ±5 % af fuldt skalaudslag, kan indstillings-
parametrene justeres. I modsat fald udarbejdes en ny kalibreringskurve
som nævnt i punkt 1 i dette tillæg.
2.4. Efter prøvningen anvendes nulstillingspassen og samme kalibreringsgas
til en ny kontrol. Analysen anses for gyldig, dersom forskellen mellemde to målinger er under 2 %.
3. PRØVNING AF NO
x-KONVERTERENS EFFEKTIVITET
Effektiviteten af den konverter, som anvendes til omdannelse af NO2, til
NO, skal kontrolleres.
Denne kontrol kan gennemføres med en onzonisator monteret som vist i
figur 1 og ifølge nedenstående fremgangsmåde.
3.1. Analysatoren indstilles på det område, som hyppigst anvendes med
nulstillingsgas og kalibreringsgas (denne sidste skal have et NO-indhold
svarende til ca. 80 % af fuldt skalaudslag, og gasblandingens NO2-
koncentration skal være under 5 % af NO-koncentrationen). NOx-analy-
satoren skal indstilles på NO, således at kalibreringsgassen ikke bringes
ind i konverteren. Den målte koncentration registreres.
3.2. Gennem en T-samling tilføres kontinuert oxygen eller syntetisk luft til
gasstrømmen, indtil den målte koncentration er ca. 10 % under den
nominelle kalibreringskoncentration som nævnt i punkt 3.1. Den målte
koncentration c registreres. Ozonisatoren skal være ude af drift under
hele operationen.
3.3. Ozonisatoren sættes derefter ind, så der fremstilles tilstrækkelig ozon til
at mindske NO-koncentrationen (mindsteværdi 10 %) til 20 % af kali-
breringskoncentrationen i punkt 3.1. Koncentrationen d registreres.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 57
▼M4
3.4. Analysatoren indstilles derefter på NOx, og blandingen (bestående af
NO, NO2,O2og N2) gennemløber konverteren. Koncentrationen a regi-
streres.
3.5. Ozonisatoren afbrydes. Gasblandingen i punkt 3.2 gennemløber konver-
teren og detektoren. Koncentrationen b registreres.
Figur 1
3.6. Derefter afbrydes strømmen af oxygen eller syntetiskluft. Værdien af
NOxmå ikke være mere end 5 % over den værdi, som er angivet i
punkt 3.1.
3.7. Konverterens virkningsgrad beregnes som følger:
virkningsgrad % ðÞ ¼1þa/C0b
c/C0d/C1100
3.8. Den opnåede værdi må ikke være under 95 %.
3.9. Kontrol af virkningsgrad skal foretages mindst én gang om ugen.
4. KALIBRERING AF KONSTANTVOLUMENUDTAGNINGSSY-
STEMET (CVS)
4.1. CVS-systemet kalibreres ved hjælp af en strømningsmåler og et strøm-
begrænsningsudstyr. Strømhastigheden måles ved forskellige tryk og
indstillingsværdier, hvorefter der opstilles en funktion mellem disse og
strømningshastighederne.
4.1.1. Forskellige typer strømmålere kan anvendes, f.eks kalibreret venturirør,
laminar strømningsmåler eller kalibreret turbinemåler, såfremt de
anvender dynamiskmåling og opfylder bestemmelserne i punk t 4.2.2
og 4.2.3 i bilag III.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 58
▼M4
4.1.2. Herefter følger en beskrivelse af metoder til kalibrering af PDP- og
CFV-udstyr baseret på anvendelse af laminare strømningsmålere og en
statistisk kontrol af kalibreringens gyldighed.
4.2.Kalibrering af strømningspumpen (PDP)
4.2.1. Apparaturet, prøvningsopstillingen og de forskellige måleparametre til
bestemmelse af CVS-systemet er nævnt herefter. Alle parametre
vedrører en strømningsmåler, som er tilsluttet i serie til pumpen.
Herefter kan den beregnede strømningskurve optegnes (udtrykt i m3/
min ved pumpeindgang og ved absolut trykog temperatur) omregnet
til en korrelationsfunktion svarende til en given kombination af pumpe-
parametre. Den lineære ligning, som udtrykker forholdet mellem
pumpestrømning og korrelationsfunktionen er således bestemt. Dersom
pumpen har flere driftshastigheder, skal der kalibreres for hver
hastighed.
4.2.2. Kalibreringen er baseret på måling af absolutte værdier for pumper og
strømningsmålere. Følgende tre betingelser skal opfyldes for kalibre-
ringskurvens præcision og kontinuitet:
4.2.2.1. Pumpetrykket skal måles på selve pumpen og ikke i det eksterne rørsy-
stem. Trykudtag installeret i det øvre og nedre punkt i pumpens forreste
medbringerplade registrerer den reelle absolutte trykforskel i pumpe-
huset;
4.2.2.2. Temperaturen skal være konstant under kalibreringen. Den laminare
strømningsmåler er følsom over for temperaturvariationer, hvilket
medfører, at målepunkterne spredes. Variationer på ±1 ºC kan accep-
teres på betingelse af, at de sker gradvis over en periode på flere
minutter;
4.2.2.3. Alle rørtilslutninger mellem strømningsmåleren og CVS-pumpen skal
være tætte.
4.3.2. Under bestemmelse af udstødningsemission muliggør målingen af disse
pumpeparametre, at brugeren kan beregne strømningen ifølge kalibre-
ringsligningen.
4.2.3.1. Figur 2 er et eksempel på en prøvningskonfiguration. Andre udform-
ninger kan tillades, hvis de godkendes af den myndighed, som skal
udstede godkendelsen. Dersom man anvender den opstilling, som er
beskrevet i figur 2 i tillæg 5, skal følgende tolerancer overholdes:
tryk(k orrigeret) (PB) ± 0,03 kPa
atmosfæretemperatur (T) ± 0,2 ºC
fødetemperatur til LFE (ETI) ± 0,15 ºCtrykfald opstrøms LFE (EPI) ± 0,01 kPa
belastningstab over LFE-dysen (EDP) ± 0,0015 kPA
pumpeindgangstemperatur CVS (PTI) ± 0,2 ºCpumpeudløbstemperatur CVS (PTO) ± 0,2 ºC
undertrykved pumpeindgang CVS (PPI) ± 0,22 k Pa
trykhøjde ved udgang fra pumpe CVS
(PPO)± 0,22 kPa
antal pumpeomdrejninger under prøv-
ningen (n)± 1 omdrejning
prøvningstid (min. 250 s) (t) ±0,1 s.
4.2.3.2. I opstillingen i figur 2 indstilles reguleringsventilen til fuld gennem-
strømning, og CVS-pumpen kører i 20 min., før kalibreringen
påbegyndes.
4.2.3.3. Reguleringsventilen lukkes delvis, så undertrykket ved pumpeindgang
øges (ca. 1 kPa), så der mindst er seks målepunkter til rådighed for
hele kalibreringen. Systemet køres under stabile betingelser i 3 min.,
og målingerne gentages.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 59
▼M4
Figur 2
Stikprøvekonfiguration for PDP-CVS
4.2.4. Resultatanalyse.4.2.4.1. Luftstrømmen Q
si hvert prøvningspunkt beregnes i m3/min (normale
forhold) som beskrevet af fabrikanten.
4.2.4.2. Luftstrømmen omregnes derefter til strømning ved pumpe Voudtrykt i
m3pr. omdrejning ved absolut trykog temperatur ved pumpens
indgang:
Vo¼Qs
n/C1Tp
273;2/C1101;33
Pp
hvor
Vo= pumpestrømningshastighed ved Tpog Ppim3/o
Qs= luftstrømning ved 101,33 kPa og 273,2 K i m3/min
Tp= pumpens indgangstemperatur i K
Pp= absolut trykved pumpeindgang
n = pumpens omdrejningshastighed i min−11970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 60
▼M4
Figur 3
Stikprøvekonfiguration for CFV-CVS
For at kompensere sammenhængen mellem pumpens omdrejningsha-
stighed, trykvariationer og hastighedsvariationer, beregnes
korrelationen (xo) mellem pumpehastigheden (n), trykforskellen mellem
indgang od udgang og det absolutte trykefter følgende formel:
xo¼1
nﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
∆Pp
Pes
hvor
xo= korrelationsfunktion
∆Pp= trykforskel mellem pumpeindgang og -udgang (kPa)
Pe= absolut trykved pumpeudgang (Ppo+PB) (kPa)
De mindste kvadraters metode anvendes til at opnå kalibreringslignin-
gerne
Vo=Do−M( xo)
n=A−B( ∆Pp)
Do, M, A og B er tangent- og ordinatkonstanter til beskrivelse af
kurverne.
4.2.4.3. Dersom CVS-systemet har flere driftshastigheder, skal der gennemføres
kalibrering for hver hastighed. Kalibreringskurverne skal være i det1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 61
▼M4
væsentlige parallelle, og ordinatværdierne Doskal stige, når pumpens
strømningshastigshedsområde falder.
Dersom kalibreringen udføres vel, skal de beregnede værdier ligge
inden for ± 0,5 % af den målte værdi af Vo. M-værdierne kan variere
mellem pumper. Kalibreringen skal gennemføres før idriftsættelse af
pumpen og efter hver større vedligeholdelse.
4.3.Kalibrering af kritisk venturirør (CFV)
4.3.1. Ved kalibrering af venturirøret anvendes strømningsligningen for et
kritisk venturirør
Qs¼Kv/C1Pﬃﬃﬃ
Tp
hvor
Qs= strømning
Kv= kalibreringskoefficient
P = absolut tryk(k Pa)
T = termodynamisktemperatur (K)
Gassens strømningshastighed er en funktion af trykket og indgangstem-
peraturen. Nedenstående kalibreringsprocedure giver kalibreringskoeffi-
cienten for målte tryk, temperaturer og luftstrømningsværdier.
4.3.2. Ved kalibrering af venturirørets elektroniske apparatur anvendes fabri-
kantens anvisninger.
4.3.3. Ved kalibrering skal følgende parametre overholde følgende tolerancer:
korrigeret atmosfæretryk (PB) ± 0,03 kPa
lufttemperatur ved indgang til LFE (ETI) ± 0,15 ºC
undertrykfør LFE (EPI) ± 0,01 k Pa
trykfald over LFE (EDP) ± 0,0015 kPaluftstrømning (Q
s) ± 0,5 %
undertrykved indgang til CFV (PPI) ± 0,02 k Pa
temperatur ved indgang til venturirør (Tv) ± 0,2 ºC
4.3.4. Udstyret opstilles i henhold til figur 3, og tætheden kontrolleres. Enhver
utæthed mellem strømmåleudstyret og venturirøret vil stærkt påvirke
kalibreringens præcision.
4.3.5. Strømningsventilen lukkes helt op, ventilatoren startes, og systemet
bringes under statiske forhold. Alle måleinstrumenterne aflæses.
4.3.6. Strømningsventilen indstilles på andre værdier, og der gennemføres
mindst otte målinger fordelt over det kritiske venturirørs interval.
4.3.7. Kalibreringsværdierne anvendes til bestemmelse af nedenstående stør-
relse. Luftstrømningen Qsi hvert forsøgspunkt beregnes ud fra
strømningsmålerens værdier.
