1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 20. marts 1970
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod luftforurening forårsaget
af udstødningsgas fra køretøjsmotorer med styret tænding
(70/220/EØF)
(EFT L 76 af 6.4.1970, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►A1Tiltrædelsesakt for Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige Storbri-
tannien og NordirlandL73 14 27.3.1972
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 20. marts 1970
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger
mod luftforurening forårsaget af udstødningsgas fra køretøjsmo-
torer med styret tænding
(70/220/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økono-
miske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det europæiske Parlament(1),
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale
Udvalg(2), og
ud fra følgende betragtninger:
I Tyskland er forordning af 14. oktober 1968 om ændring af Strassen-
verkehrs-Zulassungsordnung bekendtgjort i Bundesgesetzblatt, del I,den 18. oktober 1968; denne forordning indeholder bestemmelser om
foranstaltninger mod luftforurening fra køretøjsmotorer med styret
tænding; disse forskrifter træder i kraft 1. oktober 1970;
i Frankrig er forordning af 31. marts 1969 om sammensætningen af
udstødningsgassen fra motorkøretøjer med benzinmotor bekendtgjort i»Journal officiel« af 17. maj 1969; denne forordning gælder
— fra 1. september 1971 for typegodkendte køretøjer, når sådanne
køretøjer er udstyret med en motor af ny konstruktion, d.v.s. med
en moter, der ikke tidligere har været indbygget i et typegodkendt
køretøj,
— fra 1. september 1972 for køretøjer, der bringes i handelen for
første gang;
disse bestemmelser kan hæmme oprettelsen af det fælles marked og
dets funktion; derfor må alle medlemsstater — enten udover eller istedet for deres nuværende bestemmelser — gennemføre de sammebestemmelser, navnlig med henblik på at kunne anvende EØF-stan-dardtypegodkendelse i henhold til Rådets direktiv af 6. februar 1970om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af
motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil(
3) for alle køretøj-
styper;
dette direktiv skal imidlertid finde anvendelse, før forannævnte direktiv
tages i anvendelse. Derfor kan fremgangsmåden i nævnte direktiv
endnu ikke anvendes, og der må derfor fastsættes en fremgangsmåde
ad hoc i form af en meddelelse om, at køretøjstyper er afprøvet ogopfylder bestemmelserne i dette direktiv;
på grundlag af denne meddelelse skal enhver medlemsstat, der
anmodes om en national godkendelse af samme motorkøretøjstype,
kunne konstatere, om denne type er afprøvet i henhold til nærværende
direktiv. Til dette formål bør den enkelte medlemsstat underrette deandre medlemsstater om denne konstatering ved, at der tilsendes demen afskrift af den meddelelse, der udarbejdes for hver afprøvet typemotorkøretøj;
med hensyn til forskrifterne for undersøgelse af den gennemsnitlige
emission af luftforurenende luftarter i byområder med tæt trafik efterkoldstart må det tages i betragtning, at det for industrien vil være rime-ligt, at tilpasningstiden bliver længere, end hvad angår de øvrigetekniske forskrifter i dette direktiv;1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 2
(1) EFT nr. C 160 af 18.12.1969, s. 7.
(2) EFT nr. C 48 af 16. 4.1969, s. 16.
(3) EFT nr. L 42 af 23.2.1970, s. 1.
▼B
man bør overtage de tekniske forskrifter, der er godkendt af ECE i
regulativ nr. 15 (ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjermed motorer med styret tænding med hensyn til emission af luftforur-
enende luftarter fra motoren). Dette regulativ er optaget som bilag til
aftalen om gennemførelse af ensartede betingelser for godkendelse afudrustningsgenstande og dele af motorkøretøjer og om gensidig aner-kendelse af godkendelse af 20. marts 1958(
1);
de tekniske forskrifter skal endvidere hurtigt tilpasses den tekniske
udvikling; man må derfor forudse anvendelse af den fremgangsmåde,
der er fastlagt i artikel 13 i Rådets direktiv af 6. februar 1970 om type-godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil,
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Ved køretøjer forstås i dette direktiv alle motorkøretøjer med motor
med styret tænding, med eller uden karosseri, der er bestemt til færdselpå vej, og som har mindst fire hjul, en tilladt totalvægt på mindst
400 kg og en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på mindst
50 km/t, med undtagelse af landbrugstraktorer og -arbejdsredskaber ogandre arbejdsredskaber.
Artikel 2
Medlemsstaterne kan ikke nægte EØF-standardtypegodkendelse eller
national godkendelse til et køretøj på grund af luftforurening af udstød-ningsgas fra motor med styret tænding
— fra 1. oktober 1970, når køretøjet opfylder bestemmelserne i bilag I
(med undtagelse af punkterne 3.2.1.1. og 3.2.2.1.) og i bilagene II,IV, V og VI,
— fra 1. oktober 1971, når køretøjet også opfylder bestemmelserne i
punkterne 3.2.1.1. og 3.2.2.1. i bilag I og bestemmelserne i bilag
III.
Artikel 2 a
Medlemsstaterne kan ikke nægte eller forbyde salg, indregistrering,
ibrugtagning eller brug af køretøjer af grunde, der vedrører luft forure-ning ved gasarter, der stammer fra et sådant køretøjs motor med
elektrisk tænding, dersom køretøjet er i overensstemmelse med de i bi-
lagene I, II, III, IV, V og VI anførte forskrifter.
Artikel 3
1. På anmodning fra fabrikanten eller dennes repræsentant udfylder
de kompetente myndigheder i medlemsstaten formularen til meddelelse
i henhold til bilag VII. En afskrift af denne meddelelse sendes til de
øvrige medlemsstater og den, der har fremsat anmodningen. De øvrigemedlemsstater, over for hvilke der ansøges om national godkendelsefor samme type køretøj, anerkender dette dokument som bevis for, atden fastsatte afprøvning er gennemført.
2. Stykke 1 ophæves, når rådets direktiv af 6. februar 1970 om
godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil kan
anvendes.
Artikel 4
Den medlemsstat, der har meddelt godkendelsen, træffer de nødvendige
foranstaltninger med henblik på at blive underrettet om enhverændring, der vedrører en konstruktionsdel eller en specifikation ihenhold til bilag I, punkt 1.1. De kompetente myndigheder i denne1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 3
(1) ECE-dok., Genève W/TRANS/WP29/293/Rev. 1 af 11.4.1969.▼A1
▼B
▼B
medlemsstat træffer afgørelse med hensyn til, om den ændrede proto-
type skal underkastes ny afprøvning, og om der skal udarbejdes en nyafprøvningsrapport. Ændringen godkendes ikke, såfremt afprøvningen
viser, at bestemmelserne i dette direktiv ikke er overholdt.
