1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 2.august 1972
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emissionen af
forurenende stoffer fra dieselmotorer til fremdrift af køretøjer
(72/306/EØF)
(EFT L 190 af 20.8.1972, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens direktiv89/491/EØF af 17. juli 1989 L 238 43 15.8.1989
►M2Kommissionens direktiv97/20/EF af 18. april 1997 L 125 21 16.5.1997
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 215 af 6.8.1974, s. 20 (72/306/EØF)
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 2.august 1972
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger
mod emissionen af forurenende stoffer fra dieselmotorer til frem-
drift af køretøjer
(72/306/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske
økonomiske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Det europæiske Parlament,
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:De tekniske forskrifter, som motordrevne køretøjer skal opfylde i
henhold til de enkelte staters lovgivning, angår også emissionen afforurenende stoffer fra dieselmotorer til fremdrift af køretøjer;
disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat; det er
derfor nødvendigt, at alle medlemsstater — enten ved siden af eller istedet for deres nuværende ordning — gennemfører ensartede bestem-melser, navnlig med henblik på, at EØF-standardtypegodkendelse i
henhold til Rådets direktivaf 6. februar 1970 om tilnærmelse af
medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjerog påhængskøretøjer dertil(
1) kan anvendes på enhver køretøjstype;
de tekniske forskrifter, der er godkendt af ECE i regulativnr. 24 bør
overtages (ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer meddieselmotor med hensyn til emission af luftforurenende luftarter framotoren); dette regulativer som bilag v edføjet aftalen om gennem-førelse af ensartede betingelser for godkendelse af udrustningsgenstande
og dele af motorkøretøjer og om gensidig anerkendelse af godkendelse
af 20. marts 1958(
2),
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Ved køretøjer forstås i dette direktivalle motordrev ne køretøjer med
dieselmotor, med eller uden karrosseri, der er bestemt til færdsel på vej,og som har mindst fire hjul og en konstruktivt bestemt maksimalha-stighed på mere end 25 km/h, med undtagelse af skinnekøretøjer,landbrugs- og skovbrugstrakorer samt alle mobile maskiner.
Artikel 2
Medlemsstaterne kan ikke nægte EØF-standardtypegodkendelse eller
national godkendelse af et køretøj af grunde, der vedrører luftforurening
fra udstødningsgas fra køretøjets dieselmotor, såfremt dette opfylderforskrifterne i ►
M2de pågældende bilag til nærværende direktiv ◄.
Artikel 3
Den medlemsstat, der har meddelt godkendelsen, træffer de nødvendige
foranstaltninger med henblik på at blive underrettet om enhver ændring,
der vedrører en konstruktionsdel eller en specifikation i henhold til bilag
I,►M2punkt 1.1 ◄. De kompetente myndigheder i denne medlems-
stat træffer afgørelse med hensyn til, om den ►C1ændrede1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 2
(1) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 1.
(2) Dok. E/ECE/324 — E/ECE/TRANS/505. Rev. 1/Add.23 af 23. 8. 1971.▼M2
▼B
▼B
køretøjstype ◄skal underkastes ny afprøvning, og om der skal
udarbejdes en ny prøvningsrapport. Ændringen godkendes ikke, såfremtafprøvningen viser, at forskrifterne i dette direktiv ikke er overholdt.
Artikel 4
Ændringer, der er nødvendige for at tilpasse bilagenes forskrifter til den
tekniske udvikling, gennemføres i overensstemmelse med den frem-
gangsmåde, der er fastsat i artikel 13 i Rådets direktivaf 6. februar 1970om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse afmotordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil.
Artikel 5
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige bestemmelser i kraft for at
efterkomme dette direktivinden atten måneder efter dets meddelelse oggiver straks Kommissionen underretning herom.
2. Efter meddelelsen af dette direktivunderretter medlemsstaterne
Kommissionen om alle senere forslag til de vigtigste administrativt eller
ved lov fastsatte bestemmelser, som de påtænker at udstede på detområde, der er omfattet af dette direktiv, i så god tid, at den kanfremsætte bemærkninger hertil.
Artikel 6
Dette direktiver rettet til medlemsstaterne.1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 3
▼M2
BILAGSFORTEGNELSE
Bilag I: Definitioner, ansøgning om EF-typegodkendelse, meddelelse
af EF-typegodkendelse, markering af den korrigerede værdi af
absorptionskoefficienten, forskrifter og afprøvninger, produk-
tionens overensstemmelse
Tillæg 1: Oplysningsskema
Tillæg 2: EF-standardtypegodkendelsesattest
Bilag II: Eksempel på symbol for korrigeret absorptionskoefficient
Bilag III: Afprøvning ved de forskellige konstante omdrejningstal under
fuld belastning
Bilag IV: Afprøvning ved fri acceleration
Bilag V: Tekniske specifikationer for brændstoffet til afprøvning
Bilag VI: Grænseværdi for afprøvningen ved konstante omdrejningstal
Bilag VII: Røgtæthedsmåleapparaternes karakteristika
Bilag VIII: Røgtæthedsmåleapparatets konstruktion og anvendelse.1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 4
▼B
BILAG I ►M2 ◄
DEFINITIONER, ANSØGNING OM EF-TYPEGODKENDELSE, MEDDE-
LELSE AF EF-TYPEGODKENDELSE, MARKERING AF DEN
KORRIGEREDE VÆRDI AF ABSORPTIONSKOEFFICIENTEN,
FORSKRIFTER OG AFPRØVNINGER, ÆNDRINGER AF TYPE,
PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
►M21.◄DEFINITIONER
I dette direktivforstås v ed:
►M21.1.◄»Køretøjstype med hensyn til begrænsningen af emissionen af
forurenende stoffer fra motoren« motorkøretøjer, der ikke er væsentligt
forskellige fra hinanden; sådanne forskelle kan især vedrøre køretøjets og
motorens specifikationer i henhold til ►M2tillæg 1◄;
►M21.2.◄»Dieselmotor« en motor, der arbejder efter princippet »kompres-
sionstænding«;
►M21.3.◄»Koldstartanordning« en anordning, der, efter at den er sat i
funktion, midlertidigt øger den brændstofmængde, der tilføres motoren,
og tjener til at lette starten af motoren;
►M21.4.◄»Røgtæthedsmåleapparat« et apparat, der tjener til fortsat at måle
absorptionskoefficienten for den udstødsgas, der emitteres fra køretøjet.
