1991L0439 — DA — 26.08.2009 — 010.003

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

►B RÅDETS DIREKTIV af 29. juli 1991 om kørekort (91/439/EØF) (EFT L 237, 24.8.1991, p.1)

Ændret ved:





Ændret ved:

A1 C 241 21 29.8.1994 L 001 1 .. A2 L 236 33 23.9.2003









▼B

RÅDETS DIREKTIV

af 29. juli 1991

om kørekort

(91/439/EØF)







RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 75, under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 1 ), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 2 ), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg ( 3 ), og ud fra følgende betragtninger: ud fra følgende betragtninger: Som led i den fælles transportpolitik og med henblik på at bidrage til at forbedre færdselssikkerheden på vejene samt for at øge bevægeligheden for personer, som bosætter sig i en anden medlemsstat end den, hvor de har bestået en køreprøve, er det ønskeligt, at der findes et nationalt kørekort efter en EF-model, som medlemsstaterne anerkender gensidigt, og som ikke skal ombyttes; et første skridt i den retning var udstedelsen af Rådets første direktiv 80/1263/EØF af 4. december 1980 om indførelse af et EF-kørekort ( 4 ), som foreskriver en EF-model for nationale kørekort, medlemsstaternes gensidige anerkendelse af nationale kørekort og ombytning af kørekort for indehavere, som skifter bopæl eller arbejdssted fra en medlemsstat til en anden; disse fremskridt bør følges op; EF-modellen for nationale kørekort, der er indført ved direktiv 80/1263/EØF, bør tilpasses, blandt andet for at tage hensyn til harmoniseringen af kategorierne og underkategorierne af køretøjer og for at gøre det lettere at forstå kørekortene såvel i som uden for Fællesskabet; af hensyn til færdselssikkerheden er det nødvendigt at fastsætte minimumskrav for udstedelse af kørekort; det fastsættes i artikel 3 i direktiv 80/1263/EØF, at der skal vedtages endelige bestemmelser, der tager sigte på, at de i denne artikel omhandlede køretøjskategorier skal være almindeligt gældende i Fællesskabet uden mulighed for undtagelser, hvilket også skal gælde for vilkårene for kørekorts gyldighed; der bør være mulighed for at underopdele de nævnte køretøjskategorier for især at fremme en gradvis adgang til at føre disse køretøjer af hensyn til færdselssikkerheden og for at tage hensyn til den nuværende situation i de forskellige medlemsstater; der skal vedtages særlige bestemmelser med henblik på at lette fysisk handicappedes adgang til at føre et køretøj; artikel 10 i direktiv 80/1263/EØF foreskriver en mere gennemgribende harmonisering af normerne for de prøver, som føreren skal bestå, og for udstedelse af kørekort; med henblik herpå bør det fastsættes, hvilke kundskaber og færdigheder samt hvilken adfærd der må kræves for at føre motorkøretøjer, og køreprøven skal udformes i overensstemmelse hermed, og minimumsnormerne for den fysiske og psykiske egnethed til at føre sådanne køretøjer skal defineres på ny; bestemmelserne i artikel 8 i direktiv 80/1263/EØF, særlig den tvungne ombytning af kørekortet inden et år i tilfælde af bopælsændring, er en hindring for den frie bevægelighed for personer og kan ikke accepteres i betragtning af de fremskridt, der er nået inden for rammerne af den europæiske integration; medlemsstaterne bør desuden ud fra hensynet til vejtrafikken og færdselssikkerheden kunne anvende de nationale forskrifter for inddragelse, suspension og annullation af kørekortet på indehaveren af et kørekort, som har erhvervet sin sædvanlige bopæl på deres område — UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:







Artikel 1

1. I overensstemmelse med dette direktiv indfører medlemsstaterne nationale kørekort, som svarer til den EF-model, der er afbildet i bilag I ►M2 eller Ia ◄ . ►M1 Republikken Finland og Kongeriget Sverige kan dog fortsat udstede kørekort efter deres nuværende model indtil den 31. december 1997. ◄

2. De kørekort, som medlemsstaterne udsteder, anerkendes gensidigt.

3. Når indehaveren af et gyldigt kørekort erhverver sædvanlig bopæl i en anden medlemsstat end den, der har udstedt kørekortet, kan værtsmedlemsstaten lade sine nationale bestemmelser med hensyn til gyldighedsperiode, lægekontrol og fiskale forhold finde anvendelse på den pågældende person og kan påføre kørekortet sådanne påtegninger, som er nødvendige af administrative hensyn.

Artikel 2

1. Nationalitetsbetegnelse for den medlemsstat, der har udstedt et kørekort, skal fremgå af mærket på side 1 i modellen til EF-kørekortet.

2. Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at undgå risiko for, at kørekort forfalskes.

3. Med samtykke fra Kommissionen kan medlemsstaterne tilpasse modellen i bilag I ►M2 eller Ia ◄ i det omfang, edb-behandling af kørekort gør det påkrævet.

▼M8 —————

▼B

Artikel 3

1. Det i artikel 1 omhandlede kørekort giver ret til at føre følgende kategorier af køretøjer:

kategori A: — motorcykel, med eller uden sidevogn

kategori B: — bil med tilladt totalmasse på ikke over 3 500kg med højst otte siddepladser foruden førerens plads; til en sådan bil kan kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg — enhed bestående af et trækkende køretøj af kategori B og et påhængskøretøj med samlet tilladt totalmasse på ikke over 3 500 kg og med en tilladt totalmasse for påhængskøretøjet, der ikke overstiger det trækkende køretøjs egenmasse

kategori B + E: — enhed af sammenkoblede køretøjer, som består af et trækkende køretøj af kategori B og et påhængskøretøj, men som ikke henhører under kategori B

kategori C: — bil med tilladt totalmasse på over 3 500 kg, bortset fra de under D nævnte; til en sådan bil kan kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg

kategori C + E: — enhed af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj af kategori C og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på over 750 kg

kategori D: — bil med over otte siddepladser foruden førerens plads; til en sådan bil kan kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg

kategori D + E: — enhed af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj af kategori D og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på over 750 kg.

2. Inden for kategori A, B, B + E, C, C + E, D og D + E kan der udstedes et særligt kørekort, som giver ret til at føre køretøjer af følgende underkategorier:

underkategori A1: — let motorcykel med et maksimalt slagvolumen på 125 cm3 og en maksimal effekt på 11 kW

underkategori B1: — trehjulet og firehjulet cykel med motor

underkategori C1: — bil med tilladt totalmasse på over 3 500 kg, men ikke over 7 500 kg, bortset fra de under D nævnte; til en sådan bil kan kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg

underkategori C1 + E: — enhed af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj af underkategori C1 og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på over 750 kg, forudsat at den tilladte totalmasse for den således dannede enhed er på højst 12 000 kg og den tilladte totalmasse for påhængskøretøjet ikke overstiger det trækkende køretøjs egenmasse

underkategori D1: — bil med over otte, men ikke over 16 siddepladser foruden førerens plads; til en sådan bil kan kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg

underkategori D1 + E: — enhed af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj af underkategori D1 og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på over 750 kg, forudsat at — — den tilladte totalmasse for den således dannede enhed er på højst 12 000 kg og den tilladte totalmasse for påhængskøretøjet ikke overstiger det trækkende køretøjs egenmasse — påhængskøretøjet ikke bruges til personbefordring.

3. I denne artikel forstås ved:

— »motorkøretøj«: ethvert køretøj, som er forsynet med motor som drivkraft, og som kan køre på vej ved egen kraft, men som ikke løber på skinner

— »trehjulet motorcykel« og »quadricykel«: ethvert køretøj med henholdsvis tre eller fire hjul af kategori B, hvis konstruktivt bestemte maksimalhastighed er over ►M3 45 km/h ◄ , eller som er forsynet med en forbrændingsmotor med styret tænding med slagvolumen over 50 cm3, eller som er forsynet med en anden motor med tilsvarende effekt. Egenmassen må ikke overstige 550 kg. Ved beregning af egenmassen for elektrisk drevne køretøjer tages batteriernes masse ikke i betragtning. — Medlemsstaterne kan fastsætte lavere normer med hensyn til egenmasse og tilføje andre vedrørende f.eks. maksimal slagvolumen og effekt

▼M3

— »motorcykel«: ethvert køretøj på to hjul med eller uden sidevogn, forsynet med en motor med slagvolumen over 50 cm3, hvis der er tale om intern forbrænding, og/eller en konstruktivt bestemt maksimalhastighed over 45 km/h

▼B

— »bil«: motorkøretøj, bortset fra motorcykel, der normalt er indrettet til at benyttes til person- eller godsbefordning på vej eller til at trække køretøjer til person- eller godsbefordring på vej. Definitionen omfatter trolleybusser, dvs. køretøjer, der har forbindelse til en elektrisk ledning, og som ikke løber på skinner. Den omfatter ikke land- og skovbrugstraktorer

— »land- og skovbrugstraktor«: ethvert motorkøretøj på hjul eller bælter, som har mindst to aksler, og hvis væsentligste funktion ligger i dets trækkraft, og som endvidere specielt er indrettet til at trække, skubbe, bære eller drive visse redskaber, maskiner eller påhængskøretøjer, der benyttes i land- eller skovbrug, og som kun sekundært benyttes til person- eller godsbefordring på vej eller til på vej at trække køretøjer, der benyttes til person- eller godsbefordring.