Artikel 5
Ændringer, der er nødvendige for tilpasning af bestemmelserne i bilag I
til VII til den tekniske udvikling, gennemføres i overensstemmelse medden fremgangsmåde, der er fastsat i artikel 13 i Rådets direktiv af 6.februar 1970 om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskø-retøjer dertil.
Artikel 6
1. Medlemsstaterne udsteder de nødvendige bestemmelser for at
efterkomme dette direktiv inden 30. juni 1970 og underretter omgåendeKommissionen herom.
2. Medlemsstaterne drager omsorg for, at Kommissionen får tilsendt
ordlyden af de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder pådet område, der er omfattet af dette direktiv.
Artikel 7
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 4
▼B
BILAG I
DEFINITIONER, ANSØGNING OM GODKENDELSE OG AFPRØV-
NINGSBESTEMMELSER
1. DEFINITIONER
1.1. Køretøjstype med hensyn til begrænsning af emission af luftforur-
enende luftarter fra motoren
Begrebet »køretøjstype med hensyn til begrænsning af emission af
luftforurenende luftarter fra motoren« omfatter køretøjer, der ikke er
væsentligt forskellige fra hinanden. Forskellene kan især vedrøre
følgende punkter:
1.1.1. Afhængigt af referencevægten bestemmes svingmasseækvivalenten
som beskrevet i punkt 4.2. i bilag III.
1.1.2. Motorens specifikationer i henhold til punkterne 1 til 6 samt 8 i bilag
II.
1.2. Referencevægt
»Referencevægten« er det køreklare køretøjs vægt med tillæg af
120 kg. Det køreklare køretøjs vægt svarer til egenvægten med det
til køretøjet hørende værktøj og reservehjul samt fulde beholdere
med undtagelse af brændstofbeholderen, der kun er halvt fuld.
1.3. Krumtaphus
»Krumtaphuset« er samtlige de rum, der findes i og uden på motoren,
og som ved indre eller ydre forbindelser, gennem hvilke luftarter og
dampe kan slippe bort, er tilsluttet oliesumpen.
1.4. Luftforurenende luftarter
»Luftforurenende luftarter« er kulilte og kulbrinter.
1.5. Totalvægt
»Totalvægten« er den af fabrikanten oplyste, teknisk tilladte totalvægt
(denne vægt kan være højere end den af myndighederne tilladte total-
vægt).
2. ANSØGNING OM GODKENDELSE
2.1. Fabrikanten eller dennes repræsentant skal give følgende oplysninger:2.1.1. Beskrivelse af motorkonstruktionen med alle oplysninger i henhold til
Bilag II.
2.1.2. Tegninger af forbrændingsrum og stempel, herunder stempelringe.
2.1.3. Maksimale ventilløftehøjder samt åbnings- og lukkevinkler i forhold
til dødpunkterne.
2.2. Et køretøj, der er i overensstemmelse med den køretøjstype, der skal
godkendes, fremstilles for den tekniske instans, der skal gennemføre
afprøvningen i henhold til punkt 3.
3. AFPRØVNINGSBESTEMMELSER3.1. Almindelige forhold
De dele af køretøjet, der kan have indflydelse på emissionen af luft-
forurenende luftarter, skal være udformet, konstrueret og anbragt
således, at køretøjet under normale kørebetingelser trods de sving-
ninger, det er udsat for, opfylder bestemmelserne i dette direktiv.
3.2. Beskrivelse af afprøvningen
3.2.1. Køretøjet underkastes efter sin vægtgruppe og i overensstemmelse
med nedenstående bestemmelser prøverne type I, II og III.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 5
▼B
3.2.1.1. Type I prøven (Afprøvning af den gennemsnitlige emission af luftfor-
urenende luftarter efter koldstart i byområder med tæt trafik)
3.2.1.1.1. Denne afprøvning gennemføres for køretøjer i henhold til artikel 1,
hvis totalvægt ikke overstiger 3500 kg.
3.2.1.1.2. Køretøjet anbringes på en funktionsprøvestand med bremse og sving-
masse. Der gennemføres en uafbrudt afprøvning af en varighed af i alt
13 minutter, der omfatter 4 cykler. Hver cyklus består af 15 prøveaf-
snit (tomgang, acceleration, konstant hastighed, retardation osv.).
Under afprøvningen opsamles udstødningsgassen i en eller flere
sække. Gassen analyseres; dens volumen måles, når fyldningstiden er
ophørt.
3.2.1.1.3. Afprøvningen gennemføres efter den i bilag III beskrevne frem-
gangsmåde. Ved opsamlingen og analysen af gassen skal de
foreskrevne fremgangsmåder benyttes. Andre fremgangsmåder kan
tillades, når det er anerkendt, at de fører til resultater af samme værdi.
3.2.1.1.4. De ved afprøvningen konstaterede mængder af kulilte og kulbrinter
skal ligge under de værdier, der er angivet for den pågældende refe-
rencevægt i nedenstående tabel:
Referencevægt
Rv
kgKulilte
g/prøveKulbrinter
g/prøve
Rv≤750 100 8,0
750 < Rv ≤850 109 8,4
850 < Rv ≤1020 117 8,7
1020 < Rv ≤1250 134 9,4
1250 < Rv ≤1470 152 10,1
1470 < Rv ≤1700 169 10,8
1700 < Rv ≤1930 186 11,4
1930 < Rv ≤2150 203 12,1
2150 < Rv 220 12,8
3.2.1.2. Type II prøven (Afprøvning af emissionen af kulilte ved tomgang)
3.2.1.2.1. Denne afprøvning gennemføres for køretøjer i henhold til artikel 1.
3.2.1.2.2. Indholdet af kulilte i den udstødningsgas, der emitteres ved tomgang,
må ikke overstige 4,5 vol. %.
3.2.1.2.3. Overholdelsen af denne værdi kontrolleres i overensstemmelse med
den i bilag IV beskrevne fremgangsmåde.
3.2.1.3. Type III prøven (Afprøvning af gasemissionen fra krumtaphuset)
3.2.1.3.1. Denne afprøvning gennemføres for køretøjer i henhold til artikel 1
med undtagelse af køretøjer med totaktmotor med krumtaphus-skyl-
ning.
3.2.1.3.2. Kulbrintemængden i den gas, der ikke indsuges igen af motoren fra
krumtaphuset, skal udgøre mindre end 0,15 % af den af motoren
forbrugte brændstofmængde.
3.2.1.3.3. Overholdelse af denne værdi kontrolleres i overensstemmelse med
den i bilag V beskrevne fremgangsmåde.