Kalibreringskoefficienten beregnes for hvert forsøgspunkt ud fra
formlen
Kv¼Qs/C1ﬃﬃﬃﬃﬃTvp
Pv
hvor
Qs= strømningen i m3/min ved 273,2 K og 101,33 kPa
Tv= indgangstemperatur for venturirør (K)
Pv= absolut trykved indgang til venturirør (k Pa)
Der optegnes en kurve over Kvsom funktion af indgangstrykket til
venturirøret. Ved strømningslydhastigheden har Kven i det væsentlige
konstant værdi. Når trykket falder, frigøres venturirøret, og Kvfalder.
Variationer på grund af Kvkan ikke tolereres. For mindst otte punkter
i det kritiske område beregnes et gennemsnit for Kvog standardafvi-
gelsen.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 62
▼M4
Dersom standardafvigelsen overstiger 0,3 % af gennemsnitsværdien af
Kv, skal der tages forholdsregler for at ændre dette.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 63
▼M4
TILLÆG 7
KONTROL AF HELE SYSTEMET
1. Til kontrol af, at bestemmerlsene i punkt 4.7 i bilag III er overholdt,
bestemmes den samlede præcision af udtagnings- og analyseudstyret CVS
ved at indføre en kendt gasmængde i systemet. Derefter gennemføres
analysen, og gasmassen beregnes i henhold til formlerne i tillæg 8, idet
densiteten af propan sættes til 1,967 g/l under standardforhold. To frem-
gangsmåder, som giver en tilstrækkelig præcision, er beskrevet herunder.
2. MÅLING AF EN KONSTANT STRØMNING AF REN GAS (CO ELLER
C3H8) MED KRITISK STRØMÅBNING
2.1. I CVS-apparaturet indføres der gennem den kritiske strømåbning en kendt
mængde ren gas (CO eller C3H8). Dersom indgangstrykket er tilstrækkelig
stort, er strømningshastigheden k uafhængig af udgangstrykket (kritisk
strømning). Dersom den observerede forskel overstiger 5 %, skal grunden
bestemmes og korigeres. Udstyret fungerer under normale forhold i mellem
5 og 10 min. Gassen i udtagningssækken analyseres, og resultaterne
sammenlignes med de gasprøver, der allerede er kendt.
3. GRAVIMETRISK MÅLING AF EN GIVEN REN GASMÆNGDE (CO
ELLER C3H8)
3.1. Gravimetriskk ontrol af CVS-udstyret:
Der anvendes en flaske fyldt med carbonmonoxid eller propan, hvis masse
bestemmes med en præcision på ± 0,01 gram. CVS-udstyret fungerer i 5 til
10 min. som under normale forhold, mens systemet fødes med CO eller
propan. Den fødede gasmængde bestemmes ved måling af flaskens masse-
forskel. Derefter analyseres gassen i sækken med det normale udstyr.
Resultaterne sammenlignes med de tidligere beregnede værdier.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 64
▼M4
TILLÆG 8
BEREGNING AF DEN FORURENENDE MASSE
Den forurenende masse bestemmes ud fra følgende ligning:
(1) Mi¼Vmix/C1Qi/C1kH/C1Ci/C110/C06
hvor
Mi= masse i g/prøvning
Vmix= volumen af fortyndet udstødningsgas udtrykt i l/prøvning
under standardforhold (273,2 K; 101,33 kPa)
Ki= densitet af det forurenende stof i g/l ved standard temperatur
og -tryk(273,2 K; 101,33 k Pa)
kH= fugtighedskorrektionsfaktor til beregning af nitrogenoxider
(der er ingen fugtighedskorrektion for CH og CO)
Ci= koncentration af forurenende stof i i den fortyndede udstød-
ningsgas udtrykt i ppm og korrigeret for koncentrationen af
forurenende stof e i fortyndingsluften.
1. VOLUMENBESTEMMELSE
1.1. Volumenbestemmelse for variabelt fortyndingssystem (med drøvling).
Parametrene til bestemmelse af volumenstrømmen registreres konti-
nuert, og den samlede volumen under hele prøvningen beregnes.
1.2. Beregning af volumen ved anvendelse af strømningspumpe. Den fortyn-
dede udstødningsgas' volumen beregnes i henhold til formlen
V=Vo·N
hvor
V = volumen før korrektion af den fortyndede udstødningsgas i l/
prøvning
Vo= gas fortrængt af strømningspumpen under prøvningen i l/
omdrejninger
N = Antal pumpeomdrejninger under prøvningen.
1.3. Beregning af volumen af fortyndet udstødningsgas under standardbetin-
gelser.
Volumen af den fortyndede udstødningsgas henføres til standardbetin-
gelser gennem følgende formel:
(2) Vmix¼V/C1K1/C1PB/C0P1
Tp
hvor
K1= (3)273;2K
101;33 kPa¼2;691 K /C0kPa/C01/C0/C1
PB= Atmosfæretryki prøvningsrummet i k Pa
P1= undertrykved indgang til strømningspumpe i forhold til atmo-
sfæretrykket (kPa)
Tp= gennemsnitstemperatur af den fortyndede udstødningsgas under
prøvningen (K).
2. BEREGNING AF DEN KORRIGEREDE KONCENTRATION AF
FORURENENDE STOFFER I UDTAGNINGSSÆKKEN
(4) Ci¼Ce/C0Cd1/C01
DF/C18/C191970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 65
▼M4
hvor
Ci= koncentration af forurenende stof i i den fortyndede udstød-
ningsgas udtrykt i ppm og korrigeret for koncentration af i i
fortyndingsluften
Ce= koncentrationen af forurenende stof i i den fortyndede udstød-
ningsgas udtrykt i ppm
Cd= koncentration af i i fortyndingsluften udtrykt i ppm
DF = fortyndingsfaktor
Fortyndingsfaktoren beregnes som følger:
(5) DF¼13;4
cCO2þcHCþcCO ðÞ 10/C04
hvor
cCO2= koncentrationen af CO2i den fortyndede udstødningsgas i
udtagningssækken udtrykt i % (vol)
cCH= koncentration af CH i den fortyndede udstødningsgas i
udtagningssækken udtrykt i ppm kulstofækvivalenter
cCO= Koncentration af CO i den fortyndede udstødningsgas i
udtagningssækken udtrykt i ppm.
3. BEREGNING AF FUGTIGHEDSKORREKTION FOR NO
Til korrektion af fugtighedens virkning på resultaterne for nitrogeno-
xider anvendes følgende formel:
hvor (6) kH¼1
1/C00;0329 H /C010;71 ðÞ
hvor (6) H¼6;211/C1Ra/C1Pd
PB/C0Pd/C1Ra/C110/C02
H = absolut fugtighed udtrykt i gram vand pr. kilo tør luft
Ra= relativ fugtighed ved atmosfæretrykudtryk t i %
Pd= mættede dampes trykved omgivelsernes temperatur udtryk t i
kPa
PB= atmosfæretryki prøvningsrummet i k Pa
4. EKSEMPEL4.1.Prøvningsværdierne
4.1.1. Eksterne parametre
temperatur: 23 ºC = 296,2 Katmosfæretryk: P
B= 101,33 kPa
relativ fugtighed: Ra=6 0%
mættede dampes trykved 23 ºC: Pd= 3,20 kPa.
4.1.2. Målt volumen henført til standardbetingelser (se punkt 1) V = 51,961 m3.
4.1.3. Værdier af koncentrationerne målt i analysatoren
Prøve af fortyndet
udstødningsgasPrøve af fortyndingsluft
CH(1) 92 ppm 3,0 ppm
CO 470 ppm 0 ppm
NOx70 ppm 0 ppm
CO21,6 % vol. 0,003 % vol.
(1) I ppm kulstofækvivalenter.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 66
▼M4
4.2.Beregninger
4.2.1. Fugtighedskorrektion (kH) (se formel (6))
H¼6;211/C1Ra/C1Pd
PB/C0Pd/C1Ra/C110/C02
H¼6;211/C160/C13;2
101;33/C03;2/C10;60 ðÞ
H¼11;9959
kH¼1
1/C00;0329/C1H/C010;71 ðÞ
kH¼1
1/C00;0329/C111;9959/C010;71 ðÞ
kH¼1;0442
4.2.2. Fortyndingsfaktor (DF) (se formel (5))
DF¼13;4
cCO2þcHCþcCO ðÞ 10/C04
DF¼13;4
1;6þ92þ470 ðÞ 10/C04
DF¼8;091
4.2.3. Beregning af korrigeret koncentration af forurenende stoffer i udtag-
ningssækken: CH (se formel (4) og (1)).
Ci¼Ce/C0Cd1/C01
DF/C18/C19
Ci¼92/C031/C01
8;091/C18/C19
Ci¼89;371
MCH¼CHC/C1Vmix/C1QHC
QCH¼0;619
MCH¼89;371/C151961 /C10;619/C110/C06
MCH¼2;88 g =prøvning
CO (se formel (1))
MCO¼CCO/C1Vmix/C1QCO
QCO¼1;25
MCO¼470/C151961 /C11;25/C110/C061970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 67
▼M4
MCO¼30;5 gCO =prøvning
NOx(se formel (1))
MNOx¼CNOx/C1Vmix/C1QNOx/C1kH
QNOx¼2;05
MNOx¼70/C151961 /C12;05/C11;0442/C110/C06
MNOx¼7;79 gNO =prøvning
4.3.Måling af CH for motorer med kompressionstænding
For at bestemme CH-emissionen fra motorer med kompressionstænding
beregnes den gennemsnitlige CH-koncentration ved hjælp af følgende
formel:
(7) ce¼Zt2
t1cHC/C1dt
t2/C0t1
hvorZt2
t1cHC/C1dt = integralet af den opvarmede HFID-analysators regi-
streringer under prøvningen (t2−t1)
ceCH-koncentrationen målt i den fortyndede udstød-
ningsgas i ppm af c1.
Ceerstatter direkte cCHi alle relevante ligninger.
4.4.Eksempel
4.4.1.Prøvningsværdier
Eksterne parametre:temperatur 23 ºC = 296,2 K
atmosfæretrykP
B= 101,33 kPa
relativ fugtighed Ra=6 0%
mættede vanddampes trykved 23 ºC Pd= 3,20 kPa
Værdier vedrørende strømningspunpen (PDP)
pumpens fortrængning Vo= 2,439 l/omdrejning (ifølge kalibreringsvær-
dier)
undertrykPi= 2,80 kPa
gastemperatur Tp= 51 ºC = 324,2 K
pumpens omdrejningstal n = 26000Målte værdier
Prøve af fortyndet
udstødningsgasPrøve af fortyndingsluft
CH 92 ppm 3,0 ppm
CO 470 ppm 0 ppm
NOx70 ppm 0 ppm
CO21,6 % vol. 0,03 % vol.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 68
▼M4
4.4.2.Beregning
4.4.2.1. Gasvolumen (se formel (2))
Vmix¼K1/C1Vo/C1nPB/C0Pi
Tp
Vmix¼2;6961/C12;439/C126;000/C198;53
324;2
Vmix¼51960 ;89
NB:
For CFV-systemer og lignende med konstant udtagningsvolumen kan
volumen aflæses direkte på måleapparaturet.