4. Medlemsstaterne kan efter samråd med Kommissionen fastsætte lavere hastigheder end de i stk. 3, andet og tredje led, angivne, såfremt det anføres på kørekortet.

5. For så vidt angår underkategori A1 kan medlemsstaterne fastsætte strengere supplerende normer.

6 Medlemsstaterne kan med Kommissionens samtykke undtage visse særlige typer motorkøretøjer, som f.eks. specialkøretøjer til handicappede, fra anvendelsen af denne artikel.

Artikel 4

1. Kørektoret skal bære påtegning om, på hvilke vilkår dets indehaver må køre.

2. Når kørsel på grund af fysiske handicap kun må ske i særlige typer køretøjer eller i særlige indrettede køretøjer, skal den i artikel 7 omhandlede prøve til kontrol af færdigheder og adfærd foregå i et sådant køretøj.

Artikel 5

1. For udstedelse af kørekort gælder følgende betingelser:

a) kørekort til kategori C og D kan kun udstedes til førere, der allerede har kørekort til kategori B

b) kørekort til kategori B + E, C + E og D + E kan kun udstedes til førere, der allerede har kørekort til henholdsvis kategori B, C og D.

2. Gyldigheden af et kørekort fastsættes således:

a) det til kategori C + E eller D + E gyldige kørekort giver ret til af føre sammenkoblede køretøjer i kategori B + E

b) det til kategori C + E gyldige kørekort giver ret til at føre køretøj i kategori D + E, når indehaveren allerede har kørekort til kategori D.

3. Medlemsstaterne kan fastsætte følgende ækvivalensregler for så vidt angår kørsel på deres eget område:

a) kørekort til kategori A og A1 kan ligeledes give ret til at føre trehjulede motorcykler og quadricykler

b) kørekort til kategori B kan ligeledes give ret til at føre lette motorcykler.

4. Efter samråd med Kommissionen kan medlemsstaterne på deres område tillade kørsel med:

a) køretøjer af kategori D1 (med højst 16 siddepladser foruden førerens plads og en tilladt totalmasse på ikke over 3 500 kg, heri ikke iberegnet specialiseret udstyr bestemt til transport af handicappede) for førere, som er fyldt 21 år, og som i mindst to år har haft kørekort til kategori B, forudsat at kørslen finder sted i socialt øjemed for en ikke-kommerciel organisation, og uden at føreren modtager vederlag herfor

b) køretøjer med tilladt totalmasse på over 3 500 kg for førere, som er fyldt 21 år, og som i mindst to år har haft kørekort til kategori B, forudsat at køretøjerne hovedsagelig anvendes stationært til instruktions- eller rekreationsformål, anvendes i socialt øjemed af en ikke-kommerciel organisation, er ændret således, at de ikke kan tjene til transport af mere end ni personer eller til transport af andre varer end dem, der er absolut nødvendige for det relevante formål.

Artikel 6

1. For udstedelse af kørekort gælder følgende alderskrav:

a) 16 år — for underkategori A1 — for underkategori B1

b) 18 år — for kategori A; ret til at føre motorcykel med effekt på over 25 kW og med et forhold mellem effekt og vægt på over 0,16 kW/kg (eller motorcykel med sidevogn med et forhold mellem effekt og vægt på over 0,16 kW/kg) er dog betinget af, at vedkommende person har mindst to års erfaring som fører af motorcykel med lavere specifikationer på grundlag af et kategori A-kørekort. Dette krav kan dog frafaldes, hvis ansøgeren er fyldt 21 år, og hvis der bestås en særlige prøve til kontrol af færdigheder og adfærd — for kategori B og B + E — for kategori C og C + E samt underkategori C1 og C1 + E, jf. dog bestemmelserne om kørsel med sådanne køretøjer i Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 af 20. december 1985 om harmonisering af visse bestemmelser på det sociale område inden for vejtransport ( 5 )

c) 21 år — for kategori D og D + E samt underkategori D1 og D1 + E, jf. dog bestemmelserne om kørsel med sådanne køretøjer i Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85.

2. Medlemsstaterne kan gøre undtagelse fra de for kategori A, B og B + E fastsatte alderskrav og udstede kørekort for disse kategorier til personer, der er fyldt 17 år, med undtagelse af bestemmelserne for kategori A, i stk. 1, litra b), første led, sidste punktum.

3. Medlemsstaterne kan på deres område nægte at anerkende gyldigheden af et kørekort, hvis indehaver ikke er fyldt 18 år.

Artikel 7

1. Udstedelse af kørekort er ligeledes betinget af:

a) at ansøgeren består en prøve til kontrol af færdigheder og adfærd samt en kundskabsprøve og opfylder de lægelige minimumskrav, jf. bilag II og III

b) at den pågældende har sædvanlig bopæl eller forelægger bevis for i mindst seks måneder at have været studerende i den medlemsstat, der udsteder kørekortet.

2. Med forbehold af de bestemmelser, som Rådet vedtager herom, bevarer hver medlemsstat retten til efter nationale kriterier at fastsætte gyldighedsperioden for de kørekort, som den udsteder.

3. Medlemsstaterne kan med Kommissionens samtykke fravige bestemmelserne i bilag III, når disse fravigelser er forenelige med udviklingen i lægevidenskaben og med de i dette bilag fastlagte principper.

4. Med forbehold af de nationale straffelove og -bestemmelser kan medlemsstaterne efter høring af Kommissionen ved udstedelsen af kørekort anvende deres nationale regler vedrørende andre betingelser end de i dette direktiv omhandlede.

5. Ingen person må være indehaver af mere end et kørekort udstedt af en medlemsstat.

▼M3

Artikel 7a

1. Der foretages en underopdeling af de harmoniserede fællesskabskoder i bilag I og Ia efter proceduren i artikel 7b, særlig for kode 04, 05, 44 og 55.

Samme procedure følges, når det skal afgøres, om anvendelsen af visse underopdelte fællesskabskoder i givet fald skal være obligatorisk.

2. De ændringer, der er nødvendige for at tilpasse den del af bilag I og Ia, der vedrører de harmoniserede koder, og bilag II og III til den videnskabelige og tekniske udvikling, vedtages efter proceduren i artikel 7b.

▼M6

Artikel 7b

1. Kommissionen bistås af »Kørekortudvalget«, i det følgende benævnt »udvalget«.

2. Når der henvises til denne artikel, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF ( 6 ), jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

▼B

Artikel 8

1. Når indehaveren af et gyldigt kørekort udstedt i en medlemsstat får sædvanlig bopæl i en anden medlemsstat, kan han anmode om at få sit kørekort ombyttet med et tilsvarende kørekort; den medlemsstat, der foretager ombytningen, skal om fornødent kontrollere, at det hidtige kørekort er gyldigt.

2. Med forbehold af overholdelsen af territorialprincippet i straffelove og -bestemmelser kan bopælsmedlemsstaten på indehaveren af et kørekort, der er udstedt af en anden medlemsstat, anvende sine nationale bestemmelser vedrørende begrænsning, suspension, inddragelse eller annullation af førerretten og om nødvendigt med henblik herpå ombytte dette kørekort.

3. Den medlemsstat, der foretager ombytningen, tilbagesender det gamle kørekort til myndighederne i den medlemsstat, der har udstedt det, med oplysning om årsagen hertil.

4. En medlemsstat kan for en person, der på dens område er omfattet af en af de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 2, nægte at anerkende gyldigheden af ethvert kørekort, der er udstedt af en anden medlemsstat til denne person.

En medlemsstat kan endog nægte at udstede et kørekort til en ansøger, som er omfattet af en sådan foranstaltninger i en anden medlemsstat.

5. Hvis et kørekort er gået tabt eller er blevet stjålet, kan et andet udstedes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor indehaveren har sædvanlig bopæl; disse foretager udstedelsen på grundlag af de oplysninger, som de ligger inde med, eller eventuelt på grundlag af en attestation fra de kompetente myndigheder i den medlemsstat, der har udstedt det oprindelige kørekort.