3.2.2. Undersøgelse af produktionens overensstemmelse med hensyn til
begrænsningen af emissionen af luftforurenende luftarter fra motoren
foretages som regel ved hjælp af den i meddelelsen i bilag VII inde-
holdte beskrivelse og om nødvendigt ved de under punkt 3.2. nævnte
afprøvninger af type I, II og III eller enkelte af disse prøver. Der
gælder dog følgende:
3.2.2.1. De ved type I prøven for et seriekøretøj konstaterede mængder kulilte
og kulbrinter må ikke overstige de i nedenstående tabel angivne
mængder L1og L2:
Referencevægt
Rv
kgKulilte
g/prøve
L1Kulbrinter
g/prøve
L2
Rv≤750 120 10,4
750 < Rv ≤850 131 10,9
850 < Rv ≤1020 140 11,3
1020 < Rv ≤1250 161 12,21970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 6
▼B
Referencevægt
Rv
kgKulilte
g/prøve
L1Kulbrinter
g/prøve
L2
1250 < Rv ≤1470 182 13,1
1470 < Rv ≤1700 203 14,0
1700 < Rv ≤1930 223 14,8
1930 < Rv ≤2150 244 15,7
2150 < Rv 264 16,6
3.2.2.1.1. Hvis den emitterede mængde af kulilte eller kulbrinte for et køretøj,
udtaget af en serie, overstiger værdien L1, henholdsvis L2, kan fabri-
kanten kræve stikprøvemålinger for nogle køretøjer, udtaget af serien,
idet det oprindeligt prøvede køretøj skal indgå i stikprøven. Fabri-
kanten bestemmer stikprøvens størrelse »n«. Derefter konstateres for
den enkelte luftforurenende luftart den aritmetiske middelværdi /C22xxa f
de ved stikprøven konstaterede resultater samt stikprøvens standardaf-
vigelse S1). Serieproduktionen anses som forskriftsmæssig, når
følgende betingelser er opfyldt:
/C22xxþK/C1S/C20L:
L er her den foreskrevne grænseværdi i henhold til punkt 3.2.2.1. for
den enkelte luftforurenende luftart,
k en af n afhængig statistisk faktor, der er angivet i følgende tabel:
n 234567
k 0,973 0,613 0,489 0,421 0,376 0,342
n8 9 1 0 1 1 1 2 1 3
k 0,317 0,296 0,279 0,265 0,253 0,242
n 1 41 51 61 71 81 9
k 0,233 0,224 0,216 0,210 0,203 0,198
Når n≥20, bliver k ¼0;860ﬃﬃﬃnp1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 7
▼B
BILAG II
1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 8
▼B
1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 9
▼B
1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 10
▼B
BILAG III
TYPE I-PRØVEN
(Afprøvning af den gennemsnitlige emission af luftforurenende luftarter efter
koldstart i byområder med tæt trafik)
Fremgangsmåde ved type I-prøven i henhold til punkt 3.2.1.1. i bilag I
1. KØRECYKLUS PÅ FUNKTIONSPRØVESTANDEN1.1.Cyklusbeskrivelse
Der køres på funktionsprøvestanden en cyklus som beskrevet i den
følgende tabel og fremstillet i bilag I. En inddeling i køremåder er inde-
holdt i bilag 2.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 11
Kørecyklus på funktionsprøvestanden
Nr. Køremåde PrøveafsnitAccelera-
tion
m/sek.2Hastighed
km/tVarighed af hverTid i alt
sek.Transmissionsforhold
ved mekanisk gearsy-
stemkøremåde
sek.prøveafsnit
sek.
1 Tomgang 1 11 11 11 6 sek. PM + 5 sek.
K1(1)
2 Acceleration 2 1,04 0—15 4 4 15 1
3 Konstant hastighed 3 15 8 8 23 14 Retardation9
>>>=
>>>;4−0,69 15—10 29
>>>=
>>>;525 1
5 Retardation
Motor frakoblet−0,92 10—0 3 28 K
1
6 Tomgang 5 21 21 49 16 sek. PM + 5 sek.
K1
7 Acceleration9
>>>=
>>>;60,83 0—15 59
>>>=
>>>;1254 1
8 Gearskift 2 56
9 Acceleration 0,94 15—32 5 61 2
10 Konstant hastighed 7 32 24 24 85 2
11 Retardation9
>>>=
>>>;8−0,75 32—10 89
>>>=
>>>;1193 2
12 Retardation
Motor frakoblet−0,92 10—0 3 96 K
2
13 Tomgang 9 21 21 117 16 sek. PM + 5 sek.
K1
14 Acceleration9
>>>>>>>>>=
>>>>>>>>>;100,83 0—15 59
>>>>>>>>>=
>>>>>>>>>;26122 1
15 Gearskift 2 124
16 Acceleration 0,62 15—35 9 133 2
17 Gearskift 2 135
18 Acceleration 0,52 35—50 8 143 3
19 Konstant hastighed 11 50 12 12 155 3
20 Retardation 12 −0,52 50—35 8 8 163 3
21 Konstant hastighed 13 35 13 13 176 3▼B1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 12
Nr. Køremåde PrøveafsnitAccelera-
tion
m/sek.2Hastighed
km/tVarighed af hverTid i alt
sek.Transmissionsforhold
ved mekanisk gearsy-
stemkøremåde
sek.prøveafsnit
sek.
22 Gearskift9
>>>>>=
>>>>>;1429
>>>>>=
>>>>>;12178
23 Retardation −0,86 32—10 7 185 2
24 Retardation
Motor frakoblet−0,92 10—0 3 188 K
2
25 Tomgang 15 7 7 195 7 sek. PM
(1) PM = tomgang, motor tilkoblet
K1,K2= 1. eller 2. gear, motor frakoblet.▼B1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 13
▼B
1.2.Almindelige forskrifter for gennemføring af kørecyklen
Til gennemførelse af en cyklus, der nærmer sig den teoretiske køre-
cyklus inden for rammerne af de foreskrevne grænser, må man finde
frem til den gunstigste betjening af speeder og bremsepedal gennem
indledende forsøgscykler.
1.3.Gearets anvendelse
1.3.1. Er den maksimale hastighed, der kan opnås i 1. gear, mindre end 15 km/
t, benyttes 2., 3. og 4. gear.
1.3.2. Køretøjer med halvautomatisk gearsystem afprøves ved de transmissi-
onsforhold, der normalt anvendes ved almindelig færdsel. Gearskiftet
skal benyttes som anvist af fabrikanten.
1.3.3. Køretøjer med automatisk kraftoverføring skal afprøves ved største
udveksling (drive). Speederen betjenes således, at der opnås så
konstante accelerationer som muligt, således at kraftoverføringen kan
indlægge de forskellige gear i normal rækkefølge. Desuden gælder de i
bilag I angivne skiftepunkter ikke her; accelerationerne skal følge den
rette linie, der forbinder afslutningen af tomgangsafsnittet med begyn-
delsen af det derpå følgende afsnit med konstant hastighed.