►M22.◄ANSØGNING OM EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE
2.1.AnsøgningomEF-typegodkendelseafenkøretøjstypeihenholdtil
direktiv70/156/EØF,artikel3,stk.4,forsåvidtangåremissionafforurenendestofferfradieselmotorer,indgivesaffabrikanten.
2.2.Enmodelforoplysningsskemaetfindesitillæg1.
►M22.3.◄Til indbygning i det køretøj, der søges godkendt stilles en motor
og dens udrustningsdele i henhold til ►M2tillæg 1◄til rådighed for
den myndighed, der er ansvarlig for gennemførelse af afprøvningerne i
henhold til punkt 5. Efter ansøgning fra fabrikanten kan prøven dog, når
den kompetente myndighed, der er ansvarlig for gennemførelse af
afprøvningerne, tillader det, foretages på et køretøj, der er repræsentativtfor den køretøjstype, der ønskes godkendt.
3. MEDDELELSE AF EF-TYPEGODKENDELSE
3.1. Hvis de relevante bestemmelser er opfyldt, meddeles EF-typegodken-
delse i henhold til direktiv70/156/EØF, artikel 4, stk. 3 eller 4.
3.2. En model for EF-typegodkendelsesattesten findes i tillæg 2.3.3. Hver godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer i overens-
stemmelse med direktiv70/156/EØF, bilag VII. En medlemsstat må ikke
tildele samme nummer til to forskellige køretøjstyper.
4. MARKERING AF DEN KORRIGEREDE VÆRDI AF ABSORP-
TIONSKOEFFICIENTEN
►
M24.1.◄På ethvert køretøj, der er i overensstemmelse med en type, der er
godkendt i henhold til dette direktiv, anbringes synligt og på et let
tilgængeligt sted, der skal angives i ►M2tillægget til typegodkendel-
sesattesten i tillæg 2 ◄, en rektangulær markering af den korrigerede
værdi for den absorptionskoefficient, der i forbindelse med standard-
typegodkendelsen opnåedes ved afprøvningen ved fri acceleration,
angivet i m−1, og som konstateredes ved godkendelsen i henhold til
den fremgangsmåde, der er beskrevet i punkt 3.2. i bilag IV.
►M24.2.◄Markeringen skal være tydeligt læselig og må ikke kunne slettes.
►M24.3.◄► M2Bilag II◄viser et eksempel på denne markering.1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 5
▼M2
▼B
▼M2
▼B▼
▼B
M2
▼B
5. FORSKRIFTER OG AFPRØVNINGER
5.1.Almindeligeforhold
De dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende stoffer,
skal være udformet, konstrueret og anbragt således, at køretøjet under
normale kørebetingelser trods de svingninger, det er udsat for, opfylder
de tekniske forskrifter i dette direktiv.
5.2.Bestemmelseromkoldstartanordningerne
5.2.1. Koldstartanordningen skal være af en sådan beskaffenhed, at den
hverken kan aktiveres eller fortsat fungere, når motoren er i gang under
normale kørebetingelser.
5.2.2. Punkt 5.2.1. gælder ikke, når mindst en af følgende betingelser er
opfyldt:
5.2.2.1. Når udstødningsgassens absorptionskoefficient ved aktiveret koldstartan-
ordning og ved konstante omdrejningstal — målt efter fremgangsmåden,
der er nævnt i bilag III — ikke overskrider de i bilag VI angivne grænser.
5.2.2.2. Når den omstændighed, at koldstartanordningen er aktiveret vedvarende,
inden for en passende frist har til følge, at motoren går i stå.
5.3.Bestemmelseromemissionenafforurenendestoffer
5.3.1. Målingen af emissionen af forurenende stoffer fra et køretøj af den type,
der blevfremv ist i forbindelse med tildeling af standardtypegodken-
delsen, foretages i overensstemmelse med de to fremgangsmåder, der er
nævnt i bilag III og IV, idet det ene bilag vedrører afprøvning ved
konstante omdrejningstal og det andet afprøvning ved fri acceleration(1).
5.3.2. Den værdi for emissionen af forurenende stoffer, der måles efter den
fremgangsmåde, der er angivet i bilag III, må ikke overskride degrænser, der er angivet i bilag VI.
5.3.3. For motorer med turbolader må den værdi for absorptionskoefficienten,
der måles ved fri acceleration, højst være lig med den størrelsesværdi,der i henhold til bilag VI er fastsat for den nominelle værdi for
luftgennemstrømningen, der svarer til den højeste absorptionskoefficient,
der er målt ved afprøvningen ved konstante omdrejningstal, forhøjet med
0,5 m
−1.
5.4. Ligeværdige måleapparater kan benyttes. Anvendes et andet apparat end
et apparat som angivet i bilag VII, skal det dokumenteres, at det er lige
så egnet for den pågældende motor.