6. Når en medlemsstat ombytter et kørekort udstedt af et tredjeland med et kørekort efter EF-modellen, skal der i sidstnævnte kørekort ske en påtegning herom samt om enhver senere fornyelse eller ombytning heraf.

Ombytning kan kun ske, hvis det kørekort, der er udstedt af et tredjeland, afleveres til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, der foretager ombytningen. Hvis indehaveren af et sådant kørekort flytter til en anden medlemsstat, kan denne anden medlemsstat undlade at anvende artikel 1, stk. 2, i dette direktiv.

Artikel 9

I dette direktiv forstås ved »sædvanlig bopæl« det sted, hvor en person sædvanligvis opholder sig, dvs. i mindst 185 dage inden for et kalenderår, som følge af sin personlige eller erhvervsmæssige tilknytning, eller når der er tale om en person uden erhvervsmæssig tilknytning, som følge af den personlige tilknytning, der viser, at der består en tæt forbindelse mellem personen og dennes bopælssted.

Den sædvanlige bopæl for en person, hvis personlige tilknytning findes et andet sted end den erhvervsmæssige tilknytning, og som derfor skiftevis må opholde sig forskellige steder i to eller flere medlemsstater, anses dog for at befinde sig på det sted, hvortil den pågældende har personlig tilknytning, såfremt han med regelmæssige mellemrum vender tilbage hertil. Sidstnævnte betingelse kræves ikke opfyldt, hvis personen opholder sig i en anden medlemsstat med henblik på at udføre et tidsbegrænset hverv. Optagelse på en undervisningsinstitution indebærer ikke en ændring af den sædvanlige bopæl.

Artikel 10

Efter samtykke fra Kommissionen fastlægger medlemsstaterne reglerne for ækvivalens mellem de kategorier af kørekort, som er udstedt inden dette direktivs iværksættelse, og de i artikel 3 definerede kategorier.

Efter samtykke fra Kommissionen kan medlemsstaterne i deres nationale lovgivninger foretage de tilpasninger, der er nødvendige for iværksættelsen af artikel 8, stk. 4, 5 og 6.

Artikel 11

Rådet foretager fem år efter direktivets iværksættelse og på forslag af Kommeissionen en gennemgang af de nationale bestemmelser om de valgfri underkategorier, som måtte være indført i medfør af artikel 3, med henblik på eventuel harmonisering eller ophævelse af disse.

Artikel 12

1. Medlemsstaterne vedtager efter samråd med Kommissionen inden den 1. juli 1994 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at tilpasse sig dette direktiv fra den 1. juli 1996.

2. Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.

3. Medlemsstaterne bistår hinanden ved gennemførelsen af dette direktiv og udveksler om nødvendigt oplysninger om udstedte kørekort.

Artikel 13

Direktiv 80/1263/EØF ophæves pr. 1. juli 1996.

Artikel 14

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.









BILAG I

BESTEMMELSER VEDRØRENDE MODELLEN TIL KØREKORT

1. EF-kørekortet er lyserødt og ydermålene følgende: højde 106 mm bredde 222 mm

2. Kørekortet består af seks sider: Side 1: — den udstedende medlemsstats nationalitetsmærke — angivelse af navnet på den udstedende medlemsstat er valgfri ▼M7 — den udstedende medlemsstats nationalitetsmærke er følgende: — B : Belgien BG : Bulgarien CZ : Den Tjekkiske Republik DK : Danmark D : Tyskland EST : Estland GR : Grækenland E : Spanien F : Frankrig IRL : Irland I : Italien CY : Cypern LV : Letland LT : Litauen L : Luxembourg H : Ungarn M : Malta NL : Nederlandene A : Østrig PL : Polen P : Portugal RO : Rumænien SLO : Slovenien SK : Slovakiet FIN : Finland S : Sverige UK : Det Forenede Kongerige ▼B — ordet »kørekort« er trykt med store bogstaver på den udstedende medlemsstats sprog; det anføres efter en passende afstand og med små bogstaver på de øvrige fællesskabssprog — angivelsen »EF-model« er trykt på den udstedende medlemsstats sprog. Side 2: 1. indehaverens efternavn 2. indehaverens fornavn 3. indehaverens fødselsdato og fødested 4. angivelse af den kompetente myndighed, der udsteder kørekortet (herunder udstedelsesstedet og -datoen samt myndighedens stempel) 5. kørekortets nummer 6. foto af indehaveren 7. indehaverens underskrift 8. bopæl eller postadresse (valgfrit). Side 3 og 4: (under)kategorier af køretøjer, udstedelsesdato for (under)kategorien, gyldighedsperioden, myndighedens stempel (eller stempelmærke) og eventuelle supplerende eller restriktive angivelser i kodeform ud for hver (under)kategori. En medlemsstat kan undlade at nævne de underkategorier, der ikke er omhandlet i dens nationale lovgivning, på de kørekørt, den udsteder. De koder, der anvendes på side 4, er følgende: ▼M4 — kode 01 til 99 : harmoniserede fællesskabskoder FØRER (lægelige årsager) 01. Synskorrektion og/eller beskyttelse 01.01Briller 01.02Kontaktlinse(r) 01.03Beskyttelsesbriller 01.04Uigennemsigtig linse 01.05Øjenklap 01.06Briller eller kontaktlinser 02. Høreapparat/kommunikationshjælp 02.01Høreapparat til det ene øre 02.02Høreapparat til begge ører 03. Arm- eller benprotese/-ortese 03.01Armprotese/-ortese 03.02Benprotese/-ortese 05. Begrænset kørsel (underkoden skal anvendes, kørsel begrænset af lægelige årsager) 05.01Begrænset til kørsel i dagtimer (f.eks. en time efter solopgang til en time før solnedgang) 05.02Begrænset til kørsel inden for en radius af … km fra kørekortindehaverens bolig eller kun inden for by/region … 05.03Begrænset til kørsel uden passagerer 05.04Begrænset til kørsel med en hastighed på højst … km/h 05.05Begrænset til kørsel under ledsagelse af en person med kørekort 05.06Begrænset til kørsel uden trailer 05.07Ingen kørsel på motorvej 05.08Ingen alkohol KØRETØJSTILPASNINGER 10. Tilpasset gearkasse 10.01Manuelt gear ▼M9 10.02Køretøjer uden koblingspedal (eller manuelt betjent koblingshåndtag for kategori A eller A1) ▼M4 10.03Elektronisk styret gear 10.04Tilpasset gearstang 10.05Begrænset antal gear 15. Tilpasset kobling 15.01Tilpasset koblingspedal 15.02Manuel kobling 15.03Automatisk kobling 15.04Afskærmet/sammenklappelig/aftagelig koblingspedal 20. Tilpasset bremsemekanisme 20.01Tilpasset bremsepedal 20.02Større bremsepedal 20.03Bremsepedal til venstre fod 20.04Bremsepedal til skosål 20.05Vippebremsepedal 20.06(Tilpasset) manuel driftsbremse 20.07Forstærket bremse — maksimal betjeningskraft 20.08Nødbremse indbygget i driftsbremse — maksimal betjeningskraft 20.09Tilpasset parkeringsbremse 20.10Elbetjent parkeringsbremse 20.11Tilpasset fodbetjent parkeringsbremse 20.12Afskærmet/sammenklappelig/aftagelig bremsepedal 20.13Knæbetjent bremse 20.14Elbetjent driftsbremse 25. Tilpasset speedermekanisme 25.01Tilpasset gaspedal 25.02Gaspedal til skosål 25.03Vippegaspedal 25.04Manuelt gashåndtag 25.05Knæbetjent gashåndtag 25.06Servogaspedal/håndtag (elektronisk, pneumatisk osv.) 25.07Gaspedal til venstre for bremsepedal 25.08Gaspedal til venstre 25.09Afskærmet/sammenklappelig/aftagelig gaspedal 30. Tilpassede kombinerede bremse- og speedermekanismer 30.01Parallelle pedaler 30.02Pedaler i (eller næsten i) samme niveau 30.03Gas og bremse med glideskinne 30.04Gas og bremse med glideskinne og ortese 30.05Sammenklappelig/aftagelig gas- og bremsepedal 30.06Hævet gulv 30.07Afskærmning ved siden af bremsepedalen 30.08Afskærmning til protese ved siden af bremsepedalen 30.09Afskærmning foran gas- og bremsepedal 30.10Hæl-/benstøtte 30.11Elbetjent gas og bremse 35. Tilpassede betjeningsorganer 35.01Betjeningsorganer kan betjenes uden negativ virkning på styring og håndtering af køretøjet 35.02Betjeningsorganerne betjenes uden at slippe rat og hjælpeudstyr (knop, gaffelgreb osv.) 35.03Betjeningsorganerne betjenes uden at slippe rat og hjælpeudstyr (knop, gaffelgreb osv.) med venstre hånd 35.04Betjeningsorganerne betjenes uden at slippe rat og hjælpeudstyr (knop, gaffelgreb osv.) med højre hånd 35.05Betjeningsorganerne betjenes uden at slippe rat og hjælpeudstyr (knop, gaffelgreb osv.) og den kombinerede gas/bremse 40. Tilpasset styring 40.01Standard servostyring 40.02Forstærket servostyring 40.03Styring med reservesystem 40.04Forlænget ratstamme 40.05Tilpasset rat (større og/eller tykkere rat, rat med mindre diameter osv.) 40.06Skråt rat 40.07Lodret rat 40.08Vandret rat 40.09Fodbetjent styring 40.10Alternativ tilpasset styring (joystick osv.) 40.11Ratknop 40.12Håndortese på rattet 40.13Med tenodese-ortese 42. Tilpasset (-ede) førerspejl(e) 42.01Udvendigt førerspejl i (venstre eller) højre side 42.02Udvendigt førerspejl på forskærmen 42.03Ekstra indvendigt førerspejl, som giver overblik over trafikken 42.04Indvendigt panoramaspejl 42.05Indvendigt førerspejl, som dækker den blinde vinkel 42.06Elbetjent(e) udvendigt (-ede) førerspejl(e) 43. Tilpasset førersæde 43.01Førersæde med god udsynshøjde i normal afstand fra rat og pedaler 43.02Førersæde tilpasset kropsformen 43.03Førersæde med sidestøtte for øget siddestabilitet 43.04Førersæde med armlæn 43.05Forlænget førersæde på glideskinner 43.06Tilpasset sikkerhedssele 43.07H-type sikkerhedssele 44. Tilpasning af motorcykel (underkode skal anvendes) 44.01Kombineret betjening af begge bremser 44.02(Tilpasset) håndbetjent forhjulsbremse 44.03(Tilpasset) fodbetjent baghjulsbremse 44.04(Tilpasset) gashåndtag 44.05(Tilpasset) manuelt gear og manuel kobling 44.06(Tilpasset (-ede)) førerspejl(e) 44.07(Tilpassede) betjeningsorganer (retningsvisere, bremselys, …) 44.08Sædehøjde, som giver føreren mulighed for siddende at have begge fødder på jorden samtidig. 45. Motorcykel kun med sidevogn 50. Begrænset til et bestemt køretøj/stelnummer (køretøjets identifikationsnummer — KIN) 51. Begrænset til et bestemt køretøj/registreringsnummer (køretøjets registreringsnummer — KRN) FORVALTNING 70. Ombyttet kørekort nr. … udstedt af … (for tredjelande EU/UNECE-mærke, f.eks. 70.0123456789.NL) 71. Duplikat af kørekort nr. … (for tredjelande EU/UNECE-mærke, f.eks. 71.987654321.HR) 72. Begrænset til kategori A-køretøjer med slagvolumen på højst 125 cm3 og motoreffekt på højst 11 kW (A1) 73. Begrænset til kategori B-køretøjer, trehjulede motorcykler og quadricykler med motor (B1) 74. Begrænset til kategori C-køretøjer med tilladt totalmasse på ikke over 7 500 kg (C1) 75. Begrænset til kategori D-køretøjer med højst 16 siddepladser foruden førerens plads (D1) 76. Begrænset til kategori C-køretøjer med tilladt totalmasse på ikke over 7 500 kg (C1) med en påhængsvogn med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg, hvis den samlede vogntogsvægt ikke overstiger 12 000 kg, og påhængskøretøjets tilladte totalmasse ikke overstiger det trækkende køretøjs egenvægt (C1 + E) 77. Begrænset til kategori D-køretøjer med højst 16 siddepladser foruden førerens plads (D1) med en påhængsvogn med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg, såfremt a) den tilladte vogntogsvægt ikke overstiger 12 000 kg, og påhængskøretøjets tilladte totalmasse ikke overstiger det trækkende køretøjs egenvægt, og b) påhængskøretøjet ikke bruges til personbefordring (D1 + E) ▼M9 78. Begrænset til køretøjer uden koblingspedal (eller manuelt betjent koblingshåndtag for kategori A eller A1) ▼M4 79. (…) Begrænset til køretøjer, som opfylder de i parentes anførte specifikationer i forbindelse med anvendelse af direktivets artikel 10, stk. 1 90.01:til venstre 90.02:til højre 90.03:venstre 90.04:højre 90.05:hånd 90.06:fod 90.07:anvendelig ▼M5 95. Chauffør, der er indehaver af et kvalifikationsbevis, som opfylder kravet om erhvervskvalifikationer i artikel 3, indtil … (f.eks.: 95.01.01.2012) ▼B — kode 100 og derover : nationale koder, der kun gælder ved færdsel på den udstedende stats område. Datoen for første udstedelse for hver kategori skal opføres igen på side 3 ved eventuel senere erstatning eller ombytning af kørekortet. Side 5: denne side, der er blank, kan indeholde oplysninger såsom — perioder med eventuel inddragelse af førerretten — grove overtrådelser, der er begået på bopælslandets område, og som tages i betragtning i de regler for kontrol med førere af motorkøretøjer, der gælder i dette land. Side 6: — tilladelser, der er begrænset til den stat, der har udstedt dem i henhold til ækvivalensregler, eller for køretøjskategorier, der ikke er omfattet af dette direktiv (herunder udstedelses- og gyldighedsdatoer) — rubrikker til (valgfri) angivelse af adresseforandring.