4.4.2.2. Fugtighedskorrektionsfaktor (kH) (se formel (6))
H¼6;211/C1Ra/C1Pd
PB/C0Pd/C1Ra
100/C18/C19
H¼6;211/C160/C13;2
101;33/C03;2/C10;60 ðÞ
H¼11;99589
kH¼1
1/C00;0329/C1H/C010;71 ðÞ
kH¼1
1/C00;0329/C111;9959/C010;71 ðÞ
kH¼1;0442
4.4.2.3. Fortyndingsfaktor (DF) (se formel (5))
DF¼13;4
cCO2þcHCþcCO ðÞ 10/C04
DF¼13;4
1;6þ92;0þ470 ðÞ 10/C04
DF¼8;091
4.4.2.4 Beregning af korrigeret koncentration af forurenende stoffer i udtag-
ningssækken
CH (se formler (4) og (1))
Ci¼Ce/C0Cd1/C01
DF/C18/C19
Ci¼92;0/C031/C01
8;091/C18/C19
Ci¼89;372
MHC¼CHC/C1Vmix/C1QHC
QHC¼0;619
MHC¼89;372/C151961 /C10;619/C110/C061970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 69
▼M4
MHC¼2;87 g CH =prøvning1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 70
▼M5
BILAG III A
AFPRØVNING SVARENDE TIL TYPE I-PRØVNING VEDRØRENDE
KONTROL AF EMISSION EFTER KOLDSTART
1. INDLEDNING
Se nr. 8.3 i bilag I.
2. PRØVECYKLUS PÅ RULLESTAND2.1. Beskrivelse af cyklus
Prøvecyklen på rullestand er den cyklus, der er anført i neden-
stående tabel og gengivet i diagrammet i tillæg 1. Denne tabel
viser også cyklens sekvensopdeling.
2.2. Id.nr. 2.2 i bilag III.
2.3. Transmissioner
2.3.1. Alle prøvebetingelser skal, medmindre andet er fastsat, være i
overensstemmelse med fabrikantens henstillinger.
2.3.2. Køretøjer udstyret med friløb eller overgear skal, medmindre andet
er fastsat, afprøves med disse anordninger tilkoblet i henhold til
fabrikantens henstillinger.
2.3.3. Tomgangsfaserne gennemkøres med automatisk transmission i
position »drive« og hjulene bremset: manuel transmission skal
være i gear med motoren frakoblet, bortset fra første tomgang.
Køretøjet skal køres med speeder aktiveret så let, at den fore-
skrevne hastighed netop kan holdes.
2.3.4. Accelerationer skal foregå jævnt med korrekte skiftepunkter og -
procedurer. Ved manuel transmission skal operatøren slippe spee-
deren under hvert skift og udføre skiftet på mindst mulig tid.
Såfremt køretøjet ikke kan gennemføre accelerationen på den fore-
skrevne tid, skal køretøjet køres med fuld kraft, indtil køretøjets
hastighed når den foreskrevne værdi for det tidspunkt i kørsel-
scyklen.
2.3.5. Retardationsfaserne gennemkøres i gear under eventuel anvendelse
af bremser eller speeder for at holde den foreskrevne hastighed.
Køretøjer med manuel transmission skal have tilkoblet motor og
må ikke skifte gear efter den foregående fase. Ved de faser, hvor
hastigheden falder til 0, skal der i forbindelse med manuel trans-
mission kobles ud, når hastigheden er faldet til under 24,1 km/h,
og motoren går ujævnt eller er ved at gå i stå.
2.3.6. Manuel transmission
2.3.6.1. Ved afprøvningskøretøjer med manuel transmission, skal der
skiftes gear i overensstemmelse med de skifteprocedurer, som
fabrikanten anbefaler efter godkendelse hos den tekniske tjeneste,
der har ansvaret for afprøvningerne.
2.4. Tolerancer
2.4.1. Kørselscyklus på rullestand er omhandlet i tillæg I. Denne kørsel-
scyklus defineres ved en jævn kurve, der illustrerer specificeret
hastighed i forhold til tid. Den består af non-repetitiv serie af
køremåder: tomgang, acceleration, jævn hastighed og retardation
med forskellige tidssekvenser og hastigheder.
2.4.2. Følgende hastighedstolerancer er tilladt:
— den øvre grænse er 3,2 km/h højere end det højeste punkt på
kurven inden for ét sekund af den givne tid
— den nedre grænse er 3,2 km/h lavere end det laveste punkt på
kurven inden for ét sekund af den givne tid
— hastighedsændringer større end tolerancerne (som kan fore-
komme under gearskift) er acceptable, for så vidt de i givet
fald ikke varer mere end to sekunder
— hastigheder lavere end de foreskrevne er acceptable, for så vidt
køretøjet køres med fuld kraft1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 71
▼M5
— hastighedstolerance som anført ovenfor, dog skal den øvre og
nedre grænse være 6,4 km/h
— følgende figurer viser rækken af acceptable hastighedstole-
rancer for typiske punkter. Figur A er typisk for dele af
hastighedskurven, som øges og falder under tidsintervallet på
2 sekunder. Figur B er typisk for dele af hastighedskurven,
som omfatter et maksimum eller minimum:
Figur A
 Figur B
3. KØRETØJER OG BRÆNDSTOF
3.1. Afprøvningskøretøj
3.1.1./C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Idnr. 3.1.1 til 3.1.6 i bilag III.3.1.2.
3.1.3.
3.1.4.3.1.5.3.1.6.
3.2. Brændstof
Der bør ved afprøvningerne anvendes det referencebrændstof, der
er specificeret i bilag VI, eller det tilsvarende referencebrændstof,
der anvendes af de kompetente myndigheder på Fællesskabets
eksportmarkeder.
4. PRØVNINGSUDSTYR4.1. Rullestand
4.1.1. Id.nr. 4.1.1 i bilag III, dog indsættes følgende afsnit: »Stande med
indstillelig effektabsorptionskurve kan betragtes som havende fast
effektabsorptionskurve, hvis de opfylder kravene for stande med
fast effektabsorptionskurve og anvendes som stande med fast
effektabsorptionskurve.«
4.1.2./C148/C147/C147/C149/C147/C147/C150Id.nr. 4.1.1, 4.1.2 og 4.1.3 i bilag III.4.1.3.
4.1.4. Nøjagtighed
4.1.4.1. Id.nr. 4.1.4.1 i bilag III.
4.1.4.2. Stande med fast effektabsorptionskurve skal kunne justeres til
køremodstand på vej ved 80,5 km/h med en nøjagtighed på 5 %.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 72
▼M5
Stande med indstillelig effektabsorptionskurve skal kunne justeres
til køremodstand på vej ved henholdsvis 80,5 km/h, 60 km/h og
40 km/h med en nøjagtighed på 5 % samt ved 20 km/h med en
nøjagtighed på 10 %. Ved hastigheder under 20 km/h skal juste-
ringen være positiv.
4.1.4.3./C148/C147/C147/C149/C147/C147/C150Id.nr. 4.1.4.3 og 4.1.4.4 i bilag III.4.1.4.4.
4.1.5. Justering af standens effektabsorptionskurve og inerti
4.1.5.1. Ved stande med fast effektabsorptionskurve skal bremsen justeres
til rulningsmodstanden på de drivende hjul ved en konstant
hastighed på 80,5 km/h. De alternative metoder til bestemmelse
og justering af bremsen er beskrevet i tillæg 2, nr. 3, samt i tillæg
3.
4.1.5.2. Ved stande med indstillelig effektabsorptionskurve skal bremsen
justeres til rulningsmodstanden på de drivende hjul ved en konstant
hastighed på henholdsvis 20, 40, 60 og 80,5 km/h. Metoden til
bestemmelse og justering af bremsen er beskrevet i tillæg 2, nr. 3,
og tillæg 3.
4.1.5.3. Id.nr. 4.1.5.3 i bilag III.
4.2./C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Id.nr. 4.2 til 4.7 i bilag III.4.3.
4.4.
4.5.4.6.4.7.
5. FORBEREDELSE AF PRØVNINGEN
5.1. Indstilling af inerty-systemet til køretøjets retlinede inertibevæ-
gelse
Køretøjets referencemasse
(kg)Ækvivalentmasse for
inertisystemet
(kg)
Pr≤480 450
480 < Pr ≤540 510
540 < Pr ≤600 570
600 < Pr ≤650 620
650 < Pr ≤710 680
710 < Pr ≤770 740
770 < Pr ≤820 800
820 < Pr ≤880 850
880 < Pr ≤940 910
940 < Pr ≤990 960
990 < Pr ≤1 050 1 020
1 050 < Pr ≤1 110 1 080
1 110 < Pr ≤1 160 1 130
1 160 < Pr ≤1 220 1 190
1 220 < Pr ≤1 280 1 250
1 280 < Pr ≤1 330 1 300
1 330 < Pr ≤1 390 1 360
1 390 < Pr ≤1 450 1 420
1 450 < Pr ≤1 500 1 470
1 500 < Pr ≤1 560 1 530
1 560 < Pr ≤1 620 1 590
1 620 < Pr ≤1 670 1 640
1 670 < Pr ≤1 730 1 700
1 730 < Pr ≤1 790 1 760
1 790 < Pr ≤1 870 1 810
1 870 < Pr ≤1 980 1 930
1 980 < Pr ≤2 100 2 040
2 100 < Pr ≤2 210 2 150
2 210 < Pr ≤2 320 2 2701970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 73
▼M5
Køretøjets referencemasse
(kg)Ækvivalentmasse for
inertisystemet
(kg)
2 320 < Pr ≤2 440 2 380
2 440 < Pr 2 490
Der kan anvendes elektriske svinghjul eller andre midler til at
simulere afprøvningsmassen som vist i ovenstående tabel. Såfremt
den anførte ækvivalente afprøvningsmasse ikke er mulig på den
stand, der anvendes, skal der benyttes den næste højere ækviva-
lente afprøvningsmasse (dog ikke over 115 kg).
NB:Køretøjets referencemasse er køretøjets masse i køreklar stand med
fradrag af førerens standardmasse og tillæg af en standardmasse på
136 kg.
5.2. Id.nr. 5.2 i bilag III.
5.3. Klargøring af køretøj
5.3.1. Før prøvningen skal køretøjet befinde sig i et lokale, hvor tempe-
raturen holdes nogenlunde konstant mellem 20 og 30º C. Køretøjet
skal opholde sig her mindst seks timer med måling af motorolie-
temperaturen eller mindst tolv timer uden temperaturmåling.
På fabrikantens anmodning udføres prøvningen senest 36 timer
efter, at køretøjet har kørt ved normal drifttemperatur.
5.3.2. Id.nr. 5.3.2 i bilag III.
6. FREMGANGSMÅDE VED PRØVNING PÅ STAND6.1/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Id.nr. 6.1 til 6.1.4 i bilag III.6.1.2.
6.1.3.
6.1.4.