6. ÆNDRING AF TYPE OG TYPEGODKENDELSE
6.1. Ved ændring af en type, der er godkendt i henhold til dette direktiv,
finder artikel 5 i direktiv70/156/EØF anv endelse.
7. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
7.1. Produktionens overensstemmelse sikres som hovedregel ved de foran-
staltninger, der er fastlagt i direktiv70/156/EØF, artikel 10.
7.2. Specielt skal køretøjets overensstemmelse med den godkendte type, hvad
angår emission af forurenende stoffer fra dieselmotorer, kontrolleres på
grundlag af de resultater, der er opført i tillægget til typegodkendelses-
attesten i tillæg 2. Desuden:
►M27.2.1.◄Ved kontrol af et køretøj, der er udtaget af en serie, er
fremgangsmåden således:
►M27.2.1.1.◄Et endnu ikke tilkørt køretøj underkastes afprøvningen ved
fri acceleration i henhold til bilag IV. Køretøjet anses som værende i
overensstemmelse med den godkendte type, når den konstaterede værdi
af absorptionskoefficienten ikke overskrider den i markeringen angivne
værdi med mere end 0,5 m−1.1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 6
(1) Afprøvningen ved fri acceleration foretages især, for at der kan tilvejebringes en
referenceværdi for de myndigheder, der benytter denne fremgangsmåde til kontrol af de
køretøjer, der allerede er i brug.▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
►M27.2.1.2.◄Når den værdi, der er konstateret ved afprøvningen efter
punkt►M27.2.1.1◄., overskrider den i markeringen angivne værdi
med mere end 0,5 m−1, skal et køretøj af den pågældende type eller dettes
motor underkastes en afprøvning ved forskellige konstante omdrej-
ningstal under fuld last i henhold til bilag III. Emissionsværdien må ikke
overskride grænseværdierne i henhold til bilag VI.1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 7
▼M2
▼M2
Tillæg 1
OPLYSNINGSSKEMA Nr.: …
i henhold til bilag I til Rådets direktiv 70/156/EØF (1)vedrørende EF-typegodkendelse af
motordrevne køretøjer for så vidt angår foranstaltninger mod emission af forurenende stoffer fra
dieselmotorer
(Direktiv 72/306/EØF, senest ændret ved direktiv …/…/EF)
1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 8
(1) Punkter og fodnoter i dette oplysningsskema er nummereret som i bilag I til direktiv70/156/EØF. Ikke relev ante
punkter er udeladt.
▼M2
1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 9
▼M2
1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 10
▼M2
1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 11
▼M2
Tillæg til tillæg 1
OPLYSNINGER OM PRØVNINGSBETINGELSER
1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 12
▼M2
Tillæg 2
MODEL
(største format: A4 (210 × 297 mm))
1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 13
▼M2
1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 14
▼M2
Tillæg til EF-typegodkendelsesattest nr. …
vedrørende typegodkendelse af køretøj i henhold til direktiv 72/306/EØF, senest ændret ved direktiv …/
…/EF
1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 15
▼M2
BILAG II
EKSEMPEL PÅ MARKERING AF DEN KORRIGEREDE VÆRDI AF
ABSORPTIONSKOEFFICIENTEN
Mindstemål for b = 5,6 mm
Den viste markering betyder, at den korrigerede værdi af absorptionskoefficienten
udgør 1,30 m−1.1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 16
▼B
BILAG III
AFPRØVNING VED DE FORSKELLIGE KONSTANTE OMDREJ-
NINGSTAL UNDER FULD BELASTNING
1. INDLEDNING
1.1. Dette bilag beskriver fremgangsmåden ved gennemførelse af motor-
afprøvningen ved forskellige konstante omdrejningstal under fuld
belastning.
1.2. Afprøvningen kan enten foretages på et kørtetøj eller på en motor.
2. MÅLEMETODE
2.1. Udstødningsgassens forurening måles ved konstante omdrejningstal under
fuld belastning af motoren. Der foretages 6 målinger, der fordeles ensartet
mellem motorens omdrejningstal ved maksimal ydelse og det største af
følgende motoromdrejningstal:
— 45 % omdrejningstallet ved maksimal ydelse
— 1000 omdr./min.
De yderste målepunkter skal ligge ved yderpunkterne af det foran angivne
måleområde.
2.2. For dieselmotorer med turbolader, der kan indskydes, når det ønskes, og
for hvilke anvendelsen af turboladeren automatisk medfører en forøgelseaf indsprøjtningsmængden, foretages målingerne med og uden turbolad-
ning.
For hvert omdrejningstal anses den største værdi, der fås, som måleværdi.
3. AFPRØVNINGSBETINGELSER
3.1. Køretøj eller motor
3.1.1. Motoren eller køretøjet skal foreføres i god mekanisk tilstand.
Motoren skal være tilkørt.
3.1.2. Motoren afprøves med udrustning i henhold til ►
M2tillægget til bilag
I◄.
3.1.3. Motoren skal være indstillet efter fabrikantens oplysninger og i henhold til
►M2tillægget til bilag I ◄.
3.1.4. Udstødningsanlægget må ikke have nogen læk, der kan medføre, at
udstødningsgassen fortyndes.
3.1.5. Motoren skal have de normale kørebetingelser, der er angivet af
fabrikanten. Specielt skal kølevandet og olien have den normale
temperatur, der er angivet af fabrikanten.
3.2. Brændstof
Som brændstof skal benyttes det referencebrændstof, der opfylder de
tekniske data i bilag V.