3. Angivelserne på andre sider end side 1 affattes på den udstedende medlemsstats sprog. ▼M7 Hvis en medlemsstat ønsker at affatte disse angivelser på et andet nationalt sprog end et af følgende sprog: bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, udarbejder den en tosproget udgave af kørekortet med et af de nævnte sprog, med forbehold af de øvrige bestemmelser i dette bilag. ▼B

4. Når indehaveren af et kørekort udstedt i én medlemsstat har erhvervet sædvanlig bopæl i en anden medlemsstat, kan denne medlemsstat angive — adresseforandring(er) på side 6 — oplysninger, der er nødvendige af administrative hensyn i forbindelse med kørekortets anvendelse, såsom alvorlige overtrædelser begået på statens område, på side 5 under forudsætning af, at denne type oplysninger også angives på de kørekort, den udsteder, og at der er plads til dette.

Som en undtagelse fra punkt 2 i dette bilag tillades det, at kørekort udstedt i Det Forenede Kongerige ikke indeholder et foto af indehaveren i en periode på højst ti år efter vedtagelsen af dette direktiv.

EF-MODEL TIL KØREKORT

EKSEMPEL PÅ KØREKORT AF EF-MODEL: BELGISK KØREKORT

(Til orientering)

▼M2









BILAG Ia

BESTEMMELSER VEDRØRENDE EF-MODELLEN TIL KØREKORT

(Alternativ til modellen i bilag I)

1. De fysiske egenskaber ved EF-modellen til kørekort er i overensstemmelse med ISO-standard 7810 og 7816-1. Verifikationsmetoderne for kørekort med henblik på at sikre overensstemmelse med internationale standarder skal være i overensstemmelse med ISO 10373.