6.2. Prøvning og prøveudtagning
6.2.1. Forud for emissionsprøvningen skal køretøjet anbringes, så det
ikke udsættes for nedbør (f. eks. regn eller dug). Den samlede
prøvning på rullestand består af en kørsel efter kold start på
12,1 km og simulering af kørsel efter varm start på 12,1 km. Køre-
tøjet forbliver på rullestanden i de ti minutter, der går mellem
prøverne med henholdsvis kold og varm start. Koldstartsprøv-
ningen opdeles i to perioder. Den første periode, der
repræsenterer den »transiente« koldstartsfase, slutter ved afslut-
ningen af retardationen, som skal indtræde 505 sekunder inde i
kørselscyklen: Den anden periode, der repræsenterer den »stabili-
serede« fase, består af resten af kørselscyklen, herunder
standsning af motoren. Varmstartsprøvningen består ligeledes af
to perioder. Den første periode, der repræsenterer den »transiente«
varmstartsfase, slutter på samme punkt i kørselscyklen som den
første periode i koldstartsprøvningen. Den anden periode i varm-
startsprøvningen, »stabiliseret« fase, anses for at være identisk
med den anden periode i koldstartsprøvningen. Derfor slutter
varmstartsprøvningen, efter at den første periode (505 sekunder)
er gennemkørt.
6.2.2. Hver prøvning omfatter følgende trin:6.2.2.1. Anbring køretøjets drivhjul på rullestanden uden at starte motoren.
Indstil og klargør rullens omdrejningstæller.
6.2.2.2. Motorhjelmen åbnes og ventilatoren anbringes.6.2.2.3. Med prøvevælgerens ventiler i »klar«-stilling forbindes de tømte
prøveindsamlingssække til prøveindsamlingssystemerne for
fortyndet udstødningsgas og fortyndingsluft.
6.2.2.4. Start CVS (hvis det ikke allerede er sket), prøveudtagningspum-
perne, temperaturregistrerapparatet, ventilatoren og registrerappa-
ratet for analyse af den opvarmede kulbrinte (kun diesel).1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 74
▼M5
(Eventuel varmeveksler i konstantvolumenudtagningssystemet skal
forvarmes til sin driftstemperatur. (Eventuel) ledning og filter til
kontinuert udtagning i forbindelse med dieselkulbrinteanalyseud-
styr skal forvarmes til en temperatur på 190 ± 10º C.
6.2.2.5. Juster prøvestrømningshastighederne til den ønskede strømningsha-
stighed (mindst 0,28 m3/h). Gasstrømningsmåleapparaterne
nulstilles.
NB:
CFV-CVS-prøvestrømningshastigheden bestemmes af venturiud-
formningen.
6.2.2.6. Tilslut den bøjelige udstødningsslange til køretøjets udstød-
ningsrør.
6.2.2.7. Start gasstrømningsmåleren, anbring prøveudvælgerens ventiler
således, at prøvestrømmen ledes ind i prøvesækken for den »tran-
siente« luftopløsning (start dieselkulbrinteanalysesystemets
integrator og mærk eventuelt registreringskortet), start køretøjetsmotor.
6.2.2.8. 15 sekunder efter at motoren starter, sættes i gear.6.2.2.9. 20 sekunder efter at motoren starter, indledes den første accelera-
tion af køretøjet i kørselscyklen.
6.2.2.10. Kør køretøjet i henhold til kørselscyklen på rullestand.6.2.2.11. Ved afslutningen af retardationen, som skal ske ved 505 sekunder,
flyttes prøvestrømmene samtidig fra de »transiente« sække til de
»stabiliserede« sække, gasstrømningsmåler nr. 1 slås fra (og diesel-
kulbrinteintegrator nr. 1, mærk registreringskortet for
dieselkulbrinte) og gasstrømningsmåler nr. 2 startes (og dieselkul-
brinteintegrator nr. 2). Før accelerationen, der skal ske ved 510
sekunder, noteres det målte antal rulninger eller akselomdrejninger,
og tælleren nulstilles, eller der skiftes til en anden tæller. Prøverne
af den »transiente« udstødningsluft og opløsningsluft overføres
hurtigst muligt til analysesystemet, og prøverne behandles således,
at man får en stabiliseret aflæsning af udstødningsprøven på alle
analyseapparater inden 20 minutter efter afslutningen af prøveind-
samlingsfasen.
6.2.2.12. Slukmotoren to sek under efter afslutningen af sidste retardation
(ved 1 369 sekunder).
6.2.2.13. Fem sekunder efter at motoren er holdt op med at køre, slukkes
samtidig gasstrømningsmåler nr. 2 (og dieselkulbrinteintegrator
nr. 2, mærk eventuelt kulbrinteregistreringskortet) og prøveudvæl-
gerens ventiler anbringes i »klar«-stilling. Notér den målte rulning
eller akselomdrejningerne og nulstil tælleren. Prøverne af den
»stabiliserede« udstødningsluft og opløsningsluft overføres hurtigst
muligt til analysesystemet, og prøverne behandles således, at man
får en stabiliseret aflæsning af udstødningsprøven på alle analyse-
apparater inden 20 minutter efter afslutningen af
prøveindsamlingsfasen.
6.2.2.14. Umiddelbart efter afslutningen af prøveudtagningen slukkes venti-
latoren og motorhjelmen lukkes.
6.2.2.15. CVS slukkes eller udstødningsslangen frakobles køretøjets udstød-
ningsrør.
6.2.2.16. Gentag nr. 6.2.2.2 til 6.2.2.10 med hensyn til varmstartprøvning,
medmindre der kun er brug for én tømt prøvesæk til udtagning af
udstødningsgas og én til fortyndingsluft. Nr. 6.2.2.7 i dette afsnit
begynder mellem 9 og 11 minutter, efter afslutningen af prøveud-
tagningsperioden for koldstartprøvningen.
6.2.2.17. Ved afslutningen af retardationen, der skal ske ved 505 sekunder,
slukkes samtidig gasstrømsmåler nr. 1 (og dieselkulbrinteintegrator
nr. 1, mærk eventuelt dieselkulbrinteregistreringskortet) og
prøveudvælgerens ventil anbringes i »klar«-stilling (standsning af
motoren indgår ikke i udtagningsperioden for varmstartsprøv-
ningen). Notér det målte antal rulninger eller akselomdrejninger.
6.2.2.18. Prøverne af den »transiente« udstødningsluft og opløsningsluft
overføres hurtigst muligt til analysesystemet, og prøverne
behandles således, at man får en stabiliseret aflæsning af udstød-
ningsprøven på alle analyseapparater inden 20 minutter efter
afslutningen af prøveindsamlingsfasen.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 75
▼M5
6.3. Motorstart og genstart
6.3.1. Benzindrevne køretøjer
Dette nummer vedrører benzindrevne køretøjer.
6.3.1.1. Start af motor sker i henhold til fabrikantens instruktioner, således
som de fremgår af instruktionsbogen til seriefremstillede køretøjer.
Den indledende 20 sekunder tomgangsperiode regnes fra det
øjeblik, motoren starter.
6.3.1.2. Choker
Køretøjer udstyret med automatisk choker køres i henhold til fabri-
kantens instruktioner, således som de fremgår af instruktionsbogen
til seriefremstillede køretøjer.
Køretøjer udstyret med manuel choker køres i henhold til fabrikan-
tens instruktioner, således som de fremgår af instruktionsbogen til
seriefremstillede køretøjer.
6.3.1.3. Der sættes i gear 15 sekunder efter, at motoren er startet. Der kan
om nødvendigt bremses for at undgå, at drivhjulene drejer.
6.3.1.4. Operatøren kan om nødvendigt anvende choker, speeder, osv. for
at holde motoren i gang.
6.3.1.5. Såfremt der i frabrikantens instruktioner, således som de fremgår
af instruktionsbogen til seriefremstillede køretøjer, ikke er anført
nogen procedure for varm motorstart, startes motoren (motorer
med automatisk og manuel choker) ved at trykke speederen ca.
halvvejs ned og lade motoren dreje, indtil den starter.
6.3.2. Dieselkøretøjer
Motoren startes i henhold til fabrikantens instruktioner, således
som de fremgår af instruktionsbogen til seriefremstillede køretøjer.
Den indledende 20 sekunders tomgangsperiode regnes fra det
øjeblik, motoren starter. Der sættes i gear 15 sekunder efter, at
motoren er startet. Der kan om nødvendigt bremses for at undgå,
at drivhjulene drejer.
6.3.3. Såfremt motoren ikke starter efter at være tørnet i ti sekunder, skal
årsagen hertil fastslås. Gasstrømningsmåleren på konstantvolumen-
udtagningssystemet (sædvanligvis en omdregningstæller) eller CFV
(og kulbrinteintegratoren ved afprøvning af dieselkøretøjer)
slukkes, og prøveudvælgerens ventiler anbringes i »klar«-stilling
under denne diagnoseperiode. Desuden skal enten CVS slukkes
eller udstødningsslangen frakobles udstødningsrøret under diagno-
seperioden. Skyldes den svigtende start en betjeningsfejl, skal
køretøjet igen prøves efter kold start.
6.3.3.1. Hvis startsvigt under den kolde periode af afprøvningen skyldes en
fejl ved køretøjet, skal fejlen søges rettet inden for højst 30
minutter, og afprøvningen fortsættes. Alle prøveudtagningssy-
stemer skal genaktiveres samtidig med, at motoren starter. Når
motoren starter, skal kørselscyklus-tidssekvensen begynde. Hvis
startsvigt skyldes en fejl ved køretøjet, og køretøjet ikke kan
startes, skal afprøvningen annulleres.
6.3.3.2. Hvis startsvigt under varmstartsperioden af afprøvningen skyldes
en fejl ved køretøjet, skal motoren kunne startes inden for et
minut. Alle prøveudtagningssystemer skal genaktiveres samtidig
med, at motoren starter. Når motoren starter, skal kørselscyklus-
tidssekvensen begynde. Hvis køretøjet ikke kan startes inden for
et minut, skal afprøvningen annulleres.
6.3.4. Hvis motoren går i stå straks efter start, skal operatøren gentage
den anbefalede startprocedure (såsom genindstilling af choker
osv.).
6.3.5. Motorstop (1)
Hvis motoren går i stå under en tomgangsperiode, skal den
omgående startes igen, og afprøvningen fortsættes. Hvis motoren
ikke kan startes hurtigt nok til, at køretøjet kan følge den næste
acceleration som foreskrevet, skal kørselscyklus-indikatoren1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 76
(1) Hvis motoren går i stå under en anden driftsfase end tomgang, skal kørselscyklus-indi-
katoren standses, køretøjet skal derefter startes igen og accelereres til den foreskrevnehastighed på det punkt i kørselscyklen, og afprøvningen fortsættes.
Hvis køretøjet ikke starter igen inden for ét minut, skal afprøvningen annulleres.
▼M5
standses. Når køretøjet igen starter, skal kørselscyklus-indikatoren
genaktiveres.