3.3. Afprøvningsrum
3.3.1. Afprøvningsrummets absolutte temperatur T i grader kelvin og det
atmosfæriske tryk H i torr konstateres. Derefter udledes faktoren F, der
bestemmes som følger:
F¼750
H0;65
/C2T
2980;5
3.3.2.Enafprøvninggodkendeskun,når0,98  F 1,02. 
3.4. Opsamlings- og måleapparater
Udstødningsgassens absorptionskoefficient bestemmes ved hjælp af et
røgtæthedsmåleapparat, der opfylder forskrifterne i bilag VII og er
konstrueret i henhold til bilag VIII.1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 17

▼B
4. GRÆNSEVÆRDIER
4.1. For hvert af de 6 omdrejningstal, ved hvilke der foretages målinger af
absorptionskoefficienten i henhold til punt 2.1, beregnes den nominelle
værdi for luftgennemstrømningen G i liter/sekund efter følgende formler
— for totaktmotorer G ¼Vn
60
— for firetaktmotorer G ¼Vn
120
V: slagvolumen i liter,
n: omdrejningstal i omdr./min.
4.2. For hvert omdrejningstal, må udstødningsgassens absorptionskoefficient
ikke overskride grænseværdien efter tabellen i bilag VI. Er luftgennem-
strømningsværdien ikke i overensstemmelse med nogen af de i denne tabel
angivne værdier, gælder den grænseværdi, der konstateres ved linear
interpolation.1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 18
▼B
BILAG IV
AFPRØVNING VED FRI ACCELERATION
1. AFPRØVNINGSBETINGELSER
1.1. Afprøvningen foretages på et køretøj eller på en motor, der har været
underkastet afprøvning efter bilag III.
1.1.1. Foretages afprøvningen på en motor på prøvestanden, skal den finde sted
hurtigst muligt efter forureningsprøven under fuld belastning og ved
konstante omdrejningstal. Specielt skal kølevandet og olien have den
normale temperatur, der er angivet af fabrikanten.
1.1.2. Foretages prøven på et køretøj, der står stille, skal motoren forinden ved
kørsel på gade eller vej bringes op på normale kørebetingelser. Prøven skal
foretages hurtigst muligt efter afslutningen af denne kørsel.
1.2. Forbrændingsrummet må ikke afkøles eller tilsmudses før prøven som
følge af tomgang af længere varighed.
1.3. Afprøvningsbetingelserne i henhold til punkterne 3.1, 3.2 og 3.3 i bilag III
er gældende.
1.4. På opsamlings- og måleapparaterne finder betingelserne i henhold til punkt
3.4 i bilag III anvendelse.
2. AFPRØVNINGENS GENNEMFØRELSE
2.1. Foretages prøven på en prøvestand, skal motoren frigøres fra bremsen;
denne skal enten erstattes af de dele af gearkassen, der drejer sig i
frigearstilling, eller af en svingmasse, der svarer så nøjagtigt som muligt til
disse dele.
2.2. Foretages afprøvningen på et køretøj, skal gearkassen være i frigearstilling
og motoren være tilkoblet.
2.3. Med motoren i tomgang skal speederen hurtigt og uden stød trædes helt
ned, således at der opnås den største leveringsmængde til indsprøjtnings-
pumpen. Denne stilling fastholdes, indtil motorens højeste omdrejningstal
er nået og regulatoren træder i funktion. Så snart dette omdrejningstal er
nået, slippes speederen, indtil motoren igen går i tomgang og røgtæ-
thedsmåleapparatet igen befinder sig i tilvarende stilling.
2.4. Fremgangsmåden i henhold til punkt2.3 gentages mindst seksgange, forat
udstødningsanlægget kan blive renset og apparaterne eventuelt blive
justeret. De maksimale forureningsværdier fastholdes ved hver af de på
hinanden følgende accelerationer, indtil man får konstante værdier. De
værdier, der forekommer under motorens tomgang efter den enkelte
acceleration, tages ikke i betragtning. De aflæste værdier anses som
konstante, når 4 på hinanden følgende værdier ligger inden for en margin
af 0,25−1, og der ikke herved kan konstateres noget varigt fald. Den
absorptionskoefficient XM, der skal fastholdes, er det aritmetiske gennem-
snit af disse 4 værdier.
2.5. For motorer med turbolader, gælder følgende særlige bestemmelser:
2.5.1. For motorer med turbolader, der er mekanisk tilkoblet motoren eller drives
mekanisk af denne, og som kan frakobles, gennemføres der 2 fuldstændige
måleserier med forudgående accelerationer, således at turboladeren første
gang er tilkoblet og anden gang frakoblet. Det måleresultat, der skal
fastholdes, er det højeste fra de to måleserier.
2.5.2. For motorer med turbolader, der ved shunt (By-pass) kan frakobles fra
førersædet, foretages prøven med og uden shunt. Det måleresultat, der skal
fastholdes, er det højeste fra de to måleserier.
3. KONSTATERING AF DEN KORRIGEREDE VÆRDI AF ABSORP-
TIONSKOEFFICIENTEN
3.1. Betegnelser
XMværdien af absorptionskoefficienten, målt ved fri acceleration i
henhold til punt 2.4;
XLden korrigerede værdi af absorptionskoefficienten ved fri accelera-
tion;1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 19
▼B
SMværdien af absorptionskoefficienten, målt ved konstante omdrej-
ningstal (punkt 2.1 i bilag III), der kommer den grænseværdi
nærmest, der er foreskrevet ved samme luftgennemstrømning;
SLden værdi af absorptionskoefficienten, der i henhold til punkt 4.2 i
bilag III er foreskrevet for den luftgennemstrømning, der svarer til
det målepunkt, der førte til værdien SM;
L den effektive længde af lysstrålen i røgtæthedsmåleapparatet.