Tolerancerne i henhold til punkt 1.4. er gældende,
1.3.4. Køretøjer med overgear (overdrive), der betjenes af føreren, afprøves
med frakoblet overgear.
1.4.Tolerancer
1.4.1. Afvigelser på ± 1 km/t fra den teoretiske hastighed ved acceleration,
ved konstant hastighed og ved retardation under bremsning af køretøjet
er tilladt. Er retardationen større uden benyttelse af bremsen, benytte-
skun den i punkt 5.6.3. angivne fremgangsmåde. Ved overgang fra et
prøveafsnit til et andet er større hastighedstolerancer end de foreskrevne
tilladt, når varigheden af de konstaterede afvigelser i det enkelte
tilfælde ikke overstiger 0,5 sek.
1.4.2. Tidstolerancerne udgør ± 0,5 sek. Disse toleranceværdier gælder for
begyndelsen og slutningen af varigheden af det enkelte gearskift(1).
1.4.3. Tolerancerne for hastighed og tid kombineres i henhold til oplysnin-
gerne i bilag I.
2. KØRETØJ OG BRÆNDSTOF2.1.Afprøvningskøretøjet
2.1.1. Køretøjet fremstilles i god mekanisk stand. Det skal være tilkørt og
inden afprøvningen have tilbagelagt mindst 3000 km.
2.1.2. Udstødningssystemet må ikke have nogen læk, der vil kunne medføre
en reduktion af mængden af opsamlet gas; denne mængde skal svare
til den udstødningsmængde, der strømmer ud fra motoren.
2.1.3. Indsugningssystemets tæthed kan afprøves for at sikre, at forbrændin-
gsprocessen ikke ændres gennem utilsigtet lufttilførsel.
2.1.4. Motoren og de øvrige køretøjsorganer skal være indstillet i henhold til
fabrikantens forskrifter.
2.1.5. I indsugningssystemet skal der anbringes et vakuummeter ved karbura-
toren, men efter luftspjældet.
2.1.6. Prøvestationen kan undersøge, om køretøjets ydelse er i overensstem-
melse med fabrikantens oplysninger, om det er normalt køredygtigt og
navnlig om det kan starte ved kold- og varmstart.
2.2.Brændstof
2.2.1. Som brændstof anvendes det i bilag VI definerede referencebrændstof.
Foregår motorens smøring med en brændstofblanding tilsættes der refe-
rencebrændstoffet en olie, der i kvalitet og mængde er i
overensstemmelse med producentens anbefalinger.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 14
(1) Der gøres opmærksom på, at den fastsatte tid på 2 sekunder omfatter varigheden af
gearskiftet og om nødvendigt et vist tids-spillerum til tilpasning til kørecyklen.
▼B
3. AFPRØVNINGSUDSTYR
3.1.Dynamometerbremse
Der er ikke foreskrevet nogen bestemt model. Dens indstilling må dog
ikke ændre sig i afprøvningstiden. Dynamometerbremsen må ikke frem-
kalde kendelige svingninger i køretøjet, der vil kunne påvirke dettes
normale arbejdsmåde. En absolut nødvendig bestanddel er en sving-
masse-udligningsanordning, der gør det muligt at reproducere kørslen,
som den er i trafikken (svingmasseækvivalenter).
3.2.Anordning til opsamling af gassen
3.2.1. Tilslutningsrørene skal være fremstillet af stål og så vidt muligt have
stive forbindelser. For at beskytte anordningen mod køretøjssvingnin-
gerne skal der anvendes et fuldstændig tæt elastisk ringelement. Der
kan også anvendes andre materialer, når de ikke påvirker gassammen-
sætningen.
3.2.2. Har det køretøj, der skal afprøves, et udstødningssystem, der består af
flere udstødningsrør, skal disse forbindes med hinanden så nær ved
køretøjet som muligt.
3.2.3. Gastemperaturen i opsamlingsanordningen må ikke påvirke motorens
fejlfri gang, opsamlingssækkenes holdbarhed og graden af kulbrinternes
absorbtion i henhold til punkt 4.5.1. på ugunstig måde. Desuden skal
kondensationen på sækkens eller sækkenes vægge være begrænset til
et minimum.
3.2.4. De enkelte ventiler, hvorved udstødningsgassen ledes ud i det fri eller
ind i opsamlingsordningen, skal være hurtigt skiftende ventiler.
3.2.5. Opsamlingsanordningen består af en eller flere tilstrækkeligt store
sække. Sækkene fremstilles af materialer, der hverken kan påvirke
målingerne eller gassens sammensætning.
3.3.Analyse-apparater
3.3.1. Som sonde kan anvendes enten det opsamlingsrør, der fører til opsam-
lingsanordningen, eller sækkens udtomningsrør eller en særlig sonde.
Sondens munding må imidlertid under ingen omstændigheder ligge på
bunden af opsamlingssækken.
3.3.2. Apparaterne til analysen skal være ikke-dispersive infrarød-absorbtions-
apparater. Apparater til kulbrinteanalysen skal være sensibiliseret for n-
hexan.
3.4.Apparater til volumenmåling
3.4.1. Der anvendes en volumetrisk måler.3.4.2. Tryk- og temperaturmålingerne til reduktion af volumen til normalbe-
tingelserne gennemføres på steder, der retter sig efter den måler, der
anvendes, og anvises af prøvestationen.
3.4.3. Anordningen til gasudtagningen kan være en pumpe eller en anden
anordning, der holder trykket i måleren konstant.
3.5.Apparaternes nøjagtighed
3.5.1. Bremsen kalibreres ved en særlig afprøvning; derfor angives dynamo-
metrets nøjagtighed ikke. Inertien af de roterende masser, derunder
rullerne og bremserotoren (se punkt 4.2.), skal angives med ± 20 kg
nøjagtighed.
3.5.2. Køretøjets hastighed måles ved omdrejningstallet for de med bremsens
svinghjul forbundne ruller. Den skal kunne måles med en nøjagtighed
af ± 2 km/t i området 0-10 km/t og ± 1 km/t over 10 km/t.
3.5.3. Temperaturerne i henhold til punkt 5.1.1. og punkt 6.3.3. må kunne
måles med en nøjagtighed af ± 2 éC.
3.5.4. Det atmosfæriske tryk skal kunne måles med en nøjagtighed af ± 1 mm
Hg.
3.5.5. Undertrykket i køretøjets indsugningsledning skal kunne måles med en
nøjagtighed af ± 5 mm Hg. De øvrige trykværdier (modtrykket i opsam-
lingsanordningen, volumenkorrektionstrykket m.v.) skal kunne måles
med en nøjagtighed af ± 5 mm vs.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 15
▼B
3.5.6. Målerens størrelse og nøjagtighed skal stå i forhold til volumen af den
gas, der skal måles, således at volumen kan måles med en nøjagtighed
af ± 2 %.