7. ANALYSE
7.1. Id. nr. 7.2.2 i bilag III.
7.2. Id. nr. 7.2.3 i bilag III.
7.3. Id. nr. 7.2.4 i bilag III.7.4. Id. nr. 7.2.5 i bilag III.
7.5. Id. nr. 7.2.6 i bilag III.
7.6. Id. nr. 7.2.7 i bilag III.7.7. Id. nr. 7.2.8 i bilag III.
8. BESTEMMELSE AF DE FORURENENDE GASMÆNGDER
8.1./C148/C147/C147/C149/C147/C147/C150Id. nr. 8.1 og 8.2 i bilag III.8.2.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 77
▼M5
Tillæg 1
PRØVECYKLUS
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 78
▼M5
tv
0 0,0
1 0,02 0,03 0,04 0,05 0,06 0,07 0,0
8 0,0
9 0,0
10 0,011 0,012 0,013 0,014 0,015 0,016 0,017 0,018 0,019 0,0
20 0,0
21 4,822 9,523 13,824 16,525 23,026 27,227 27,828 29,129 33,330 34,931 36,032 36,2
33 35,6
34 34,635 33,636 32,837 31,938 27,439 24,040 24,041 24,542 24,943 25,744 27,5
45 30,7
46 34,047 36,548 36,949 36,550 36,451 34,352 30,653 27,554 25,455 25,456 28,557 31,9
58 34,8
59 37,360 38,961 39,662 40,163 40,264 39,665 39,466 39,81970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 79
▼M5
tv
67 39,9
68 39,8
69 39,6
70 39,6
71 40,4
72 41,273 41,4
74 40,9
75 40,176 40,2
77 40,9
78 41,8
79 41,8
80 41,481 42,0
82 43,0
83 44,384 46,0
85 47,2
86 48,087 48,4
88 48,9
89 49,4
90 49,4
91 49,192 48,9
93 48,8
94 48,995 49,6
96 48,9
97 48,198 47,5
99 48,0
100 48,8
101 49,4
102 49,7103 49,9
104 49,7
105 48,9106 48,0
107 48,1
108 48,6109 49,4
110 50,2
111 51,2
112 51,8
113 52,1114 51,8
115 51,0
116 46,0117 40,7
118 35,4
119 30,1120 24,8
121 19,5
122 14,2
123 8,9
124 3,5125 0,0
126 0,0
127 0,0128 0,0
129 0,0
130 0,0131 0,0
132 0,0
133 0,01970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 80
▼M5
tv
134 0,0
135 0,0
136 0,0
137 0,0
138 0,0
139 0,0140 0,0
141 0,0
142 0,0143 0,0
144 0,0
145 0,0
146 0,0
147 0,0148 0,0
149 0,0
150 0,0151 0,0
152 0,0
153 0,0154 0,0
155 0,0
156 0,0
157 0,0
158 0,0159 0,0
160 0,0
161 0,0162 0,0
163 0,0
164 5,3165 10,6
166 15,9
167 21,2
168 26,6
169 31,9170 35,7
171 39,1
172 41,5173 42,5
174 41,4
175 40,4176 39,8
177 40,2
178 40,6
179 40,9
180 41,5181 43,8
182 42,6
183 38,6184 36,5
185 31,2
186 28,5187 27,7
188 29,1
189 29,9
190 32,2
191 35,7192 39,4
193 43,9
194 49,1195 53,9
196 58,3
197 60,0198 63,2
199 65,2
200 67,81970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 81
▼M5
tv
201 70,0
202 72,6
203 74,0
204 75,3
205 76,4
206 76,4207 76,1
208 76,0
209 75,6210 75,6
211 75,6
212 75,6
213 75,6
214 76,0215 76,3
216 77,1
217 78,1218 79,0
219 79,7
220 80,5221 81,4
222 82,1
223 82,9
224 84,0
225 85,6226 87,1
227 87,9
228 88,4229 88,5
230 88,4
231 87,9232 87,9
233 88,2
234 88,7
235 89,3
236 89,6237 90,3
238 90,6
239 91,1240 91,2
241 91,2
242 90,9243 90,9
244 90,9
245 90,9
246 90,9
247 90,9248 90,8
249 90,3
250 89,8251 88,7
252 87,9
253 87,2254 86,9
255 86,4
256 86,3
257 86,7
258 86,9259 87,1
260 87,1
261 86,6262 85,9
263 85,3
264 84,7265 83,8
266 84,3
267 83,71970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 82
▼M5
tv
268 83,5
269 83,2
270 82,9
271 83,0
272 83,4
273 83,8274 84,5
275 85,3
276 86,1277 86,9
278 88,4
279 89,2
280 89,5
281 90,1282 90,1
283 89,8
284 88,8285 87,7
286 86,3
287 84,5288 82,9
289 82,9
290 82,9
291 82,2
292 80,6293 80,5
294 80,6
295 80,5296 79,8
297 79,7
298 79,7299 79,7
300 79,0
301 78,2
302 77,4
303 76,0304 74,2
305 72,4
306 70,5307 68,6
308 66,8
309 64,9310 62,0
311 59,5
312 56,6
313 54,4
314 52,3315 50,7
316 49,2
317 49,1318 48,3
319 46,7
320 44,3321 39,9
322 34,6
323 32,3
324 30,7
325 29,8326 27,4
327 24,9
328 20,1329 17,4
330 12,9
331 7,6332 2,3
333 0,0
334 0,01970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 83
▼M5
tv
335 0,0
336 0,0
337 0,0
338 0,0
339 0,0
340 0,0341 0,0
342 0,0
343 0,0344 0,0
345 0,0
346 0,0
347 1,6
348 6,9349 12,2
350 17,5
351 22,9352 27,8
353 32,2
354 36,2355 38,1
356 40,6
357 42,8
358 45,2
359 46,3360 49,0
361 50,9
362 51,7363 52,3
364 54,1
365 55,5366 55,7
367 56,2
368 56,0
369 55,5
370 55,8371 57,1
372 57,9
373 57,9374 57,9
375 57,9
376 57,9377 57,9
378 58,1
379 58,6
380 58,7
381 58,6382 57,9
383 56,5
384 54,9385 53,9
386 50,5
387 46,7388 41,4
389 37,0
390 32,7
391 28,2
392 23,3393 19,3
394 14,0
395 8,7396 3,4
397 0,0
398 0,0399 0,0
400 0,0
401 0,01970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 84
▼M5
tv
402 0,0
403 4,2
404 9,5
405 14,5
406 20,1
407 25,4408 30,7
409 36,0
410 40,2411 41,2
412 44,3
413 46,7
414 48,3
415 48,4416 48,3
417 47,8
418 47,2419 46,3
420 45,1
421 40,2422 34,9
423 29,6
424 24,3
425 19,0
426 13,7427 8,4
428 3,1
429 0,0430 0,0
431 0,0
432 0,0433 0,0
434 0,0
435 0,0
436 0,0
437 0,0438 0,0
439 0,0
440 0,0441 0,0
442 0,0
443 0,0444 0,0
445 0,0
446 0,0
447 0,0
448 5,3449 10,6
450 15,9
451 21,2452 26,6
453 31,0
454 37,2455 42,5
456 44,7
457 46,8
458 50,7
459 53,1460 54,1
461 56,0
462 56,5463 57,3
464 58,1
465 57,9466 58,1
467 58,3
468 57,91970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 85
▼M5
tv
469 57,5
470 57,9
471 57,9
472 57,3
473 57,1
474 57,0475 56,6
476 56,6
477 56,6478 56,6
479 56,6
480 56,6
481 56,3
482 56,5483 56,6
484 57,1
485 56,6486 56,3
487 56,3
488 56,3489 56,0
490 55,7
491 55,8
492 53,9
493 51,5494 46,4
495 45,1
496 41,0497 36,2
498 31,9
499 26,6500 21,2
501 16,6
502 11,6
503 6,4
504 1,6505 0,0
506 0,0
507 0,0508 0,0
509 0,0
510 0,0511 1,9
512 5,6
513 8,9
514 10,5
515 13,7516 15,4
517 16,9
518 19,2519 22,5
520 25,7
521 28,5522 30,6
523 32,3
524 33,6
525 35,4
526 37,0527 38,3
528 39,4
529 40,1530 40,2
531 40,2
532 40,2533 40,2
534 40,2
535 40,21970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 86
▼M5
tv
536 41,2
537 41,5
538 41,8
539 41,2
540 40,6
541 40,2542 40,2
543 40,2
544 39,3545 37,2
546 31,9
547 26,6
548 21,2
549 15,9550 10,6
551 5,3
552 0,0553 0,0
554 0,0
555 0,0556 0,0
557 0,0
558 0,0
559 0,0
560 0,0561 0,0
562 0,0
563 0,0564 0,0
565 0,0
566 0,0567 0,0
568 0,0
569 5,3
570 10,6
571 15,9572 20,9
573 23,5
574 25,7575 27,4
576 27,4
577 21,4578 28,2
579 28,5
580 28,5
581 28,2
582 27,4583 27,2
584 26,7
585 27,4586 27,5
587 27,4
588 26,7589 26,6
590 26,6
591 26,7
592 27,4
593 28,3594 29,8
595 30,9
596 32,5597 33,8
598 34,0
599 34,1600 34,8
601 35,4
602 36,01970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 87
▼M5
tv
603 36,2
604 36,2
605 36,2
606 36,5
607 38,1
608 40,4609 41,8
610 42,6
611 43,5612 42,0
613 36,7
614 31,4
615 26,1
616 20,8617 15,4
618 10,1
619 4,8620 0,0
621 0,0
622 0,0623 0,0
624 0,0
625 0,0
626 0,0
627 0,0628 0,0
629 0,0
630 0,0631 0,0
632 0,0
633 0,0634 0,0
635 0,0
636 0,0
637 0,0
638 0,0639 0,0
640 0,0
641 0,0642 0,0
643 0,0
644 0,0645 0,0
646 3,2
647 7,2
648 12,6
649 16,4650 20,1
651 22,5
652 24,6653 28,2
654 31,5
655 33,8656 35,7
657 37,5
658 39,4
659 40,7
660 41,2661 41,8
662 43,9
663 43,1664 42,3
665 42,5
666 42,6667 42,6
668 41,8
669 41,01970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 88
▼M5
tv
670 38,0
671 34,4
672 29,8
673 26,4
674 23,3
675 18,7676 14,0
677 9,3
678 5,6679 3,2
680 0,0
681 0,0
682 0,0
683 0,0684 0,0
685 0,0
686 0,0687 0,0
688 0,0
689 0,0690 0,0
691 0,0
692 0,0
693 0,0
694 2,3695 5,3
696 7,1
697 10,5698 14,8
699 18,2
700 21,7701 23,5
702 26,4
703 26,9
704 26,6
705 26,6706 29,3
707 30,9
708 32,3709 34,6
710 36,2
711 36,2712 35,6
713 36,5
714 37,5
715 37,8
716 36,2717 34,8
718 33,0
719 29,0720 24,1
721 19,3
722 14,5723 10,0
724 7,2
725 4,8
726 3,4
727 0,8728 0,8
729 5,1
730 10,5731 15,4
732 20,1
733 22,5734 25,7
735 29,0
736 31,51970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 89
▼M5
tv
737 34,6
738 37,2
739 39,4
740 41,0
741 42,6
742 43,6743 44,4
744 44,9
745 45,5746 46,0
747 46,0
748 45,5
749 45,4
750 45,1751 44,3
752 43,1
753 41,0754 37,8
755 34,6
756 30,6757 26,6
758 24,0
759 20,1
760 15,1
761 10,0762 4,8
763 2,4
764 2,4765 0,8