3.2. Er absorptionskoefficienterne udtrykt i m−1og lysstrålens effektive længde
i meter, er den korrigerede værdi XLdet mindste af de to følgende udtryk:
X0
L¼SL
SM/C1XMeller X L¼XMþ0;51972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 20
▼B
BILAG V
TEKNISKE KARAKTERISTIKA FOR DET REFERENCEBRÆNDSTOF, DER SKAL
ANVENDES VED AFPRØVNINGER I FORBINDELSE MED GODKENDELSESPROCE-
DUREN OG TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
Referencebrændstof CEC RF-03-A-84(1)(3)(7)
Grænseværdier og enheder ASTM-metode
Cetantal (4) min. 49 D 613
max. 53
Massefylde 15 ºC (kg/l) min. 0,835 D 1298
max. 0,845
Destillation (2) 50 % min. 245 ºC D 86
90 % min. 320 ºC
max. 340 ºC
Slutkogepunkt max. 370 ºC
Flammepunkt min. 55 ºC D 93
Koldfilterpunkt min. — EN 116 (CEN)
max. − 5 ºC
Viskositet 40 ºC min. 2,5 mm2/S D 445
max. 3,5 mm2/S
Svovlindhold min. (rapporteres) D 1266/D 2622
D 2785
maksimum 0,05 vægt-
procent
Kobberkorrosion ved 100 ºC max. 1 D 130
Kulstofrest ved Conradson-test på 10 % destil-
lationsrestmax. 0,2 % masse D 189
Askeindhold max. 0,01 % masse D 482
Vandindhold max. 0,05 % masse D 95/D 1744
Syretal (stærk syre) max. 0,2 mg KOH/g
Iltningsstabilitet (6) max. 2,5 mg/100 m D 2274
Tilsætningsstoffer (5)
Kulstof/brint-forhold (rapporteres)
(1) De tilsvarende ISO-metoder vil blive anvendt, så snart de kan benyttes på alle de her anførte egenskaber.
(2) Tallene viser de fordampede mængder i alt (% genvinding + % tab).
(3) Specifikationens værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er blevet fastlagt ved hjælp af retningslinjerne i
ASTM D 3244 om grundlaget for bestemmelse af olieprodukters kvalitet, og der er ved fastsættelse afmaksimumsværdien benyttet en minimumsforskel på 2 R over nul; ved fastsættelse af maksimums- ogminimumsværdien har minimumsforskellen været 4 R (R = reproducerbarhed).
Til trods for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi,
når den fastsatte maksimumsværdi er 2 R, og en gennemsnitsværdi, når der anføres maksimums- ogminimumsgrænser. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder specifikationens krav,
anvendes ASTM D 3244.
(
4) Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om mindst 4 R. I tilfælde af tvist mellem leverandøren og
brugeren kan retningslinjerne i ASTM D 3244 imidlertid anvendes som grundlag for at afgøre tvisten, hvis der
foretages et tilstrækkeligt antal målinger til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for
enkeltstående målinger.
(5) Dette brændstof må udelukkende være baseret på straight run og krakdestilater af carbonhydrider; afsvovling er
tilladt. Det må ikke indeholde cetanforbedrende tilsætningsstoffer.
(6) Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, kan emnet ikke forventes at have ubegrænset holdbarhed. Leverandøren
bør anmodes om retningslinjer for opbevaring og holdbarhed.
(7) Såfremt en motors eller et køretøjs termiske effektivitet skal beregnes, kan brændstoffets brændværdi beregnes
således:
Specifik energi (nedre brændværdi) MJ/kg =
(46,423 − 8,792d2+ 3,170d) (1 − (x+y+s)) + 9,420s − 2,499x
hvor: d er massefylden ved 15 ºC
x er masseforholdet for vand (% divideret med 100)
y er masseforholdet for aske (% divideret med 100)s er masseforholdet for svovl (% divideret med 100).1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 21
▼M1
▼M2
▼M1
▼B
BILAG VI
GRÆNSEVÆRDI FOR AFPRØVNINGEN VED KONSTANTE OMDREJ-
NINGSTAL
Nominelle værdier for luftgennemstrøm-
ningen G
liter/sekundAbsorptionskoefficient k
m−1
422,26
45 2,19
502,08
55 1,985
60 1,90
65 1,84
70 1,775
75 1,72
80 1,665
85 1,62
90 1,575
95 1,535
100 1,495
105 1,465
110 1,425
115 1,395
120 1,37
125 1,345
130 1,32
135 1,30
140 1,27
145 1,25
150 1,225
155 1,205
160 1,19
165 1,17
170 1,155
175 1,14
180 1,125
185 1,11
190 1,095
1951,08
2001,065
Anmærkning: Foranstående værdier er afrundet til 0.01 eller 0,005; dette betyderdog ikke, at målingerne skal gennemføres med denne nøjagtighed.1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 22

▼B
BILAG VII
RØGTÆTHEDSMÅLEAPPARATERNES KARAKTERISTIKA
1. ANVENDELSESOMRÅDE
I dette bilag er fastlagt de betingelser, som røgtæthedsmåleapparaterne,
der benyttes til afprøvning i henhold til bilag III og IV, skal opfylde.
2. GRUNDSPECIFIKATIONER FOR RØGTÆTHEDSMÅLEAPPARA-
TERNE
2.1. Gassen, der skal måles, skal befinde sig i et kammer, hvis inderflader
ikke er reflekterende.