2. Kørekortet har to sider Side 1: a) betegnelsen »kørekort« trykt med store bogstaver på den udstedende medlemsstats sprog b) angivelse af navnet på den udstedende medlemsstat er valgfrit ▼M7 c) den udstedende medlemsstats nationalitetsmærke, trykt i negativ i et blåt rektangel og omgivet af 12 gule stjerner; nationalitetsmærkerne er følgende: B : Belgien BG : Bulgarien CZ : Den Tjekkiske Republik DK : Danmark D : Tyskland EST : Estland GR : Grækenland E : Spanien F : Frankrig IRL : Irland I : Italien CY : Cypern LV : Letland LT : Litauen L : Luxembourg H : Ungarn M : Malta NL : Nederlandene A : Østrig PL : Polen P : Portugal RO : Rumænien SLO : Slovenien SK : Slovakiet FIN : Finland S : Sverige UK : Det Forenede Kongerige. ▼M2 d) kørekortets specifikke oplysninger nummereret således: 1) indehaverens efternavn 2) indehaverens fornavn(e) 3) indehaverens fødselsdato og fødested a) udstedelsesdato b) udløbsdato eller, hvis dokumentets gyldighedsperiode ikke er begrænset, en streg c) angivelse af den myndighed, der udsteder kørekortet (kan trykkes på side 2) d) foruden det nummer, der er anført i rubrik 5, et andet nummer, der tjener administrative hensyn (valgfrit) 4) 5) kørekortnummer 6) foto af indehaveren 7) indehaverens underskrift 8) bopæl eller postadresse (valgfrit) 9) (under)kategorier af køretøjer, som indehaveren har ret til at føre (nationale kategorier trykkes med andre typer end de harmoniserede kategorier) ▼M7 e) betegnelsen »EF-model« på den udstedende medlemsstats sprog og betegnelsen »kørekort« på Fællesskabets andre sprog trykt med rosa på en sådan måde, at det udgør kørekortets baggrund: Свидетелство за управление на МПС Permiso de Conducción Řidičský průkaz Kørekort Führerschein Juhiluba Άδεια Οδήγησης Driving Licence Permis de conduire Ceadúnas Tiomána Patente di guida Vadītāja apliecība Vairuotojo pažymėjimas Vezetői engedély Liċenzja tas-Sewqan Rijbewijs Prawo Jazdy Carta de Condução Permis de conducere Vodičský preukaz Vozniško dovoljenje Ajokortti Körkort ▼M2 f) farveangivelse: — blå : Reflex blue Pantone — gul : Pantone yellow. Side 2: 9) (under)kategorier af køretøjer, som indehaveren har ret til at føre (nationale kategorier trykkes med andre typer end de harmoniserede kategorier) 10) udstedelsesdato for hver enkelt (under)kategori (denne dato skal anføres igen på det nye kørekort ved senere erstatning eller ombytning) 11) udløbsdato for hver enkelt (under)kategori 12) eventuelle supplerende eller restriktive angivelser i kodeform ud for hver (under)kategori. Følgende koder anvendes: ▼M4 — kode 01 til 99 : harmoniserede fællesskabskoder FØRER (lægelige årsager) 01. Synskorrektion og/eller beskyttelse 01.01Briller 01.02Kontaktlinse(r) 01.03Beskyttelsesbriller 01.04Uigennemsigtig linse 01.05Øjenklap 01.06Briller eller kontaktlinser 02. Høreapparat/kommunikationshjælp 02.01Høreapparat til det ene øre 02.02Høreapparat til begge ører 03. Arm- eller benprotese/-ortese 03.01Armprotese/-ortese 03.02Benprotese/-ortese 05. Begrænset kørsel (underkoden skal anvendes, kørsel begrænset af lægelige årsager) 05.01Begrænset til kørsel i dagtimer (f.eks. en time efter solopgang til en time før solnedgang) 05.02Begrænset til kørsel inden for en radius af … km fra kørekortindehaverens bolig eller kun inden for by/region … 05.03Begrænset til kørsel uden passagerer 05.04Begrænset til kørsel med en hastighed på højst … km/h 05.05Begrænset til kørsel under ledsagelse af en person med kørekort 05.06Begrænset til kørsel uden trailer 05.07Ingen kørsel på motorvej 05.08Ingen alkohol KØRETØJSTILPASNINGER 10. Tilpasset gearkasse 10.01Manuelt gear ▼M9 10.02Køretøjer uden koblingspedal (eller manuelt betjent koblingshåndtag for kategori A eller A1) ▼M4 10.03Elektronisk styret gear 10.04Tilpasset gearstang 10.05Begrænset antal gear 15. Tilpasset kobling 15.01Tilpasset koblingspedal 15.02Manuel kobling 15.03Automatisk kobling 15.04Afskærmet/sammenklappelig/aftagelig koblingspedal 20. Tilpasset bremsemekanisme 20.01Tilpasset bremsepedal 20.02Større bremsepedal 20.03Bremsepedal til venstre fod 20.04Bremsepedal til skosål 20.05Vippebremsepedal 20.06(Tilpasset) manuel driftsbremse 20.07Forstærket bremse — maksimal betjeningskraft 20.08Nødbremse indbygget i driftsbremse — maksimal betjeningskraft 20.09Tilpasset parkeringsbremse 20.10Elbetjent parkeringsbremse 20.11Tilpasset fodbetjent parkeringsbremse 20.12Afskærmet/sammenklappelig/aftagelig bremsepedal 20.13Knæbetjent bremse 20.14Elbetjent driftsbremse 25. Tilpasset speedermekanisme 25.01Tilpasset gaspedal 25.02Gaspedal til skosål 25.03Vippegaspedal 25.04Manuelt gashåndtag 25.05Knæbetjent gashåndtag 25.06Servogaspedal/håndtag (elektronisk, pneumatisk osv.) 25.07Gaspedal til venstre for bremsepedal 25.08Gaspedal til venstre 25.09Afskærmet/sammenklappelig/aftagelig gaspedal 30. Tilpassede kombinerede bremse- og speedermekanismer 30.01Parallelle pedaler 30.02Pedaler i (eller næsten i) samme niveau 30.03Gas og bremse med glideskinne 30.04Gas og bremse med glideskinne og ortese 30.05Sammenklappelig/aftagelig gas- og bremsepedal 30.06Hævet gulv 30.07Afskærmning ved siden af bremsepedalen 30.08Afskærmning til protese ved siden af bremsepedalen 30.09Afskærmning foran gas- og bremsepedal 30.10Hæl-/benstøtte 30.11Elbetjent gas og bremse 35. Tilpassede betjeningsorganer 35.01Betjeningsorganer kan betjenes uden negativ virkning på styring og håndtering af køretøjet 35.02Betjeningsorganerne betjenes uden at slippe rat og hjælpeudstyr (knop, gaffelgreb osv.) 35.03Betjeningsorganerne betjenes uden at slippe rat og hjælpeudstyr (knop, gaffelgreb osv.) med venstre hånd 35.04Betjeningsorganerne betjenes uden at slippe rat og hjælpeudstyr (knop, gaffelgreb osv.) med højre hånd 35.05Betjeningsorganerne betjenes uden at slippe rat og hjælpeudstyr (knop, gaffelgreb osv.) og den kombinerede gas/bremse 40. Tilpasset styring 40.01Standard servostyring 40.02Forstærket servostyring 40.03Styring med reservesystem 40.04Forlænget ratstamme 40.05Tilpasset rat (større og/eller tykkere rat, rat med mindre diameter osv.) 40.06Skråt rat 40.07Lodret rat 40.08Vandret rat 40.09Fodbetjent styring 40.10Alternativ tilpasset styring (joystick osv.) 40.11Ratknop 40.12Håndortese på rattet 40.13Med tenodese-ortese 42. Tilpasset (-ede) førerspejl(e) 42.01Udvendigt førerspejl i (venstre eller) højre side 42.02Udvendigt førerspejl på forskærmen 42.03Ekstra indvendigt førerspejl, som giver overblik over trafikken 42.04Indvendigt panoramaspejl 42.05Indvendigt førerspejl, som dækker den blinde vinkel 42.06Elbetjent(e) udvendigt (-ede) førerspejl(e) 43. Tilpasset førersæde 43.01Førersæde med god udsynshøjde i normal afstand fra rat og pedaler 43.02Førersæde tilpasset kropsformen 43.03Førersæde med sidestøtte for øget siddestabilitet 43.04Førersæde med armlæn 43.05Forlænget førersæde på glideskinner 43.06Tilpasset sikkerhedssele 43.07H-type sikkerhedssele 44. Tilpasning af motorcykel (underkode skal anvendes) 44.01Kombineret betjening af begge bremser 44.02(Tilpasset) håndbetjent forhjulsbremse 44.03(Tilpasset) fodbetjent baghjulsbremse 44.04(Tilpasset) gashåndtag 44.05(Tilpasset) manuelt gear og manuel kobling 44.06(Tilpasset (-ede)) førerspejl(e) 44.07(Tilpassede) betjeningsorganer (retningsvisere, bremselys, …) 44.08Sædehøjde, som giver føreren mulighed for siddende at have begge fødder på jorden samtidig. 45. Motorcykel kun med sidevogn 50. Begrænset til et bestemt køretøj/stelnummer (køretøjets identifikationsnummer — KIN) 51. Begrænset til et bestemt køretøj/registreringsnummer (køretøjets registreringsnummer — KRN) FORVALTNING 70. Ombyttet kørekort nr. … udstedt af … (for tredjelande EU/UNECE-mærke, f.eks. 70.0123456789.NL) 71. Duplikat af kørekort nr. … (for tredjelande EU/UNECE-mærke, f.eks. 71.987654321.HR) 72. Begrænset til kategori A-køretøjer med slagvolumen på højst 125 cm3 og motoreffekt på højst 11 kW (A1) 73. Begrænset til kategori B-køretøjer, trehjulede motorcykler og quadricykler med motor (B1) 74. Begrænset til kategori C-køretøjer med tilladt totalmasse på ikke over 7 500 kg (C1) 75. Begrænset til kategori D-køretøjer med højst 16 siddepladser foruden førerens plads (D1) 76. Begrænset til kategori C-køretøjer med tilladt totalmasse på ikke over 7 500 kg (C1) med en påhængsvogn med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg, hvis den samlede vogntogsvægt ikke overstiger 12 000 kg, og påhængskøretøjets tilladte totalmasse ikke overstiger det trækkende køretøjs egenvægt (C1 + E) 77. Begrænset til kategori D-køretøjer med højst 16 siddepladser foruden førerens plads (D1) med en påhængsvogn med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg, såfremt a) den tilladte vogntogsvægt ikke overstiger 12 000 kg, og påhængskøretøjets tilladte totalmasse ikke overstiger det trækkende køretøjs egenvægt, og b) påhængskøretøjet ikke bruges til personbefordring (D1 + E) ▼M9 78. Begrænset til køretøjer uden koblingspedal (eller manuelt betjent koblingshåndtag for kategori A eller A1) ▼M4 79. (…) Begrænset til køretøjer, som opfylder de i parentes anførte specifikationer i forbindelse med anvendelse af direktivets artikel 10, stk. 1 90.01:til venstre 90.02:til højre 90.03:venstre 90.04:højre 90.05:hånd 90.06:fod 90.07:anvendelig ▼M5 95. Chauffør, der er indehaver af et kvalifikationsbevis, som opfylder kravet om erhvervskvalifikationer i artikel 3, indtil … (f.eks.: 95.01.01.2012) ▼M2 — kode 100 og derover : nationale koder, der kun gælder ved færdsel på den udstedende medlemsstats område. Hvis en kode gælder for alle de (under)kategorier, for hvilke kørekortet er udstedt, kan den trykkes under kolonne 9, 10 og 11. 13) Plads til at værtsmedlemsstaten i forbindelse med anvendelsen af punkt 3, litra a), i dette bilag, eventuelt kan påføre kørekortet påtegninger, der er nødvendige af administrative hensyn. 14) Plads til, at den udstedende medlemsstat eventuelt kan påføre kørekortet påtegninger, der er nødvendige af administrative hensyn, eller som vedrører trafiksikkerheden (valgfrit). Hvis påtegningen falder ind under en af de rubrikker, der er anført i dette bilag, skal nummeret på denne rubrik angives foran påtegningen. Med indehaverens udtrykkelige, skriftlige samtykke kan der på denne plads ligeledes påføres påtegninger, som ikke er nødvendige af administrative hensyn eller vedrører trafiksikkerheden; medtagelsen af sådanne påtegninger påvirker på ingen måde anvendelsen af modellen som kørekort. a) b) En forklaring på de nummererede rubrikker på kørekortets side 1 og 2 (i hvert fald rubrik 1, 2, 3, 4a, 4b, 4c, 5, 10, 11 og 12). Hvis en medlemsstat ønsker at affatte disse angivelser på et andet nationalt sprog end et af følgende sprog: bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, udarbejder den en tosproget udgave af kørekortet med et af de nævnte sprog, med forbehold af de øvrige bestemmelser i dette bilag. c) Der skal på EF-kørekortmodellen afsættes en tom plads, således at der er mulighed for på dette sted at indsætte en mikroprocessor eller en anden tilsvarende edb-anordning.