766 0,0
767 4,8768 10,1
769 15,4
770 20,8
771 25,4
772 28,2773 29,6
774 31,4
775 33,3776 35,4
777 37,3
778 40,2779 42,6
780 44,3
781 45,1
782 45,5
783 46,5784 46,5
785 46,5
786 46,3787 45,9
788 45,5
789 45,5790 45,5
791 45,4
792 44,4
793 44,3
794 44,3795 44,3
796 44,3
797 44,3798 44,3
799 44,4
800 45,1801 45,9
802 48,3
803 49,91970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 90
▼M5
tv
804 51,5
805 53,1
806 53,1
807 54,1
808 54,7
809 55,2810 55,0
811 54,7
812 54,7813 54,6
814 54,1
815 53,3
816 53,1
817 52,3818 51,5
819 51,3
820 50,9821 50,7
822 49,2
823 48,3824 48,1
825 48,1
826 48,1
827 48,1
828 47,6829 47,5
830 47,5
831 47,2832 46,5
833 45,4
834 44,6835 43,5
836 41,0
837 38,1
838 35,4
839 33,0840 30,9
841 30,9
842 32,3843 33,6
844 34,4
845 35,4846 36,4
847 37,3
848 38,6
849 40,2
850 41,8851 42,8
852 42,8
853 43,1854 43,5
855 43,8
856 44,7857 45,2
858 46,3
859 46,5
860 46,7
861 46,8862 46,7
863 45,2
864 44,3865 43,5
866 41,5
867 40,2868 39,4
869 39,9
870 40,41970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 91
▼M5
tv
871 41,0
872 41,4
873 42,2
874 43,3
875 44,3
876 44,7877 45,7
878 46,7
879 47,0880 46,8
881 46,7
882 46,5
883 45,9
884 45,2885 45,1
886 45,1
887 44,4888 43,8
889 42,8
890 43,5891 44,3
892 44,7
893 45,1
894 44,7
895 45,1896 45,1
897 45,1
898 44,6899 44,1
900 43,3
901 42,8902 42,6
903 42,6
904 42,6
905 42,3
906 42,2907 42,2
908 41,7
909 41,2910 41,2
911 41,7
912 41,5913 41,0
914 39,6
915 37,8
916 35,7
917 34,8918 34,8
919 34,9
920 36,4921 37,7
922 38,6
923 38,9924 39,3
925 40,1
926 40,4
927 40,6
928 40,7929 41,0
930 40,6
931 40,2932 40,3
933 40,2
934 39,8935 39,4
936 39,1
937 39,11970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 92
▼M5
tv
938 39,4
939 40,2
940 40,2
941 39,6
942 39,6
943 38,8944 39,4
945 40,4
946 41,2947 40,4
948 38,6
949 35,4
950 32,3
951 27,2952 21,9
953 16,6
954 11,3955 6,0
956 0,6
957 0,0958 0,0
959 0,0
960 3,2
961 8,5
962 13,8963 19,2
964 24,5
965 28,2966 29,9
967 32,2
968 34,0969 35,4
970 37,0
971 39,4
972 42,3
973 44,3974 45,2
975 45,7
976 45,9977 45,9
978 45,9
979 44,6980 44,3
981 43,8
982 43,1
983 42,6
984 41,8985 41,4
986 40,6
987 38,6988 35,4
989 34,6
990 34,6991 35,1
992 36,2
993 37,0
994 36,7
995 36,7996 37,0
997 36,5
998 36,5999 36,5
1 000 37,8
1 001 38,61 002 39,6
1 003 39,9
1 004 40,41970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 93
▼M5
tv
1 005 41,0
1 006 41,2
1 007 41,0
1 008 40,2
1 009 38,8
1 010 38,11 011 37,3
1 012 36,9
1 013 36,21 014 35,4
1 015 34,8
1 016 33,0
1 017 28,2
1 018 22,91 019 17,5
1 020 12,2
1 021 6,91 022 1,6
1 023 0,0
1 024 0,01 025 0,0
1 026 0,0
1 027 0,0
1 028 0,0
1 029 0,01 030 0,0
1 031 0,0
1 032 0,01 033 0,0
1 034 0,0
1 035 0,01 036 0,0
1 037 0,0
1 038 0,0
1 039 0,0
1 040 0,01 041 0,0
1 042 0,0
1 043 0,01 044 0,0
1 045 0,0
1 046 0,01 047 0,0
1 048 0,0
1 049 0,0
1 050 0,0
1 051 0,01 052 0,0
1 053 1,9
1 054 6,41 055 11,7
1 056 17,1
1 057 22,41 058 27,4
1 059 29,8
1 060 32,2
1 061 35,1
1 062 37,01 063 38,6
1 064 39,9
1 065 41,21 066 42,6
1 067 43,1
1 068 44,11 069 44,9
1 070 45,5
1 071 45,11970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 94
▼M5
tv
1 072 44,3
1 073 43,5
1 074 43,5
1 075 42,3
1 076 39,4
1 077 36,21 078 34,6
1 079 33,2
1 080 29,01 081 24,1
1 082 19,8
1 083 17,9
1 084 17,1
1 085 16,11 086 15,3
1 087 14,6
1 088 14,01 089 13,8
1 090 14,2
1 091 14,51 092 14,0
1 093 13,8
1 094 12,9
1 095 11,3
1 096 8,01 097 6,8
1 098 4,2
1 099 1,61 100 0,0
1 101 0,2
1 102 1,01 103 2,6
1 104 5,8
1 105 11,1
1 106 16,1
1 107 20,61 108 22,5
1 109 23,3
1 110 25,71 111 29,1
1 112 32,2
1 113 33,81 114 34,1
1 115 34,3
1 116 34,4
1 117 34,9
1 118 36,21 119 37,0
1 120 38,3
1 121 39,41 122 40,2
1 123 40,1
1 124 39,91 125 40,2
1 126 40,9
1 127 41,5
1 128 41,8
1 129 42,51 130 42,8
1 131 43,3
1 132 43,51 133 43,5
1 134 43,5
1 135 43,31 136 43,1
1 137 43,1
1 138 42,61970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 95
▼M5
tv
1 139 42,5
1 140 41,8
1 141 41,0
1 142 39,6
1 143 37,8
1 144 34,61 145 32,2
1 146 28,2
1 147 25,71 148 22,5
1 149 17,2
1 150 11,9
1 151 6,6
1 152 1,31 153 0,0
1 154 0,0
1 155 0,01 156 0,0
1 157 0,0
1 158 0,01 159 0,0
1 160 0,0
1 161 0,0
1 162 0,0
1 163 0,01 164 0,0
1 165 0,0
1 166 0,01 167 0,0
1 168 0,0
1 169 3,41 170 8,7
1 171 14,0
1 172 19,3
1 173 24,6
1 174 29,91 175 34,0
1 176 37,0
1 177 37,81 178 37,0
1 179 36,2
1 180 32,21 181 26,9
1 182 21,6
1 183 16,3
1 184 10,9
1 185 5,61 186 0,3
1 187 0,0
1 188 0,01 189 0,0
1 190 0,0
1 191 0,01 192 0,0
1 193 0,0
1 194 0,0
1 195 0,0
1 196 0,01 197 0,3
1 198 2,4
1 199 5,61 200 10,5
1 201 15,8
1 202 19,31 203 20,8
1 204 20,9
1 205 20,31970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 96
▼M5
tv
1 206 20,6
1 207 21,1
1 208 21,1
1 209 22,5
1 210 24,9
1 211 27,41 212 29,9
1 213 31,7
1 214 33,81 215 34,6
1 216 35,1
1 217 35,1
1 218 34,6
1 219 34,11 220 34,6
1 221 35,1
1 222 35,41 223 35,2
1 224 34,9
1 225 34,61 226 34,6
1 227 34,4
1 228 32,3
1 229 31,4
1 230 30,91 231 31,5
1 232 31,9
1 233 32,21 234 31,4
1 235 28,2
1 236 24,91 237 20,9
1 238 16,1
1 239 12,9
1 240 9,7
1 241 6,41 242 4,0
1 243 1,1
1 244 0,01 245 0,0
1 246 0,0
1 247 0,01 248 0,0
1 249 0,0
1 250 0,0
1 251 0,0
1 252 1,61 253 1,6
1 254 1,6
1 255 1,61 256 1,6
1 257 2,6
1 258 4,81 259 6,4
1 260 8,0
1 261 10,1
1 262 12,9
1 263 16,11 264 16,9
1 265 15,3
1 266 13,71 267 12,2
1 268 14,2
1 269 17,71 270 22,5
1 271 27,4
1 272 31,41970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 97
▼M5
tv
1 273 33,8
1 274 35,1
1 275 35,7
1 276 37,0
1 277 38,0
1 278 38,81 279 39,4
1 280 39,4
1 281 38,61 282 37,8
1 283 37,8
1 284 37,8
1 285 37,8
1 286 37,81 287 37,8
1 288 38,6
1 289 38,81 290 39,4
1 291 39,8
1 292 40,21 293 40,9
1 294 41,2
1 295 41,4
1 296 41,8
1 297 42,21 298 43,5
1 299 44,7
1 300 45,51 301 46,7
1 302 46,8
1 303 46,71 304 45,1
1 305 39,8
1 306 34,4
1 307 29,1
1 308 23,81 309 18,5
1 310 13,2
1 311 7,91 312 2,6
1 313 0,0
1 314 0,01 315 0,0
1 316 0,0
1 317 0,0
1 318 0,0
1 319 0,01 320 0,0
1 321 0,0
1 322 0,01 323 0,0
1 324 0,0
1 325 0,01 326 0,0
1 327 0,0
1 328 0,0
1 329 0,0
1 330 0,01 331 0,0
1 332 0,0
1 333 0,01 334 0,0
1 335 0,0
1 336 0,01 337 0,0
1 338 2,4
1 339 7,71970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 98
▼M5
tv
1 340 13,0
1 341 18,31 342 21,2
1 343 24,3
1 344 27,01 345 29,5
1 346 31,4
1 347 32,71 348 34,3
1 349 35,2
1 350 35,61 351 36,01 352 35,4
1 353 34,8
1 354 34,01 355 33,0
1 356 32,2
1 357 31,51 358 29,8
1 359 28,2
1 360 26,61 361 24,91 362 22,5
1 363 17,7
1 364 12,91 365 6,4
1 366 4,0
1 367 0,01 368 0,0
1 369 0,0
1 370 0,01 371 0,01970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 99
▼M5
Tillæg 2
RULLESTAND
1. DEFINITION
1.1. Id. nr. 1.1 i tillæg 2 til bilag III, men »10 og 50 km/h« ændres til
»10 og 80,5 km/h«.
2. KALIBRERING AF RULLESTANDEN
2.1. Id. nr. 2.1 i tillæg 2 til bilag III.2.2. Kalibrering af effektindikator ved 80,5 km/h.2.2.1. Standen skal kalibreres mindst en gang hver måned, medmindre
funktionen kontrolleres mindst en gang hver uge og derefter even-
tuelt kalibreres. Kalibreringen foretages ved 80,5 km/h efter den i
det følgende beskrevne fremgangsmåde. Den målte rulningsmod-
stand omfatter standens friktion samt den effekt, der absorberes af
bremsen. Standen køres op til en hastighed, der er større end
afprøvningshastigheden. Drivanordningen afkobles derefter fra
standen, og rullen (rullerne) får lov til at løbe frit. Systemets kine-
tiske energi optages af bremsen og friktionen. Denne metode tager
ikke hensyn til variation i rullernes lejefriktion belastet eller ubela-
stet. Der skal ikke tages hensyn til inertien i den bageste rulle, hvis
denne løber frit.