2.2. Den effektive længde for lysabsorptionsvejen bestemmes under hensyn-
tagen til eventuel indflydelse fra beskyttelsesanordninger for lyskilden
og for fotocellen. Denne effektive længde angives på apparatet.
2.3. Røgtæthedsmåleapparatet skal have to skalaer. Den ene skal vise
absolutte enheder for lysabsorptionen fra 0 til ∞(m−1), og den anden
skal være inddelt lineært fra 0 til 100; begge skalaer skal strække sig fra
værdien 0 for total lysgennemgang til skalaernes maksimale værdi for
total lysspærre.
3. KONSTRUKTIONSFORSKRIFTER3.1. Almindelige forhold
Røgtæthedsmåleapparater skal være af en sådan beskaffenhed, at
røgkammeret er fyldt med røg af ens forurening, når de anvendes ved
konstante omdrejningstal.
3.2. Røgtæthedsmåleapparatets røgkammer og hus
3.2.1. Den utilsigtede lysstråling, der falder på fotocellen, og som stammer fra
den indre reflektion eller fra lysspredning, skal være begrænset til et
minimum (f.eks. ved, at inderfladerne har en matsort overflade, og ved
en almindeligt egnet anordning).
3.2.2. De optiske egenskaber skal sikre, at sprednings- og reflektionsværdien
tilsammen ikke overskrider en enhed på den lineære skala, når
røgkammeret er fyldt med røg med en absorptionskoefficient på 1,7
m
−1.
3.3. Lyskilde
Lyskilden skal bestå af en glødelampe, hvis farvetemperatur ligger
mellem 2800 og 3 250 ºK.
3.4. Modtager
3.4.1. Modtageren skal bestå af en fotocelle, hvis spektrale følsomhed er
tilpasset det menneskelige øjes lysfølsomhedskurve. (Maksimale
følsomhed inden for området 550/570 nm, mindre end 4 % af denne
maksimale følsomhed under 430 nm og over 680 nm).
3.4.2. Det elektriske kredsløb inklusive viseranordningen skal være af en sådan
art, at fotocellens udgangsstrøm er en linear funktion af intensiteten af
det modtagne lys inden for fotocellens arbejds-temperaturområde.
3.5. Skalaer
3.5.1. Absorptionskoefficienten k beregnes efter formlen Φ=Φo·e−kL, hvori L
er den effektive længde af lysabsorptionsstrækningen, Φoden incidente
lysstrøm og Φden emergente lysstrøm. Kan den effektive længde for en
røgtæthedsmåleapparat-type ikke umiddelbart bestemmes udfra dennes
geometri, bestemmes den effektive længde L
— enten efter den i punkt 4 beskrevne fremgangsmåde
— eller ved sammenligning med en anden røgtæthedsmåleapparat-type,
hvis effektive længde er kendt.
3.5.2. Sammenhængen mellem den lineære skala med inddelingen 0 til 100 og
absorptionskoefficienten k er givet af formlen1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 23
▼B
K¼/C01
Lloge1/C0N
100/C18/C19
Her betyder N en aflæsningsværdi på den lineære skala og k den
tilsvarende værdi af absorptionskoefficienten.
3.5.3. Røgtæthedsmåleapparatets viseranordning skal gøre det muligt at aflæse
en absorptionskoefficent på 1,7 m−1med en nøjagtighed af 0,025 m−1.
3.6. Indstilling og afprøvning af måleapparatet
3.6.1. Det elektriske kredsløb, der omfatter fotocellen og viserinstrumentet,
skal være justerbart, for at viseren kan nulstilles, når lysstrømmen går
gennem det med ren luft fyldte røgkammer eller et kammer med de
samme egenskaber.
3.6.2. Med slukket lampe og åben eller kortsluttet elektrisk kredsløb skal
angivelsen på skalaen for absorptionskoefficienten være ∞, og når
kredsløbet sluttes igen, skal viseren blive stående ved ∞.
3.6.3. Der foretages følgende kontrol: I røgkammeret indføres et filter, der
indeholder en gas med en kendt absorptionskoefficient k, der, målt i
henhold til punkt 3.5.1., udgør mellem 1,6 m−1og 1,8 m−1. Værdien k
skal være kendt med en nøjagtighed af 0,025 m−1. Kontrollen går ud på at
konstatere, at denne værdi ikke afgiver mere end 0,05 m−1fra den på
viserinstrumentet aflæste værdi, når filtret anbringes mellem lyskilde og
fotocelle.
3.7. Røgtæthedsmåleapparatets reaktionstid
3.7.1. Reaktionstiden for det elektriske målekredsløb, angivet som den tid,
inden for hvilken viseren når 90 % af skalaslutværdien, når en
fuldstændig lystæt skærm anbringes foran fotocellen, skal ligge mellem
0,9 og 1,1 sekund.
3.7.2. Dæmpningen af det elektriske målekredsløb skal være således, at den
første oversvingning over den endelige konstante angivelse efter hver
pludselig ændring i indgangsværdien (f.eks. indsætning af prøvefiltret)
ikke udgør mere end 4 % af denne værdi i enheder af den lineære skala.
3.7.3. Røgtæthedsmåleapparatets reaktionstid, betinget af fysiske tilstande i
røgkammeret, er den tid, der går mellem begyndelsen af gassens
indtræden i måleapparatet, og den fuldstændige fyldning af røgkam-
meret; den må ikke overskride 0,4 sekunder.
3.7.4. Disse bestemmelser gælder kun for røgtæthedsmåleapparater, der
benyttes til forureningsmålinger ved fri acceleration.