3. Særlige bestemmelser a) Når indehaveren af et kørekort, der er udstedt af en medlemsstat i overensstemmelse med dette bilag, har taget fast ophold i en anden medlemsstat, kan denne stat påføre kørekortet påtegninger, der er nødvendige af administrative hensyn, under forudsætning af at den også anfører den slags angivelser på de kørekort, den selv udsteder, samt at der er plads dertil. b) Efter at have rådført sig med Kommissionen kan medlemsstaterne tilføje farver eller markeringer (stregkoder, nationalitetsmærker, sikkerhedselementer osv.) med forbehold af de øvrige bestemmelser i dette bilag. I forbindelse med gensidig anerkendelse af kørekort må stregkoden ikke indeholde andre oplysninger end dem, der allerede er letlæseligt anført på kørekortet, eller som er nødvendige for at kunne udstede kørekortet.

Side 1 Side 2

▼M4









BILAG II

I. MINDSTEKRAV TIL KØREPRØVER

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at aspiranter til kørekort har den fornødne viden og de fornødne færdigheder samt udviser den adfærd, der kræves for at føre et motorkøretøj. De prøver, som anvendes til at konstatere dette, skal bestå af:

— en teoretisk prøve, og derefter

— en praktisk prøve.

I det følgende beskrives, hvordan prøverne skal gennemføres.

A. TEORETISK PRØVE

1. Form

Den valgte form skal sikre, at aspiranten har den fornødne viden om de emner, der er anført i punkt 2 til 4.

Alle aspiranter til kørekort til en kategori, som har bestået teoriprøven til en anden kategori, kan undtages fra de fælles bestemmelser i punkt 2 til 4.

2. Fælles indhold for alle køretøjskategorier.

2.1. Der skal stilles spørgsmål inden for hvert af følgende punkter; udformningen af de enkelte spørgsmål overlades til medlemsstaterne: 2.1.1. Færdselsreglerne: — navnlig færdselstavler, markeringer og signaler, vigepligt og hastighedsbegrænsninger. 2.1.2. Føreren: — vigtigheden af årvågenhed og optræden over for andre trafikanter — opfattelses-, vurderings- og beslutningsevne samt ikke mindst reaktionstid og ændringer i førerens adfærd i forbindelse med påvirkning af alkohol, narkotika, lægemidler, sindsbevægelse og træthed. 2.1.3. Vejen: — de vigtigste principper for sikkerhedsafstand mellem køretøjer, bremselængde og for køretøjets stabilitet under forskellige vejr- og vejforhold — risikomomenter ved kørslen i forbindelse med forskellige vejforhold, navnlig deres skiften under forskellige vejrforhold og på forskellige tider af døgnet — de forskellige vejtypers særlige kendetegn og de lovbestemmelser, der gælder for dem. ▼M9 — sikker kørsel i vejtunneller. ▼M4 2.1.4. Andre trafikanter: — særlige risikomomenter på grund af andre trafikanters manglende erfaring, bl.a. de mest udsatte kategorier, såsom børn, fodgængere, cyklister og gangbesværede — risici i forbindelse med forskellige køretøjstypers bevægelser og køreegenskaber samt førernes forskellige muligheder for udsyn. 2.1.5. Almindelige regler, forskrifter og andet: — regler vedrørende de administrative dokumenter, som benyttelse af køretøjet kræver — almindelige regler for, hvorledes føreren skal forholde sig ved ulykkestilfælde (advarselsafmærkning og alarm), og hvad den pågældende i givet fald kan gøre for at komme trafikofre til hjælp — sikkerhedsfaktorer i forbindelse med køretøjet, dets belæsning og befordring af personer. 2.1.6. Forsigtighedsregler, som skal iagttages, når køretøjet forlades. 2.1.7. Mekaniske forhold, som påvirker færdselssikkerheden; aspiranten skal kunne opdage de mest almindelige fejl, især ved styretøj, ophængning, bremser, dæk, lygter og tegngivningsapparater, refleksanordninger, førerspejle, forrude, vinduesviskere, udstødningssystemet, sikkerhedsseler og signalhorn. 2.1.8. Køretøjets sikkerhedsudstyr, herunder navnlig brug af sikkerhedsseler, nakkestøtter og sikkerhedsudstyr til børn. 2.1.9. Regler for køretøjets benyttelse, som vedrører respekten for miljøet (korrekt anvendelse af signalhorn, moderat brændstofforbrug, begrænsning af forurenende emissioner osv.).

3. Særlige bestemmelser for kategori A og A1

3.1. Obligatorisk kontrol af generel viden om: 3.1.1. Anvendelse af beskyttende udstyr som handsker, støvler, motorcykeltøj og styrthjelm. 3.1.2. Motorcyklisters synlighed for andre trafikanter. 3.1.3. Risikofaktorer i forbindelse med forskellige vejforhold, som nævnt i det foregående, med særlig opmærksomhed rettet mod glatte overflader som kloakdæksler, vejmarkeringer som f.eks. linjer, pile og sporvognsskinner. 3.1.4. Mekaniske forhold i forbindelse med færdselssikkerhed, som beskrevet i det foregående, med særlig opmærksomhed rettet mod nødbremsehåndtag, oliestand og kæde.