2.2.1.1. Drivrullens hastighed bestemmes, hvis den ikke allerede er målt.
Hertil kan anvendes et femte hjul, en omdrejningstæller eller
lignende.
2.2.1.2. Køretøjet anbringes på standen, eller der anvendes en anden
metode til at drive standen.
2.2.1.3. Anvend et svinghjul eller et andet inertisystem for den mest almin-
delige klasse af køretøjsmasse, hvortil standen anvendes. Eventueltkan andre klasser af køretøjsmasse kalibreres.
2.2.1.4. Standen bringes op på 80,5 km/h.2.2.1.5. Den målte køremodstand aflæses.2.2.1.6. Hastigheden øges til 96,9 km/h.2.2.1.7. Drivanordningen udkobles.2.2.1.8. Standens retardationstid fra 88,5 km/h til 72,4 km/h noteres.2.2.1.9. Bremsen indstilles på en anden rulningsmodstand.2.2.1.10. Fremgangsmåden i nr. 2.2.1 til 2.2.1.9 gentages et tilstrækkeligt
antal gange til at dække alle de anvendte værdier for rulningsmod-
stand.
2.2.1.11. Den effektive rulningsmodstand beregnes. (Jf. nr. 2.2.3 i dette
afsnit.)
2.2.1.12. Anfør den målte køremodstand ved 80,5 km/h versus effektiv
rulningsmodstand som vist i figur A.
2.2.2. Funktionskontrollen består i at sætte standen i friløbshastighed ved
en eller flere inerti-hestekraft-niveauer og sammenligne friløb-
stiden med den, der blev målt ved sidste kalibrering. Hvis denne
tid afviger med mere end 1 sek., kræves der en ny kalibrering.
2.2.3. Beregninger
Den effektive rulningsmodstand på standen beregnes ud fra
følgende ligning:
Pa¼W
V2
1/C0V2
2
2000 t
hvor:
Pa = effekt udtrykt i kW
W = inertiækvivalent, udtrykt i kg
V1= oprindelig hastighed, udtrykt i m/sek.
V2= sluthastighed, udtrykt i m/sek.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 100
▼M5
t = friløbstid for rullerne fra 88,5 til 72,4 km/h.
Figur A
2.3. Id. nr. 2.3 i tillæg 2 til bilag III.
2.4. Udgår.
3. INDSTILLING AF STANDEN
3.1. Metode med undertryk
Id. nr. 3.1 i tillæg 2 til bilag III, men ved »50 km/h« ændres til ved
»80,5 km/h«.
3.2. Andre indstillingsmetoder
Id. nr. 3.2 i tillæg 2 til bilag III, men »50 km/h« ændres til
»80,5 km/h«.
3.3. Andre muligheder
3.3.1. Bremsen indstilles til rulningsmodstand ved 80,5 km/h faktisk
hastighed. Ved standens rulningsmodstand tages hensyn til friktion.
Følgende metode er udarbejdet for mindre rullestande med
dobbeltrulle med en nominel rullediameter på 220 mm og en
nominel afstand mellem rullerne på 432 mm, samt for større rulle-
stande med en rulle med en nominel rullediameter på 1 219 mm.
Stande med andre rullespecifikationer kan anvendes, hvis de er
godkendt af den tekniske tjeneste.
3.3.2. Indstillingen af standen til en given køremodstand bestemmes ud
fra den tilsvarende afprøvningsmasse, referencefrontarealet, karos-
seriets form, køretøjets fremspringende dele samt dæktypen
således:
3.3.2.1. For lette køretøjer, der skal afprøves på stand med dobbeltrulle:
PA=a A+P+t w
hvor:
PA= indstillingen ved 80,5 km/h udtrykt i kW
A = køretøjets referencefrontareal (m2). Køretøjets reference-
frontareal defineres som arealet af den retvinkledeprojektion af køretøjet inklusive dæk og ophængsdele,
men eksklusive køretøjets fremspringende dele, på et plan
vinkelret på både køretøjets længdeplan og den flade,
hvorpå køretøjet er anbragt. Målinger af dette areal skal
beregnes til nærmeste hundrededel af en kvadratmeter ved
anvendelse af en metode, der i forvejen er godkendt af den
tekniske tjeneste, der har ansvar for prøvningerne1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 101
▼M5
P = korrektionsfaktor for fremspringende dele, jf. tabel 1
W = køretøjets ækvivalente afprøvningsmasse udtrykt i kg
a = 3,45 for køretøjer med stærkt skrånende bagparti
(fastback); = 4,01 for alle andre lette køretøjer
t = 0,0 for køretøjer udstyret med radialdæk; = 4,93 × 10−4for
alle andre køretøjer.
Et køretøj anses for at have et stærkt skrånende bagparti, hvis
projektionen af den del af den bageste flade (A2), som kråner med
en vinkel på under 20 grader fra vandret plan, udgør mindst 25 %
af køretøjets referencefrontareal. Desuden skal denne flade være
glat, uafbrudt samt fri for enhver form for lokale overgange på
over fire grader. Et eksempel på et stærkt skrånende bagparti er
vist i figur 1.
Figur 1
TABEL 1
Korrektionsfaktor »P« for fremspringende dele versus samlet
frontareal med fremspringende dele »Ap«
Ap (m2)P
Ap < 0,03 0,0
0,03≤Ap < 0,06 0,30
0,06≤Ap < 0,08 0,52
0,08≤Ap < 0,11 0,75
0,11≤Ap < 0,14 0,97
0,14≤Ap < 0,17 1,19
0,17≤Ap < 0,19 1,42
0,19≤Ap < 0,22 1,64
0,22≤Ap < 0,25 1,87
0,25≤Ap < 0,28 2,09
0,28≤Ap 2,31
Samlet frontareal med fremspringende dele »Ap« defineres analogt
med definitionen af køretøjets referencefrontareal, dvs. det samlede
areal af de retvinklede projektioner af køretøjets spejle, udsmyk-
ninger, tagbagagebærere og andre fremspringende dele på et plan
vinkelret på både køretøjets længdeplan og den flade, hvorpå køre-
tøjet er anbragt. En fremspringende del defineres som ethvert
tilbehør på køretøjet, som rager mere end 2,54 cm ud fra køretøjets
overflade og har et projiceret areal på over 0,00093 m2, når arealet
beregnes ved hjælp af en metode, der i forvejen er godkendt af den
tekniske tjeneste med ansvar for prøvningerne. I det samlede front-
areal med fremspringende dele medregnes alt tilbehør, der leveres
som standardudstyr. Arealet af alt eventuelt ekstraudstyr skal lige-
ledes medregnes, hvis det forventes, at mere end 33 % af den
solgte bilproduktion vil blive monteret med dette udstyr.
3.3.2.2. Indstillingen af rullestandens bremse for lette køretøjer skal
afrundes til nærmeste 0,1 kilowatt.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 102
▼M5
3.3.2.3. Ved lette køretøjer, der skal afprøves på en enkelt stor rullestand,
anvendes følgende ligning:
PA= aA + P + (8,22 × 10−4+ 0,33 t)w
Alle symboler i ovennævnte ligning er defineret i nr. 3.3.2.1.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 103
▼M5
Tillæg 3
ET KØRETØJS KØREMODSTAND
MÅLEMETODE PÅ BANE — SIMULERING PÅ RULLESTAND
(Id. tillæg 3 til bilag III)1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 104
▼M5
Tillæg 4
KONTROL AF IKKE MEKANISK INERTI
(Id. tillæg 4 til bilag III)1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 105
▼M5
Tillæg 5
BESKRIVELSE AF GASUDTAGNING
(Id. tillæg 5 til bilag III, men der kræves seks sække (i stedet for to) på CVS)1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 106
▼M5
Tillæg 6
KALIBRERING AF UDSTYRET
(Id. tillæg 6 til bilag III)1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 107
▼M5
Tillæg 7
KONTROL AF HELE SYSTEMET
(Id. tillæg 7 til bilag III)1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 108
▼M5
Tillæg 8
BEREGNING AF DEN FORURENENDE MASSE
Den forurenende masse bestemmes ud fra følgende ligning:
Mi¼0;43MicTþMis
ScTþSsþ0;57MiHTþMis
SHTþSs
hvor:
Mi = forurenende masse i i g/km
MicT= forurenende masse i i g under første fase (transient kold)
MiHT= forurenende masse i i g under sidste fase (transient varm)
Mis= forurenende masse i i g under fase (stabiliseret)
ScT= strækning (i km) som er gennemkørt under først fase
SHT= strækning (i km) som er gennemkørt under sidste fase
Ss= strækning (i km) som er gennemkørt under anden fase
Den forurenende masse bestemmes ud fra følgende ligning:
Mi = Vmix×Qi×kH×Ci×1 0−6
hvor:Mi = forurenende masse i i g/fase
V
mix= volumen af fortyndet udstødningsgas udtrykt i l/fase under standard-
forhold (273,2 K og 101,33 kPa)
Qi= densitet af det forurenende stof i i g/l ved standardtemperatur og -tryk
(273,2 K og 101,33 kPa)
kH= fugtighedskorrektionsfaktor til beregning af nitrogenoxider (der er
ingen fugtighedskorrektion for CH og CO)
Ci= koncentration af forurenende stof i i den fortyndede udstødningsgas
udtrykt i ppm og korrigeret for koncentrationen af forurenende stof i
i fortyndingsluften.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 109
▼M4
BILAG IV
TYPE II-PRØVNING
(Kontrol af emission af carbonmonoxid i tomgang)
1. INDLEDNING
Dette bilag beskrive gennemførelsen af type II-prøvning som defineret
i punkt 5.2.1.2 i bilag I.
2. MÅLEBETINGELSER
2.1. Som referencebrændstof anvendes det brændstof, hvis parametre er
angivet i bilag VI.
2.2. Type II-prøvningen skal gennemføres straks efter fjerde driftscyklus i
type I-prøvningen i tomgang uden anvendelse af choker. Umiddelbart
før hver måling skal der gennemføres en driftscyklus for type I-prøv-
ningen som beskrevet i punkt 2.1 i bilag III.
2.3. For køretøjer med manuelt eller halvautomatisk gear skal prøvningen
foregå i frigear og koblingen tilkoblet.
2.4. For køretøjer med automatgear gennemføres prøvningen med vælg-
eren i neutral eller parkeringsposition.
2.5. Tomgangsindstilling
2.5.1. Definition
I dette direktiv forstås ved tomgangsindstilling sådanne organer, som
gør det muligt at ændre motorens tomgang, og som kan betjenes
udelukkende ved anvendelse af værktøj, som er nævnt i punkt 2.5.1.1.
Som indstillingsorganer betragtes ikke udstyr til kalibrering af brænd-
stof- og luftstrøm, dersom dette kræver fjernelse af låsestifter, hvilket
normalt kræver en mekanikers indgriben.
2.5.1.1. Værktøj, som kan anvendes til indstilling af tomgangen, er skrue-
trækker nøgler (stjernenøgler, skiftenøgler, topnøgler), tænger,
umbraconøgler.