3.8. Trykket af den gas, der skal måles, og af skylleluften
3.8.1. Udstødningsgassens tryk i røgkammeret må ikke afvige mere end 75 mm
vandsøjle fra omgivelsestrykket.
3.8.2. Tryksvingningerne for den gas, der skal måles, og for skylleluften må
ikke fremkalde større ændring i absorptionskoefficienten end 0,05 m−1
ved en gas, som skal måles, og som har en absorptionskoefficient på 1,7m
−1
3.8.3. Røgtæthedsmåleapparatet skal være forsynet med egnede anordninger til
måling af trykket i røgkammeret.
3.8.4. Grænserne for de tilladte tryksvingninger for gassen og skylleluften i
røgkammeret skal angives af apparatets fabrikant.
3.9. Gassens temperatur
3.9.1. Gassens temperatur skal på ethvert punkt i røgkammeret ligge mellem 70
ºC og en maksimal temperatur, der er angivet af røgtæthedsmåleappa-ratets fabrikant, således at aflæsningerne inden for dette
temperaturområde ikke svinger mere end 0,1 m
−1, når kammeret er fyldt
med en gas, der har en absorptionskoefficient på 1,7 m−1.
3.9.2. Røgtæthedsmåleapparatet skal være forsynet med egnede anordninger til
temperaturmåling i røgkammeret.1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 24
▼B
4. DEN EFFEKTIVE LÆNGDE »L« FOR RØGTÆTHEDSMÅLEAPPA-
RATET
4.1. Almindelige forhold
4.1.1. I nogle typer røgtæthedsmåleapparater har gassen mellem lyskilden og
fotocellen eller mellem de transparente dele, der beskytter lyskilden og
fotocellen, ikke nogen jævn forurening. I sådanne tilfælde er den faktiske
længde L længden for en gassøjle med jævn forurening, der medflører
samme lysabsorption som den, der konstateres, når gassen går normalt
gennem røgtæthedsmåleapparatet.
4.1.2. Den effektive længde af lysabsorptionsstrækningen får man ved, at man
sammenligner angivelsen N for det normalt arbejdende røgtæthedsmåle-
apparat med angivelsen No, der er opnået med røgtæthedsmåleapparatet
ændret således, at prøvegassen fylder en nøjagtigt defineret længde Lo.
4.1.3. Til korrektion af nulpunktet benyttes hurtigt på hinanden følgende
sammenligningsangivelser.
4.2. Fremgangsmåde til bestemmelse af den effektive længde L
4.2.1. Prøvegassen skal være udstødningsgas med konstant forurening eller
absorberende gas, hvis tæthed næsten svarer til udstødningsgassens.
4.2.2. For røgtæthedsmåleapparatet bestemmes med nøjagtighed en søjle med
længde Lo, der kan fyldes samlet med prøvegas, og hvis grundflader er
næsten vinkelret på lysstrålernes retning. Denne længde Lobør ikke
afvige væsentligt fra den antagne effektive længde for rørtæthedsmålea-
pparatet.
4.2.3. Prøvegassens gennemsnitstemperatur i røgkammeret skal måles.4.2.4. Om nødvendigt kan der til dæmpning af svingningerne indbygges en
tilstrækkelig stor, kompakt opbygget ekspansionsbeholder i opsamlings-
ledningerne, så nær opsamlingssonden som muligt. Også en
køleanordning kan indbygges. Ved indbygningen af ekspansionsbehol-
deren og køleren må udstødningsgassens sammensætning ikke påvirkes i
væsentlig grad.
4.2.5. Afprøvningen til bestemmelse af den effektive længde består i, at man
først fører en prøve af prøvegassen gennem det normalt arbejdende
røgtæthedsmåleapparat og derefter gennem det samme apparat, der er
blevet ændret som angivet i punkt 4.1.2.
4.2.5.1. De af røgtæthedsmåleapparatet angivne værdier noteres under prøven
ved hjælp af en skriver, hvis reaktionstid højst er lig med reaktionstiden
for røgtæthedsmåleapparatet.
4.2.5.2. Ved normalt arbejdende røgtæthedsmåleapparater angiver den lineære
skala værdien N, og angivelsen af gassens gennemsnitstemperatur er T i
grader kelvin.
4.2.5.3. Ved kendt længde L
o, fyldt med samme prøvegas, angiver den lineære
skala værdien No,og angivelsen af gassensgennemsnitstemperatur er Toi
grader kelvin.
4.2.6. Den effektive længde bliver derefter
4.2.7. Prøven skal gentages med mindst 4 prøvegasser, således at den fører til
værdier, der på den lineære skala med regelmæssige afstande ligger
mellem 20 og 80.
4.2.8. Den effektive længde L for røgtæthedsmåleapparatet er den aritmetiske
middelværdi af de effektive længder, der fås med hver enkelt af
prøvegasserne i henhold til punkt 4.2.6.1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 25
▼B
BILAG VIII
RØGTÆTHEDSMÅLEAPPARATETS KONSTRUKTION OG ANVEN-
DELSE
1. ANVENDELSESOMRÅDE
I dette bilag er fastlagt konstruktion og anvendelse af de røgtæthedsmå-
leapparater, der benyttes til afprøvning i henhold til bilag III og IV.
2. DELSTRØMS-RØGTÆTHEDSMÅLEAPPARAT2.1. Opbygning til afprøvning ved konstante omdrejningstal
2.1.1. Forholdet mellem sondens tværsnit og udstødningsrørets tværsnit skal
udgøre mindst 0,05. Det målte modtryk i udstødningsrøret ved sondeind-
gangen må ikke udgøre mere end 75 mm vandsøjle.