3.5.7. Apparaterne til analysen skal have et måleområde, der er foreneligt med
den krævede målenøjagtighed af ± 3 % for de enkelte bestanddele, idet
nøjagtigheden af de anvendte kalibreringsgasser ikke tages i betragt-
ning. Den tid, analysekredsløbet i alt kræver, skal ligge under et minut.
3.5.8. Indholdet af kalibreringsgas må ikke afvige mere end ± 2 % fra den
enkelte luftarts referenceværdi. Som fortyndingsmiddel anvendes kvæl-
stof.
4. AFPRØVNINGENS FORBEREDELSE4.1.Indstilling af bremsen
4.1.1. Bremsen indstilles således, at dens ydelse svarer til køretøjets kørsel
med en konstant hastighed af 50 km/t på plan vej.
4.1.2. Til dette formål måles undertrykket i motorens indsugningsledning ved
en afprøvning på vej med 50 km/t enten i tredje gear eller med anven-
delse af de i punkt 1.3. angivne gearstillinger. Køretøjet skal herunder
være belastet indtil referencevægten, og dæktrykket skal være i over-
ensstemmelse med fabrikantens anvisninger. Undertrykket måles efter
mindst 15 sekunders konstant hastighed på plan vej. Af hensyn til vind-
påvirkningen benyttes middelværdien af to målinger i hver retning som
udgangspunkt.
4.1.3. Køretøjet køres derefter op på funktionsprøvestanden; bremsen
indstilles således, at der i indsugningsledningen opnås det samme
undertryk som ved afprøvningen på vej i henhold til punkt 4.1.2. Denne
bremseindstilling bibeholdes under hele prøven.
4.1.4. Denne indstilling gælder for væskebremse. Ved andre bremsesystemer
kan det være nødvendigt at undersøge, om den således tilvejebragte
indstilling gælder for andre betingelser under kørecyklus mellem
tomgang og tophastighed. Om nødvendigt køres der med en gennem-
snitsindstilling.
4.2.Tilpasning af de ækvivalente svingmasser til køretøjets translatorisk
bevægede masser
Der benyttes et svinghjul, med hvilket der opnås en inerti for de rote-
rende masser, der svarer til køretøjets referencevægt i henhold til
nedenstående tabel:
Køretøjets referencevægt Rv.
kgÆkvivalente svingmasser,
kg
Rv≤750 680
750 < Rv ≤850 800
850 < Rv ≤1020 910
1020 < Rv ≤1250 1130
1250 < Rv ≤1470 1360
1470 < Rv ≤1700 1590
1700 < Rv ≤1930 1810
1930 < Rv ≤2150 2040
2150 < Rv 2270
4.3.Forberedelse af køretøjet
4.3.1. Før afprøvningen udsættes køretøjet i mindst seks timer for en tempe-
ratur mellem 20 og 30º C. Det kontrolleres desuden, at motorens
kølevands- og olietemperatur ligger mellem 20 og 30º C.
4.3.2. Af hensyn til bremseindstillingen skal lufttrykket i dækkene ligesom
ved gennemførelsen af den indledende afprøvning på vej være i over-
ensstemmelse med fabrikantens anvisninger. Er rullernes diameter
imidlertid under 50 cm, øges trykket med 30 til 50 % for at skåne
dækkene.
4.4.Afprøvning af modtrykket
Ved den indledende afprøvning kontrolleres det, at modtrykket fra
opsamlingsanordningerne ikke overstiger 75 mm vs, idet målingen fore-
tages ved de forskellige hastigheder, der er fastsat i kørecyklen.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 16
▼B
4.5.Forberedelse af opsamlingssækkene
4.5.1. På forhånd behandles sækkene, særlig med henblik på kulbrinterne,
således, at kulbrintetabet i løbet af 20 minutter ligger under 2 % af det
oprindelige indhold. Denne forhåndsbehandling foretages ved indle-
dende forsøg under temperaturforhold, der omtrent svarer til de yderste
temperaturer, der optræder ved de enkelte prøver.
4.5.2. Ved målingen af tabene anvendes følgende fremgangsmåde: Ved
konstant motoromdrejningstal bestemmes løbende kulbrinteindholdet i
den gas, der strømmer ind i sækken, indtil sækken er fyldt. Indholdet
ved fyldningens afslutning skal være lig middelværdien af registrerin-
gerne af indholdet. Tømningen af sækken foretages med pumperne til
analyseapparaterne, og indholdet noteres kontinuerligt eller med
bestemte tidsmellemrum. Har indholdet efter 20 minutters forløb ændret
sig med mere end 2 %, tømmes sækkene, og de fyldes til ny måling.
Denne proces gentages, indtil sækkenes vægge er mættede.
4.6.Indstilling af analyseapparaterne
4.6.1. Apparaternes kalibrering
Ved hjælp af en gennemstrømningsmåler og den trykreduktionsventil,
der findes på den enkelte flaske, lader man en gasmængde strømme
ind i analyseapparatet ved et tryk, ved hvilket analyseapparatet fungerer
korrekt. Apparatet justeres således, at det viser den værdi som konstant
værdi, der er angivet på flasken med kalibreringsgassen. Idet man går
ud fra den indstilling, der er opnået med flasken med det højeste
indhold, opstilles en fejlkurve for apparatet i forhold til indholdet af
de forskellige anvendte kalibreringsgasflasker.
4.6.2. Apparaternes samlede reaktionstid
Gassen i flasken med det højeste indhold lader man strømme ind i
sonden. Herved skal den viste værdi, der svarer til det største udslag,
opnås på mindre end et minut. Nås denne værdi ikke, undersøges analy-
sekredsløbet systematisk for læksteder.
4.7.Indstilling af volumenmåleapparatet
Ved hjælp af en sæk, der er fyldt under indledende prøver, konstateres
det, om volumenmåling kan gennemføres med den angivne nøjagtighed.
Om nødvendigt må der i hvert enkelt tilfælde udvælges en egnet måler.
5. GENNEMFØRELSE AF AFPRØVNINGEN PÅ PRØVESTANDEN
5.1.Særlige bestemmelser for gennemførelsen af kørecyklen
5.1.1. Temperaturen i afprøvningsrummet skal under hele prøvetiden udgøre
mellem 20 og 30º C og om muligt være den samme som i det rum,
hvor køretøjet blev forberedt.
5.1.2. Køretøjet skal under afprøvningen stå omtrent horisontalt, for at en
anormal brændstoffordeling forhindres.
5.1.3. Afprøvningen foregår med opslået motorhjælm. Om fornødent kan der
med henblik på opretholdelse af normal motortemperatur benyttes en
hjælpekøleblæser, der enten virker på køleren (vandkøling) eller på
luftindtaget (luftkøling).