2.5.2. Bestemmelse af målepunkter
2.5.2.1. Først gennemføres en måling under type I-prøvningens betingelser.
2.5.2.2. For hvert indstillingsorgan, som kan varieres kontinuert, skal man
bestemme et tilstrækkeligt antal punkter.
2.5.2.3. Måling af indhold af carbonmonoxid i udstødningsgas skal gennem-
føres for alle mulige positioner af indstillingsorganerne, men for de
organer, hvis indstilling varierer kontinuert, dog udelukkende i de
positioner, som er defineret i punkt 2.5.2.2.
2.5.2.4. Type II-prøvning anses som tilfredsstillende, dersom en af følgende
betingelser er opfyldt:
2.5.2.4.1. Ingen af værdierne målt i overensstemmelse med bestemmelserne i
punkt 2.5.2.3 overskrider grænseværdien;
2.5.2.4.2. Det maksimale indhold ved kontinuert variation af et enkelt indstil-
lingsorgan, mens de andre holdes konstante, overskrider ikke
grænseværdien, idet dette regnes for opfyldt for de forskellige stil-linger af indstillingsorganerne bortset fra dem, som varierer
kontinuert.
2.5.2.5. Indstillingen begrænses af følgende:
2.5.2.5.1. Den største af følgende værdier: laveste motortomgangshastighed eller
den af fabrikanten anbefalede omdrejningshastighed minus 100 o/min;
2.5.2.5.2. Den mindste af følgende tre værdier:
størst mulige indstillelige tomgangshastighed, den af fabrikanten
anbefalede omdrejningshastighed plus 250 o/min;
indkoblingshastighed ved automatisk kobling.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 110
▼M4
2.5.2.6. Indstilling, som ikke er i overensstemmelse med korrekt drift af
motoren, må ikke anvendes som målepunkt. Dersom motoren er
udstyret med flere karburatorer, skal disse indstilles ens.
3. GASUDTAGNING
3.1. Udtagningssonden placeres i det rør, som tilslutter køretøjets udstød-
ning med sækken og nærmest muligt udstødningen.
3.2. Koncentrationen af CO (cCO)o gC O2(cCO2) bestemmes efter måleud-
styret i henhold til de relevante kalibreringskurver.
3.3. Den korrigerede koncentration af carbonmonoxid for firtaktsmotorer
bestemmes i henhold til formlen
CCOkorr:¼CCO15
CCOþcCO2(vol − %)
3.4. Det er ikke nødvendigt at korrigere koncentrationen af cCO(punkt
3.2), dersom den samlede værdi af de koncentrationer, der er målt i
henhold til punkt 3.3 (cCO+cCO2), er mindst 15 for firtaktsmotorer.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 111
▼M4
BILAG V
TYPE III-PRØVNING
(Kontrol af gasemissionen fra krumtaphuset)
1. INDLEDNING
Dette bilag beskriver type III-prøvningen som defineret i punkt 5.2.1.3 i
bilag I.
2. ALMINDELIGE BESTEMMELSER
2.1. Type III-prøvningen gennemføres på køretøjer med styret tænding, som
har været igennem type I- og type II-prøvning.
2.2. Alle motorer, også tætte, underkastes afprøvningen. Undtaget er motorer,
for hvilke selv en ubetydelig utæthed betyder utilladelig påvirkning af
motorens drift (f.eks. 2-cyl. boxermotor).
3. PRØVNINGSBETINGELSER
3.1. Tomgang indstilles i henhold til fabrikantens anbefalinger.3.2. Målingerne gennemføres under følgende tre driftsbetingelser:
Nr. Køretøjets hastighed i km/h
1 Tomgang
25 0 ± 2
35 0 ± 2
Nr. Bremseoptaget effekt
1 Nul2 Som indstilling ved type I-prøvningen
3 Som ved nr. 2 ganget med 1,7
4. PRØVNINGSMETODE
4.1. Ved drift som defineret i punkt 3.2 kontrolleres, at tilbagesugningssy-
stemet virker efter hensigten.
5. METODE TIL KONTROL AF TILBAGESUGNINGSSYSTEMET FOR
KRUMTAPHUSGAS
5.1. Alle motoråbninger lades i uændret stand.5.2. Trykket i krumtaphuset måles på et passende sted gennem oliestandmåler
med et manometer.
5.3. Køretøjet anses for at opfylde bestemmelserne, dersom det målte tryki
krumtaphuset under alle de i punkt 3.2 definerede måleforhold ikke over-
stiger atmosfæretrykket.
5.4. Ved ovenstående prøvningsmetode skal trykket i indsugningsmanifold
måles inden for ± 1 kPa.
5.5. Køretøjets hastighed målt på rullestand skal bestemmes inden for ± 2 km/
h.
5.6. Trykket i krumtaphuset skal bestemmes inden for ± 0,01 kPa.5.7. Dersom trykket i krumtaphuset under en af de betingelser, som er bestemt
i punkt 3.2, overstiger atmosfærens tryk, kan fabrikanten kræve, at den i
punkt 6 nævnte supplerende prøvning gennemføres.
6. SUPPLERENDE PRØVNING
6.1. Motorens åbninger lades i uændret stand.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 112
▼M4
6.2. En blød sæk, som er uigennemtrængelig for krumtaphusgassen, og som
har en kapacitet på ca. 5 liter, tilsluttes oliestandåbningen. Denne sæk
skal være tom før hver måling.
6.3. Sækken lukkes før hver måling. Den forbindes med krumtaphuset i 5 min.
for hver af de i punkt 3.2 nævnte målebetingelser.
6.4. Køretøjet anses for at opfylde bestemmelserne, dersom der for alle
målebetingelserne nævnt i punkt 3.2 ikke ses synlig oppustning af
sækken.
6.5.Bemærkning
6.5.1. Dersom motorkonstruktionen ikke gør det muligt at gennemføre prøv-
ningen i henhold til punkt 6, ændres denne på følgende måde:
6.5.2. Før prøvningen lukkes alle åbninger, som ikke er nødvendige for opsam-
ling af gassen;
6.5.3. Sækken placeres på et passende sted, som ikke giver yderligere effekttab
og i tilbagesugningskredsløbet umiddelbart på motortilslutningen.1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 113
▼M4
Type III-prøven
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 114
▼M4
BILAG VI
1. TEKNISKE DATA FOR REFERENCEBRÆNDSTOF FOR KØRETØJER MED STYRET
TÆNDING
Referencebrændstof CEC RF-08-A-85Type: blyfri superbenzin
ASTMGrænser og enheder
Metode
min. max.
Research oktantal 95,0 D 2699
Motoroktantal 85,0 D 2 700Densitet 15º C 0,748 0,762 D 1 298Damptrykifølge Reid 0,56 bar 0,64 bar D 323Destillation:— begyndelseskogepunkt 24º C 40º C D 86
— 10 % destillat 42º C 58º C D 86
— 50 % destillat 90º C 110º C D 86— 90 % destillat 155º C 180º C D 86— slutkogepunkt 190º C 215º C D 86Rest 2 % D 86Analyse af carbonhydrider:— olefiner 20 % vol. D 1319— aromater (inkl. 5 % vol
max. benzen (
1))45 % vol D 1319
(1)D 3606/D 2267
— mættede stoffer resten D 1319Kulstof/brint-forhold forhold
Oxidationsstabilitet 480 min. D 525
Rest efter afdampning 4 mg/100 ml D 381Svovlindhold 0,04 % (masse) D 1266/D 2622/D
2785
Kobberkorrosion ved 50º C 1 D 130
Blyindhold 0,005 g/l D 3237Fosforindhold 0,0013 g/l D 3231
(
1) Tilsætning af oxygener er forbudt
2. TEKNISKE DATA FOR REFERENCEBRÆNDSTOF FOR KØRETØJER MED KOMPRESSI-
ONSTÆNDING
Referencebrændstof CEC RF-03-A-84(1)(3)(7)
Type: Dieselbrændstof
Grænseværdier og enheder ASTM-metode
Cetantal (4) min. 49 D 613
max. 53
Massefylde ved 15º C min. 0,835 D 1 298
max. 0,845
Destillation (2):
— 50 % vol. min. 245º C D 86
— 90 % vol. min. 320º C
max. 340º C
— slutkogepunkt max. 370º C
Flammepunkt min. 55º C D 93
Koldfilterpunkt min. — EN 116
(CEN)
max. −5º C1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 115
▼M5
▼M5
Grænseværdier og enheder ASTM-metode
Viskositet, 40º C min. 2,5 cSt (mm2/s) D 445
max. 3,5 cSt (mm2/s)
Svovlindhold min. (meddeles senere) D 1266/D
2622
max. 0,3 % masse D 2785
Kobberkorrosionstest ved 100º C max. 1 D 130
Kulstofrest ved Conradson-test på 10 %
— destillationsrestmax. 0,2 % masse D 189
Askeindhold max. 0,01 % masse D 482
Vandindhold max. 0,05 % masse D 95/D 1744
Syretal (stærksyre) max. 0,20 mg KOH/g
Iltningsstabilitet (6) max. 2,5 mg/100 ml D 2274
Tilsætningsstoffer (5)
(1) De tilsvarende ISO-metoder vil blive anvendt, så snart de kan benyttes på alle de her anførte
engenskaber.
(2) Tallene viser de fordampede mængder i alt (% genvinding + % tab).
(3) Specifikationens værdier er »sande værdier«.
Deres grænseværdier er blevet fastlagt ved hjælp af retningslinjerne i ASTM D 3244 om
grundlaget for bestemmelse af olieprodukters kvalitet, og der er ved fastsættelse af maksi-
mumsværdien benyttet en minimumsforkel på 2 R over nul; ved fastsættelse af maksimums-
og minimumsværdien har minimumsforskellen været 4 R (R = reproducerbarhed).
Til trods for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten
tilstræbe en nulværdi, når den fastsatte maksimumsværdi er 2 R, og en gennemsnitsværdi, når
der anføres maksimums- og minimumsgrænser. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et
brændstof opfylder specifikationens krav, anvendes ASTM D 3244.
(4) Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om mindst 4 R. I tilfælde af tvist mellem
leverandøren og brugeren kan retningslinjerne i ASTM D 3244 imidlertid anvendes som
grundlag for at afgøre tvisten, hvis der foretages et tilstrækkeligt antal målinger til, at den
fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.
(5) Dette brændstof må udelukkende være baseret på straight run og krakdestillater af carbonhy-
drider; afsvovlning er tilladt. Det må ikke indeholde metalliske tilsætningsstoffer.
(6) Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, kan emnet ikke forventes at have ubegrænset hold-
barhed. Leverandøren bør anmodes om retningslinjer for opbevaring og holdbarhed.
(7) Såfremt en motors eller et køretøjs termiske effektivitet skal beregnes, kan brændstoffets
brændværdi beregnes således:
Specifikenergi (brændværdi) (netto) for MJ/k g = (46,423 − 8,792d2+ 3,170d) (1 − (x + y + s))
+ 9,420s − 2,499x
hvor:
d er massefylden ved 15º C
x er masseforholdet for vand (% divideret med 100)
y er masseforholdet for aske (% divideret med 100)
s er masseforholdet for svovl (% divideret med 100).1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 116
▼M5
BILAG VII
FORMULAR
Maksimal format: A 4 (210 × 197 mm)
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 117
▼M5
1970L0220 — DA — 16.12.1987 — 006.001 — 118