2.1.2. Sonden skal bestå af et rør, hvis forreste ende er åben, og som ligger i
udstødningsrørets eller det eventuelt nødvendige forlængelsesrørs akse.
Den skal befinde sig på et sted, hvor røgens fordeling er tilnærmelsesvisjævn. Desuden skal den placeres så nær udstødningsrørets ende som muligt
eller eventuelt i et forlængelsesrør, således at sondens ende ligger i en
retlinjet del, der — når D er udstødningsrørets diameter ved dets ende —
har en længde af mindst 6 D i strømningsretningen foran opsamlings-
punktet og 3 D bag dette punkt. Beynttes et forlængelsesrør, må der ikke
indtrænge fremmedluft på forbindelsesstedet.
2.1.3. Trykket i udstødningsrøret og trykfaldet i opsamlingsledningerne skal være
således, at sonden opsamler en prøve, der i det væsentlige er ligeværdig
med en prøve ved isokinetisk opsamling.
2.1.4. Om nødvendigt kan der til dæmpning af svingningerne indbygges en
tilstrækkelig stor, kompakt opbygget ekspansionsbeholder i opsamlings-
ledningen, så nær opsamlingssonden som muligt. Også en køleanordning
kan indbygges. Udstødningsgassens sammensætning må ikke påvirkes i
væsentlig grad som følge af ekspansionsbeholderens og kølerens karakter.
2.1.5. Et spjæld eller et andet middel til forøgelse af trykket for den opsamlede
gas kan indbygges i udstødningsrøret bag opsamlingssonden i en afstand
fra denne på mindst 3 D i strømningsretningen.
2.1.6. Ledningerne mellem sonde, køleanordning, ekspansionsbeholder (om
nødvendigt) og røgtæthedsmåleapparat skal være så korte som muligt og
opfylde betingelserne med hensyn til tryk og temperatur i henhold til punkt
3.8. og punkt 3.9. i bilag VII. Ledningen skal have stigning fra
opsamlingspunktet til røgtæthedsmåleapparatet; skarpe knæk, hvor der
kunne samle sigsod,skal undgås.Har røgtæthedsmåleapparatet ikke nogen
shunt (By-pass-ventil), skal en sådan indbygges foran dette.
2.1.7. Under prøven skal det sikres, at forskrifterne i bilag VII, punkt 3.8. om
trykket og forskrifterne i bilag VII, punkt 3.9. om temperaturen i
målekammeret er opfyldt.
2.2. Opbygning til afprøvning ved fri acceleration
2.2.1. Forholdet mellem sondens tværsnit og udstødningsrørets tværsnit skal
udgøre mindst 0,05. Det målte modtryk i udstødningsrøret ved sondeind-
gangen må ikke udgøre mere end 75 mm vandsøjle.
2.2.2. Sonden skal bestå af et rør, hvis forreste ende er åben, og som ligger i
udstødningsrørets eller det eventuelt nødvendige forlængelsesrørs akse.
Den skal befinde sig på et sted, hvor røgens fordeling er tilnærmelsesvis
jævn. Desuden skal den være placeret så nær udstødningsrørets ende som
muligt eller eventuelt i et forlængelsesrør, således at sondens ende ligger i
en retlinjet del, der — når D er udstødningsrørets diameter ved dets ende
— har en længde af mindst 6 D i strømningsretingen foran opsamlings-
punktet og 3 D bag dette punkt. Benyttes et forlængelsesrør, må der ikke
indtrænge fremmedluft på forbindelsesstedet.
2.2.3. Ved prøveopsamlingen skal prøvetrykket i røgtæthedsmåleapparatet ved
alle motoromdrejningstal ligge inden for grænserne, som er angivet i punkt
3.8.2. i bilag VII. Dette skal kontrolleres ved konstatering af prøvetrykket
ved tomgang og ved det maksimale omdrejningstal i ubelastet tilstand. Alt
efter røgtæthedsmåleapparatets karakteristika kan prøvetrykket reguleres
ved en trykformindsker eller et spjæld i udstødningsrøret eller i
forlængelsesrøret. Uafhængigt af fremgangsmåden må det målte modtryk1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 26
▼B
i udstødningsrøret ved sonde-indgangen ikke udgøre mere end 75 mm
vandsøjle.
2.2.4. Forbindelsesledningerne til røgtæthedsmåleapparatet skal være så korte
som muligt. Ledningen skal fra opsamlingspunktet til røgtæthedsmålea-
pparatet være stigende; skarpe knæk, hvor der kunne samle sig sod, skal
undgås. Der kan foran røgtæthedsmåleapparatet være indbygget en shunt
(By-pass-ventil), for at det kan frigøres fra udstødningsstrømmen, når der
ikke foretages måling.
3. FULDSTRØMS-RØGTÆTHEDSMÅLEAPPARAT
For afprøvning både ved konstante omdrejningstal og ved fri acceleration
gælder:
3.1. Forbindelsesledningerne mellem udstødningen og røgtæthedsmåleappa-
ratet må ikke give adgang for fremmedluft.
3.2. Forbindelsesledningerne til røgtæthedsmåleapparatet skal, som ved
delstrøms-måleapparaterne, være så korte som muligt. Ledningerne skal
have stigning fra udstødningen til måleapparatet; skarpe knæk, hvor der
kunne samle sig sod, skal undgås. Der kan foran røgtæthedsmåleapparatet
være indbygget en shunt (By-pass-ventil), for at det kan frigøres fra
udstødningsstrømmen, når der ikke foretages måling.
3.3. Der kan foran røgtæthedsmåleapparatet benyttes en køleanordning.1972L0306 — DA — 05.06.1997 — 002.001 — 27
▼M2