5.1.4. Den hastighed, der skal overholdes ved afprøvningen, fremgår af
omdrejningstallet for de løberuller, der er forbundet med prøvestandens
svingmasser. Med henblik på bedømmelse af de kørte cyklers anvende-
lighed noteres hastigheden som funktion af tiden under afprøvningen.
5.1.5. Notering af undertrykket kræves ikke. Sker den samtidig med note-
ringen af hastigheden, kan det bedømmes, om accelerationerne er
udført rigtigt.
5.1.6. Notering af temperaturen for kølevandet og for olien i oliesumpen
kræves heller ikke.
5.2.Start af motoren
5.2.1. Motoren startes med de dertil indrettede midler: starter, choker etc. efter
fabrikantens anvisninger.
5.2.2. Motoren køres i tomgang med choker i ca. 40 sekunder. Begyndelsen af
den første kørecyklus falder sammen med betjeningen af ventilen til
gasopsamlingsanordningen, der skal aktiveres, når de forannævnte 40
sekunder er gået.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 17
▼B
5.3.Betjening af chokeren
Chokeren skal sættes ud af funktion hurtigst muligt, og i hvert fald for
accelerationen fra 0 til 50 km/t påbegyndes. Kan denne bestemmelse
ikke overholdes, må tidspunktet for chokerfunktionens ophør angives.
Fremgangsmåden ved indstillingen af chokeren fremgår af fabrikantens
oplysninger.
5.4.Tomgang
5.4.1. Håndbetjent gear:5.4.1.1. Under tomgangsperioderne er motoren tilkoblet, men gearudvekslingen
i frigearstilling.
5.4.1.2. For at gennemføre accelerationen under overholdelse af den normale
kørecyklus kobles der ud 5 sekunder før den acceleration, der følger
efter tomgangen, og der skiftes til første gear.
5.4.1.3. Den første tomgangstid ved cyklens begyndelse består af 6 sekunder
tomgang med tilkoblet motor og gearudvekslingen i frigearstilling og 5
sekunder med frakoblet motor i første gear.
5.4.1.4. For tomgangstiderne inden for den enkelte cyklus udgør tiderne hver
gang 16 sekunder med gearudvekslingen i frigearstilling og 5 sekunder
i første gear med frakoblet motor.
5.4.1.5. Cyklens sidste tomgangstid skal udgøre 7 sekunder med tilkoblet motor
og gearudvekslingen i frigearstilling.
5.4.2. Halvautomatisk gear:
Fabrikantens anvisninger for bykørsel følges. Mangler sådanne anvis-
ninger, følges anvisningerne for håndbetjent gear.
5.4.3. Automatiske kraftoverføringer:
Under hele afprøvningen flyttes gearvælgeren ikke, medmindre der
foreligger modsatte anvisninger fra fabrikanten. I så fald anvendes
fremgangsmåden for håndbetjent gear.
5.5.Accelerationer
5.5.1. Accelerationerne udføres således, at der opnås en så konstant accelera-
tion som muligt, så længe denne køremåde varer.
5.2.2. Kan accelerationen ikke gennemføres i den foreskrevne tid, tages den
tid, der yderligere kræves, så vidt muligt fra tiden for gearskiftningen,
og i hvert fald fra den derpå følgende periode for konstant hastighed.
5.6.Retardationer
5.6.1. Alle retardationer udføres ved, at speederen helt slippes med tilkoblet
motor. Motorens frakobling uden anvendelse af gearstangen sker ved
en hastighed af 10 km/t.
5.6.2. Er varigheden af retardationerne længere end den for det pågældende
prøveafsnit fastsatte tid, benyttes køretøjets bremser til overholdelse af
cyklus-tiden
5.6.3. Er varigheden af retardationen kortere end den for det pågældende
prøveafsnit fastsatte tid, tilvejebringes overensstemmelsen med den
teoretiske cyklus ved indlæggelse af en tomgangsperiode i tilslutning
til den næste tomgangstid.
5.6.4. Når retardationstiden er udløbet (køretøjet står stille på rullerne), sættes
i frigear, og motoren tilkobles.
5.7.Konstante hastigheder
5.7.1. Ved overgang fra acceleration til den næste højere konstante hastighed
skal »pumpning« eller lukning af karburatorspjældet undgås.
5.7.2. I perioderne med konstant hastighed skal speederen fastholdes i en
bestemt stilling.
6. GENNEMFØRELSEN AF GASOPSAMLING OG GASANALYSE6.1.Gasopsamling
6.1.1. Gasopsamlingen finder sted på det tidspunkt, hvor ventilen åbnes i
henhold til punkt 5.2.2.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 18
▼B
6.1.2. Anvendes flere sække, sker skiftet til den næste sæk ved begyndelsen af
den første tomgangsperiode i en kørecyklus.
6.1.3. Sækkene skal lukkes hermetisk, når de er fyldt.
6.1.4. Ved afslutningen af sidste cyklus benyttes ventilen til at lede udstød-
ningsgassen fra motoren ud i det fri.
6.2.Analyse
6.2.1. Analysen af gassen i den enkelte sæk foretages så hurtigt som muligt,
under ingen omstændigheder senere end 20 minutter efter, at fyldningen
af den pågældende sæk er begyndt.
6.2.2. Lader man ikke sonden blive i sækken til stadighed, skal tilgang af luft
ved sondens indførelse og gastab ved dens fjernelse undgås.
6.2.3. Analyseapparatet skal stabiliseres inden et minut efter tilslutningen til
sækken.
6.2.4. Som gasindhold ved hver enkelt af de målte bestanddele regnes den
værdi, der aflæses efter stabilisering af måleapparatet.
6.3.Volumenmåling
6.3.1. For at hindre for store temperatursvingninger foregår målingen af
sækkens eller sækkenes volumen, så snart gassen hår nået samme
temperatur som omgivelserne.
6.3.2. Sækkene tømmes gennem gasmåleren.
6.3.3. Den temperatur, der skal lægges til grund for beregningen (tm), er den
aritmetiske middelværdi for temperaturerne ved tømningens begyndelse
og afslutning, idet den maksimale afvigelse mellem de to værdier skal
være mindre end 5º C.
6.3.4. Det tryk, der skal lægges til grund for beregningen (Pm) er den aritme-
tiske middelværdi af de ved tømningens begyndelse og afslutning
aflæste absolutte tryk, idet den maksimale afvigelse mellem de to
værdier skal være mindre end 4 mm Hg.
6.3.5. Til det med måleren målte gasvolumen lægges volumen af den gas, der
er udtaget til selve analysen, såfremt denne andel overstiger 1 % af det
med måleren målte volumen. Resultatet benævnes Vm.