4. Særlige bestemmelser for kategori C, C + E, C1, C1 + E, D, D + E, D1 og D1 + E

4.1. Obligatorisk kontrol af generel viden om: 4.1.1. Regler om køretid og hvileperioder som fastlagt i Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 ( 7 ) samt om anvendelse af fartskriver som fastlagt i Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 ( 8 ). 4.1.2. Regler for den pågældende transporttype: varer eller passagerer. 4.1.3. Køretøjs- og transportdokumenter, som kræves ved national og international godskørsel og personbefordring. 4.1.4. Forholdsregler i forbindelse med ulykkestilfælde; viden om, hvad der skal gøres i tilfælde af en ulykke eller lignende, herunder nødhjælp som f.eks. evakuering af passagerer og grundlæggende kendskab til førstehjælp. 4.1.5. Forholdsregler ved afmontering og montering af hjul. 4.1.6. Bestemmelser vedrørende vægt og mål samt regler for hastighedsbegrænsere. 4.1.7. Begrænsninger af synsfeltet på grund af køretøjets udformning. 4.1.8. Evne til at læse vejkort og planlægning af rute, herunder brug af elektroniske navigationssystemer (valgfrit). 4.1.9. Sikkerhedsfaktorer i forbindelse med køretøjets læsning: kontrol af lasten (placering og fastgørelse), problemer med forskellige typer last (f.eks. væsker, hængende last, …), læsning og aflæsning af varer samt anvendelse af læsseudstyr (kun kategori C, C + E, C1 og C1 + E). 4.1.10. Førerens ansvar ved passagerbefordring, passagerernes komfort og sikkerhed, befordring af børn, nødvendige kontroller før kørslen; alle slags busser bør indgå i teoriprøven (busser til offentlig transport, langtursbusser, busser med specialmål, …) (kun kategori D, D + E, D1 og D1 + E).

4.2. Obligatorisk kontrol af generel viden om følgende yderligere bestemmelser vedrørende kategori C, C + E, D og D + E: 4.2.1. Principperne for opbygning og funktion af forbrændingsmotorer, væsker (f.eks. motorolie, kølervæske, sprinklervæske), brændstofsystemet, det elektriske system, tændingen, transmissionssystemet (kobling, gearkasse osv.). 4.2.2. Smøring og frostsikring. 4.2.3. Principperne for opbygning, montering, korrekt anvendelse og vedligeholdelse af dæk. 4.2.4. Principperne for forskellige typer bremsesystemer, disses funktion, vigtigste dele, tilslutning, betjening og daglige vedligeholdelse samt hastighedsbegrænsere. 4.2.5. Principperne for forskellige typer sammenkoblingssystemer, disses funktion, vigtigste dele, tilslutning, betjening og daglige vedligeholdelse (kun kategori C + E og D + E). 4.2.6. Metode til fejlfinding ved driftsfejl. 4.2.7. Forebyggende vedligehold af køretøjer og nødvendige løbende reparationer. 4.2.8. Førerens ansvar for så vidt angår modtagelse, transport og levering af gods ifølge de aftalte betingelser (kun kategori C og C + E).

B. PRAKTISK PRØVE

5. Køretøjet og dets udstyr

5.1. Kørsel af et køretøj med manuelt gear er betinget af en bestået praktisk prøve i et køretøj med manuelt gear. ▼M9 Aflægger en aspirant den praktiske prøve i et køretøj uden koblingspedal (eller manuelt betjent koblingshåndtag for kategori A og A1), registreres dette på kørekortet, hvis der udstedes et kørekort på grundlag af denne prøve. Kørekort med denne angivelse giver alene ret til at føre køretøjer uden koblingspedal (eller manuelt betjent koblingshåndtag for kategori A eller A1). »Køretøj med automatgear«: et køretøj uden koblingspedal (eller manuelt betjent koblingshåndtag for kategori A eller A1). ▼M4

5.2. Køretøjer, der anvendes til praktiske prøver, skal opfylde nedenstående mindstekrav. Medlemsstaterne kan fastsætte strengere krav eller tilføje flere. Kategori A: — gradvis erhvervelse (artikel 6, stk. 1, litra b), første led, første punktum): motorcykel uden sidevogn med slagvolumen på over 120 cm3, som kan opnå en hastighed på mindst 100 km/h — direkte erhvervelse (artikel 6, stk. 1, litra b), første led, andet punktum): motorcykel uden sidevogn med en effekt på mindst 35 kW. Underkategori A1: Motorcykel uden sidevogn med slagvolumen på mindst 75 cm3. Kategori B: Firehjulet køretøj af kategori B, som kan opnå en hastighed på mindst 100 km/h. Kategori B + E: Enhed bestående af et prøvekøretøj af kategori B og et påhængskøretøj med en tilladt totalmasse på mindst 1 000 kg, som kan opnå en hastighed på mindst 100 km/h, og som ikke henhører under kategori B; påhængskøretøjets lastrum skal være en lukket vognkasse, som er mindst lige så høj og bred som motorkøretøjet; den lukkede vognkasse kan også være lidt mindre end køretøjet, under forudsætning af, at udsynet bagud er muligt ved brug af de udendørs bakspejl på bilen; påhængskøretøjet skal have en faktisk totalvægt på mindst 800 kg. Underkategori B1: Trehjulet motorcykel eller quadricykel med motor, som kan opnå en hastighed på mindst 60 km/h. Kategori C: Køretøj af kategori C med en tilladt totalmasse på mindst 12 000 kg, en længde på mindst 8 m og en bredde på mindst 2,4 m, som kan opnå en hastighed på mindst 80 km/h; med ABS-bremser og med en gearkasse med mindst 8 gear til fremadkørsel og fartskriverudstyr i henhold til forordning (EØF) nr. 3821/85; lastrummet skal være en lukket vognkasse, som er mindst lige så høj og bred som førerhuset; køretøjet skal have en faktisk totalvægt på mindst 10 000 kg. Kategori C + E: Enten et leddelt køretøj eller en enhed bestående af et kategori C-prøvekøretøj og en påhængsvogn, som er mindst 7,5 m lang; både det leddelte køretøj og det kombinerede køretøj skal have en største tilladt masse på mindst 20 000 kg, en længde på mindst 14 m og en bredde på mindst 2,4 m, og skal være i stand til at opnå en hastighed på mindst 80 km/h samt have ABS-bremser og en gearkasse med mindst 8 gear til fremadkørsel og fartskriverudstyr i henhold til forordning (EØF) nr. 3821/85; lastrummet skal være en lukket vognkasse, som er mindst lige så høj og bred som førerhuset; både det leddelte og det kombinerede køretøj skal have en faktisk totalvægt på mindst 15 000 kg. Underkategori C1: Køretøj af underkategori C1, hvis tilladte totalmasse ikke er under 4 000 kg, som er mindst 5 m langt, og som kan opnå en hastighed på mindst 80 km/h; med ABS-bremser og fartskriverudstyr i henhold til forordning (EØF) nr. 3821/85; lastrummet skal være en lukket vognkasse, som er mindst lige så høj og bred som førerhuset. Underkategori C1 + E: Enhed bestående af et underkategori C1-prøvekøretøj og en påhængsvogn med en tilladt totalmasse på mindst 1 250 kg; enheden skal være mindst 8 m lang og kunne opnå en hastighed på mindst 80 km/h; lastrummet skal være en lukket vognkasse, som er mindst lige så høj og bred som førerhuset; den lukkede vognkasse kan også være lidt mindre end førerhuset, under forudsætning af, at udsynet bagud er muligt ved brug af de udendørs bakspejl på bilen; påhængsvognen skal have en faktisk totalvægt på mindst 800 kg. Kategori D: Kategori D-køretøj med en længde på mindst 10 m, en bredde på mindst 2,4 m samt ABS-bremser og fartskriverudstyr i henhold til forordning (EØF) nr. 3821/85, og som kan opnå en hastighed på mindst 80 km/h. Kategori D + E: Enhed bestående af et prøvekøretøj af kategori D og en påhængsvogn med en tilladt totalmasse på mindst 1 250 kg, som har en bredde på mindst 2,4 m og kan opnå en hastighed på mindst 80 km/h; påhængsvognens lastrum skal være en lukket vognkasse, som er mindst 2 m høj og 2 m bred; påhængsvognen skal have en faktisk totalvægt på mindst 800 kg. Underkategori D1: Køretøj af underkategori D1, hvis tilladte totalmasse ikke er under 4 000 kg, som er mindst 5 m langt, og som kan opnå en hastighed på mindst 80 km/h; med ABS-bremser og fartskriverudstyr i henhold til forordning (EØF) nr. 3821/85. Underkategori D1 + E: Enhed bestående af et prøvekøretøj af underkategori D1 og en påhængsvogn, hvis tilladte totalmasse ikke er under 1 250 kg, og som kan opnå en hastighed på mindst 80 km/h; påhængsvognens lastrum skal være en lukket vognkasse, som er mindst 2 m høj og 2 m bred; påhængsvognen skal have en faktisk totalvægt på mindst 800 kg. ▼M9 Prøvekøretøjer til kategori B+E, C, C+E, C1, C1+E, D, D+E, D1 og D1+E, som ikke overholder ovenstående mindstekrav, men som var i brug på eller før ikrafttrædelsesdatoen, jf. artikel 3 i dette Kommissionens direktiv 2008/65/EF ( 9 ), kan stadig anvendes indtil den 30. september 2013. Kravene til prøvekøretøjers vægt under køreprøven skal være gennemført af medlemsstaterne senest den 30. september 2013. ▼M4

6. Praktisk prøve for kategori A og A1

6.1. Klargøring og teknisk kontrol af køretøjet af betydning for færdselssikkerheden. Aspiranter skal demonstrere, at de er i stand til at forberede sig på sikker kørsel, ved at opfylde følgende krav: 6.1.1. Tilpasning af beskyttende udstyr som handsker, støvler, motorcykeltøj og styrthjelm. 6.1.2. Gennemførelse af vilkårlig afprøvning af: dæk, bremser, styretøj, nødbremsehåndtag (hvis muligt), oliestand, kæde, lygter, refleksanordninger, tegngivningsapparater og signalhorn.