7. BESTEMMELSE AF MÆNGDEN AF DE EMITTEREDE LUFTFOR-
URENENDE LUFTARTER
7.1.Korrektion af de målte gasvolumina
Gasvolumen i den enkelte sæk reduceres til normale temperatur- og
trykforhold ved anvendelse af følgende formel:
VV m275
273þtm/C2Pm/C0PH
760
hvori størrelserne Vm, tm, Pm og PH defineres som følger:
Vm: Volumen i liter i henhold til punkt 6.3.5:
tm: Den aritmetiske middelværdi af de i henhold til punkt 6.3.3.
konstaterede temperatur-yderværdier i grader Celcius;
Pm: Den aritmetiske middelværdi af de i henhold til punkt 6.3.4.
konstaterede tryk-yderværdier i millimeter Hg.
PH: Den mættede vanddamps tryk ved temperaturen tm, i millimeter
Hg.
7.2.Vægten af de i den enkelte sæk indeholdte luftforurenende luftarter
Vægten af de i den enkelte sæk indeholdte luftforurenende luftarter
konstateres af produktet dCV, hvor C er volumenandel og d er tætheden
af den pågældende luftforurenende luftart:
— for kulilte d = 1.250
— for kulbrinte d = 3.844 (n-hexan).1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 19
▼B
7.3.Den samlede vægt af de udstødte luftforurenende luftarter
Vægten M af hver af de luftforurenende luftarter, der afgives under
afprøvningen, konstateres ved addition af vægtene af de i den enkelte
sæk indeholdte luftforurenende luftarter i henhold til punkt 7.2.
Bemarkning: Prøvestationerne bør kontrollere analysens rigtighed ved måling af de afgivne
kuldioxidmængder.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 20
▼B
TILLÆG 1
1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 21
▼B
TILLÆG 2
Inddeling af kørecyklen ved type I-prøven
Tid %
1.Inddeling efter køremåder
Tomgang (motor) … ............... 60 sek. 30,8/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C15035,4 Tomgang med kørende køretøj og
indkobling af et gear ............... 9 sek. 4,6
Gearskift … . ..................... 8 sek. 4,1
Acceleration … .................... 36 sek. 18,5
Konstant hastighed … .............. 57 sek. 29,2
Retardation … .................... 25 sek. 12,8
195 sek. 100
2.Inddeling efter benyttelse af de forskellige gear
Tomgang (motor) … ............... 60 sek. 30,8/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C15035,4 Tomgang med kørende køretøj og
indkobling af et gear ............... 9 sek. 4,6
Gearskift … . ..................... 8 sek. 4,1
— 1. gear … ..................... 24 sek. 12,3
— 2. gear … ..................... 53 sek. 27,2
— 3. gear … ..................... 41 sek. 21
195 sek. 100
Gennemsnitshastighed ved afprøvningen: 19 km/t.
Faktisk køretid: 195 sek.Teoretisk kørt strækning pr. cyklus: 1,013 km.
Hertil svarende strækning pr. afprøvning (4 kørecykler): 4,052 km.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 22
▼B
BILAG IV
TYPE II-PRØVEN
(Kontrol af kulilte-emissionen ved tomgang)
Fremgangsmåde ved type II-prøven i henhold til punkt 3.2.1.2. i bilag I
1.Måleforskrifter
1.1. Som brændstof anvendes det i bilag VI definerede referencebrændstof.1.2. Kuliltens volumenandel måles ved tomgang umiddelbart efter, at de 4 køre-
cykler i type I-prøven er kørt.
1.3. For køretøjer med håndbetjent gear eller med halvautomatisk gear foretages
afprøvningen i frigear og med tilkoblet motor.
1.4. For køretøjer med automatisk gear foretages afprøvningen med gearvæl-
geren i stilling »N« eller »P«.
2.Udtagning af gas
2.1. Sonden til udtagning af gas indføres i forbindelsesrøret mellem køretøjets
udstødning og sækken så nær ved udstødningen som muligt.
2.2. Af hensyn til mulig fortyndelse af udstødningsgassen med luft måles
indholdet af kulilte (T
1) og kuldioxid (T2). Den volumenandel T, der
sammenlignes med den foreskrevne grænseværdi, beregnes efter følgende
formel:
T¼T1/C20;15
T1þT21970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 23
▼B
BILAG V
TYPE III-PRØVEN
(Kontrol af gas-emissionen fra krumtaphuset)
Fremgangsmåde ved type III-prøven i henhold til punkt 3.2.1.3. i bilag I
1. ALMINDELIGE BESTEMMELSER
1.1. Type III-prøven foretages på det køretøj, der har været underkastet type I
og II prøverne.
1.2. Alle, også tætte, motorer underkastes afprøvningen; undtaget er motorer,
for hvilke selv en ubetydelig utæthed betyder utilladelig påvirkning af
motorens arbejdsmåde (f.eks. 2-cyl. boxermotorer).
2. AFPRØVNINGSFORSKRIFTER
2.1. Tomgangen indstilles i henhold til fabrikantens forskrifter. Foreligger
sådanne forskrifter ikke, indstilles tomgangen således, at undertrykket i
indsugningsrøret kommer op på maksimum.
2.2. Målingerne foretages under følgende tre sæt arbejdsbetingelser for
motoren:
Arbejdsbetin-
gelser
nr.Køretøjets
hastighed
i km/tUndertryk i
indsugningsrør m-
mH gBedømmelses-
faktor
1 tomgang 0.25
2 50 ± 2 400 ± 8 0.253 50 ± 2 250 ± 8 0.50
2.3. Kan motoren ikke arbejde med et undertryk på 400 mm Hg, indstilles
undertrykket således, at det svarer til værdien ved kørsel på plan vej
med en konstant hastighed på 50 km/t.
Undertrykket ved arbejdsbetingelse nr. 3 er lig med forannævnte værdi,
dog multipliceret med forholdet250
400¼0:625
2.4. Ved arbejdsbetingelserne nr. 2 og 3 i henhold til punkt 2.2. vælges motor-
omdrejningstallet i forhold til transmissionsforholdet således, at det svarer
til det laveste motoromdrejningstal, hvormed køretøjet under normale
arbejdsbetingelser opnår en hastighed af 50 km/t.
3. AFPRØVNINGSMETODE
3.1. For hver af arbejdsbetingelserne nr. 1, 2 og 3 i henhold til punkt 2.2.
måles følgende størrelser:
3.1.1. Volumen Qnaf den gas, der ikke i en bestemt tidsenhed suges tilbage af
krumtaphus-udluftningen,
3.1.2. vægten Cnaf den i samme tidsenhed forbrugte benzin.
3.2. De for volumen Qni henhold til punkt 4.6. aflæste værdier under hver af
de nævnte arbejdsbetingelser reduceres til normale forhold (tryk 760 mm
Hg, temperatur 0º C) ved følgende formel:
Q0
n¼QnH
760/C2273
T:
3.3. Kulbrinternes volumenandel t måles i henhold til punkt 4.4. På forlan-
gende af fabrikanten foretages der ikke nogen analyse af gassen i
krumtaphuset. Der gås ud fra et fikseret indhold af kulbrinter på
15.000 ppm.
3.4. For kulbrinterne regnes der med en tæthed på 3,84 g/liter. Under hver af
de nævnte arbejdsbetingelser beregnes vægten af de kulbrinter, der
strømmer ud i det fri, efter følgende formel:
Pn·Q′n· t · 3.84.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 24
▼B
idet Q′nudgør værdien af det korrigerede volumen.
3.5. Gennemsnitsvægten af kulbrinterne /C22PP af benzinforbruget /C22CC beregnes af de
værdier, der fås under hver af de nævnte betingelser ved anvendelse af
bedømmelsesfaktorerne i henhold til punkt 2.2. De udtrykkes i de samme
enheder.
3.6. Resultaternes anvendelse:
Køretøjet anses som forskriftsmæssigt, når
/C22PP/C200:15
100:/C22CC
4. FREMGANGSMÅDE VED MÅLING AF DET GASVOLUMEN Qn,
DER IKKE SUGES TILBAGE AFKRUMTAPHUSUDLUF TNINGEN
4.1.Forberedelse af afprøvningen
Inden afprøvningen skal alle åbninger lukkes, der ikke tjener til tilbage-
ledning af gassen.
4.2.Fremgangsmådens princip
4.2.1. I returrøret til krumtaphusudluftningen anbringes en forgrening, der ikke
må fremkalde yderligere tryktab, umiddelbart ved returrørets tilslutning til
motoren.
4.2.2. På udgangsstudsen af denne forgrening anbringes til opsamling af den
gas, der ikke indsuges af motoren, en blod sæk, der består af et materiale,
der ikke absorberer kulbrinter (se bilaget). Denne sæk tømmes ved hver
måling.
4.3.Målemetode
Inden hver måling lukkes sækken. Den tilsluttes i et bestemt tidsrum til
forgreningen og tømmes derefter gennem en gasmåler.
Til korrigering af volumen i henhold til punkt 3.2. måles under
tømningen trykket H i mm Hg og temperaturen N i grader C.
4.4.Måling af kulbrinteindholdet
4.4.1. Eventuelt måles indholdet af kulbrinter under tømningen ved hjælp af et
ikke-dispersivt infrarød-analyse-apparat, der er sensibiliseret med n-
hexan. Den konstaterede værdi multipliceres med faktoren 1.24, for at
den absolutte kulbrintekoncentration i krumtaphusgassen kan tages i
betragtning.
4.4.2. Apparat til analysen samt kalibreringsgassen skal opfylde bestemmelserne
i punkterne 3.5.7. og 3.5.8. i bilag III.
4.5.Måling af benzinforbruget
Vægten af den benzin, der er forbrugt under hver af de i punkt 2.2.
nævnte arbejdsbetingelser, konstateres. Denne vægtværdi sættes i forhold
til tidsenheden.
4.6.Fremstilling af resultaterne
Ved anvendelse af bedømmelsesfaktorerne og ved beregning af den
bedømte vægt af kulbrinterne og det bedømte brændstofforbrug sættes
værdierne for Q ′n(hvorved n henviser til hver af arbejdsbetingelserne i
henhold til punkt 2.2.) og værdierne for brændstofforbruget Cni forhold
til den samme tidsenhed.
4.7.Målingsnøjagtighed
4.7.1. Trykket i sækken under volumenmålingen måles med en nøjagtighed af
± 1 mm Hg.
4.7.2. Undertrykket iindsugningsledningenmåles medennøjagtighed af±8mm
Hg.
4.7.3. Køretøjets hastighed måles på rullerne med en nøjagtighed af ± 2 km/t.
4.7.4. Den emitterede gasmængde måles med en nøjagtighed af ± 5%.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 25
▼B
4.7.5. Gastemperaturen vedvolumen-målingen måles med en nøjagtighed af±2º
C.
4.7.6. Kulbrinteindholdet måles eventuelt med en nøjagtighed af ± 5 % uden
hensyn til nøjagtigheden af den anvendte kalibreringsgas.
4.7.7. Benzinforbruget måles med en nøjagtighed af ± 4 %.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 26
▼B
BILAG
Type III-prøven
1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 27
▼B
BILAG VI
Tekniske data for referencebrændstof (1)og fremgangsmåde ved bestemmelsen af dem
Grænseværdier og enheder Fremgangsmåde
Oktantal (»Research«) 99 ± 1 ASTM(2) D 908—67
Tæthed 15/4º C 0,742 ± 0,007 ASTM D 1298—67/C144/C147/C147/C147/C147/C145/C147/C147/C147/C147/C146Damptryk efter Reid0,6 ± 0,04 bar ASTM D 323—58
8,82 ± 0,59 psi
Kogningsforløb
— Kogningsbegyndelse (kogepunkt)
— 10 vol % 50 ± 5º C ASTM D 86—67
— 50 vol % 100 ± 10º C— 90 vol % 160 ± 10º C
— Kogningsafslutning 195 ± 10º C
— Restprodukt 2 (vol %) maks.— Tab 1 (vol %) maks.
Kulbrinternes sammensætning
ASTMD 1319—66 T
— Olefiner 18 ± 4 vol %— Aromater 35 ± 5 vol %
— mættede rest (balance)
Oxydationsbestandighed 480 minutter min. ASTM D 525—55Rest efter afdampning 4 mg/100 ml maks. ASTM D 381—64Antioxydationsevne 50 ppm min.Svovlindhold 0,03 ± 0,015 vægt % ASTM D 1266—64 T/C144/C147/C147/C147/C147/C145/C147/C147/C147/C147/C146Blyindhold0,57 ± 0,03 g/l
ASTMD 526—66
2,587 ± 0,136 g/IG
— »Scavenger«-typen automobilbenzin— Organisk blyforbindelse ingen oplysningerAnden tilsætning Ingen
(1) Til fremstillingen af referencebrændstof må kun anvendes grundprodukter, der løbende produceres af den euro-
pæiske jordolieindustri under udelukkelse af ikke-konventionelle dele som pyrolysebenzin, materialer, der erfremstillet ved krakning, og benzol.
(
2) Forkortelse for »American Society For Testing and Materials«, 1916 Race St., Philadelphia, Pennsylvania 19
103, USA. Tallene efter tankestregen angiver året, hvor en norm er accepteret eller ændret. Ved ændring af eneller flere ASTM-normer, kan de normer fortsat anvendes, der er accepteret i de her nævnte år, såfremt det ikkeaftales at erstatte dem med senere normer.1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 28
▼B
BILAG VII
1970L0220 — DA — 01.01.1973 — 001.001 — 29