6.2. Kategori A og A1: kontrol af særlige maøvrer af betydning for færdselssikkerheden. 6.2.1. Slå motorcyklens støtteben til og fra samt trække den bort uden brug af motor ved at gå ved siden af køretøjet. 6.2.2. Parkere motorcyklen ved at anbringe den på støttebenet. 6.2.3. Mindst to manøvrer, som skal udføres ved lav hastighed, herunder en slalommanøvre; disse manøvrer sigter på at efterprøve håndtering af kobling og bremse, balance, orienteringsevne, placering på motorcyklen og føddernes placering på fodhvilerne. 6.2.4. Mindst to manøvrer, som skal udføres ved højere hastighed; heraf skal en manøvre udføres i 2. eller 3. gear ved en hastighed på mindst 30 km/h, og en manøvre skal med henblik på at undvige en forhindring udføres ved en hastighed på mindst 50 km/h; disse manøvrer sigter på at efterprøve placering på motorcyklen, orienteringsevne, balance, styreteknik og gearskift. 6.2.5. Bremsning: der skal gennemføres mindst to bremsemanøvrer, herunder en nødbremsning ved en hastighed på mindst 50 km/h; disse manøvrer sigter på at efterprøve håndtering af for- og baghjulsbremse, orienteringsevne og placering på motorcyklen. De særlige manøvrer, som er nævnt i punkt 6.2.3-6.2.5, skal være indført senest ►M9 den 30. september 2008 ◄ .

6.3. Adfærd i trafikken. Aspiranten skal uden risiko kunne foretage alle almindelige manøvrer i normale trafiksituationer under iagttagelse af de nødvendige forsigtighedsregler: 6.3.1. Forlade en parkeringsplads, fortsætte kørslen efter et stop i trafikken, køre ud fra en udkørsel. 6.3.2. Kørsel på lige vejstrækninger; passere modkørende køretøjer, herunder i snævre passager. 6.3.3. Køre rundt om hjørner. 6.3.4. Kryds: køre frem til og passere vejkryds og forgreninger. 6.3.5. Retningsskift: svinge til højre og venstre; skifte vognbane. 6.3.6. Køre ind på/af motorvej eller lignende (hvis det findes): tilkørsel i accelerationssporet; frakørsel i decelerationssporet. 6.3.7. Overhaling/forbikørsel: overhaling af anden trafik (om muligt); kørsel langs forhindringer, f.eks. parkerede biler; (i givet fald) blive overhalet af anden trafik. 6.3.8. Særlige vejtyper (hvis de findes): rundkørsler, jernbaneoverskæringer; sporvogns-/busstop; fodgængerovergang; op-/nedkørsel ad lange stigende/faldende vejstrækninger; ►M9 tunneller. ◄ 6.3.9. Træffe de nødvendige foranstaltninger, når køretøjet forlades.

7. Praktisk prøve for kategori B, B1 og B + E

7.1. Klargøring og teknisk kontrol af køretøjet af betydning for færdselssikkerheden. Aspiranter skal demonstrere, at de er i stand til at forberede sig på sikker kørsel, ved at kunne følgende: 7.1.1. Nødvendige reguleringer af sædet for at opnå korrekt kørestilling. 7.1.2. Regulering af førerspejle, sikkerhedsseler og nakkestøtter, hvis de findes. 7.1.3. Kontrol af dørenes lukning. 7.1.4. Gennemførelse af vilkårlig afprøvning af dæk, styretøj, bremser, væsker (f.eks. motorolie, kølervæske, sprinklervæske), lygter, refleksanordninger, tegngivningsapparater og signalhorn. 7.1.5. Kontrol af sikkerhedsfaktorer vedrørende belæsning af køretøjet: vognkasse, presenninger, døre til lastrum, sikring af førerhus i låst stilling, læssemetode og fastgørelse af lasten (kun kategori B + E). 7.1.6. Kontrol af koblingsmekanismen, bremser og elektriske forbindelser (kun kategori B + E).

7.2. Kategori B og B1: kontrol af særlige manøvrer af betydning for færdselssikkerheden. Et udvalg af de følgende manøvrer kontrolleres (mindst to manøvrer for de fire punkter, herunder en manøvre i bakgear): 7.2.1. Bakke ligeud eller bakke højre eller venstre rundt om et hjørne og samtidig forblive i den rigtige vognbane. 7.2.2. Foretage vending ved at bakke og køre frem. 7.2.3. Parkere køretøjet og forlade en parkeringsplads (parallel, skrå eller vinkelret ved at bakke eller køre frem, såvel på jævn som på stigende og faldende vej). 7.2.4. Foretage præcis opbremsning; en hård nødbremsning er dog ikke obligatorisk.

7.3. Kategori B + E: kontrol af særlige manøvrer af betydning for færdselssikkerheden. 7.3.1. Sammen- og frakoble motorkøretøj og påhængskøretøj; denne manøvre indledes med køretøjet og påhængsvognen stående side om side (dvs. ikke på en linje). 7.3.2. Bakke i en kurve, hvis krumningsradius overlades til medlemsstaterne. 7.3.3. Parkere sikkert med henblik på læsning/aflæsning.

7.4. Adfærd i trafikken. Aspiranten skal uden risiko kunne foretage alle almindelige manøvrer i normale trafiksituationer under iagttagelse af de nødvendige forsigtighedsregler: 7.4.1. Forlade en parkeringsplads, fortsætte kørslen efter et stop i trafikken, køre ud fra en udkørsel. 7.4.2. Kørsel på lige vejstrækninger; passere modkørende køretøjer, herunder i snævre passager. 7.4.3. Køre rundt om hjørner. 7.4.4. Kryds: køre frem til og passere vejkryds og forgreninger. 7.4.5. Retningsskift: svinge til højre og venstre; skifte vognbane. 7.4.6. Køre ind på/af motorvej eller lignende (hvis det findes): tilkørsel i accelerationssporet; frakørsel i decelerationssporet. 7.4.7. Overhaling/forbikørsel: overhaling af anden trafik (om muligt); kørsel langs forhindringer, f.eks. parkerede biler; (i givet fald) blive overhalet af anden trafik. 7.4.8. Særlige vejtyper (hvis de findes): rundkørsler, jernbaneoverskæringer; sporvogns-/busstop; fodgængerovergang; op-/nedkørsel ad lange stigende/faldende vejstrækninger; ►M9 tunneller. ◄ 7.4.9. Træffe de nødvendige foranstaltninger, når køretøjet forlades.

8. Praktisk prøve for kategori C, C + E, C1, C1 + E, D, D + E, D1 og D1 + E

8.1. Klargøring og teknisk kontrol af køretøjets stand af betydning for færdselssikkerheden. Aspiranter skal demonstrere, at de er i stand til at forberede sig på sikker kørsel, ved at opfylde følgende krav: 8.1.1. Nødvendige reguleringer af sædet for at opnå korrekt kørestilling. 8.1.2. Regulering af førerspejle, sikkerhedsseler og nakkestøtter, hvis de findes. 8.1.3. Vilkårlig kontrol af dæk, styretøj, bremser, lygter, refleksanordninger, tegngivningsapparater og signalhorn. 8.1.4. Kontrol af servobremse og servostyring; kontrollere tilstanden af hjul, hjulbolte, stænklapper, forrude, vinduer og vinduesviskere, væsker (f.eks. motorolie, kølervæske og sprinklervæske); kontrollere og anvende instrumentbræt, herunder fartskriverudstyr i henhold til forordning (EØF) nr. 3821/85. 8.1.5. Kontrollere lufttryk, trykluftbeholdere og ophængning. 8.1.6. Kontrol af sikkerhedsfaktorer vedrørende belæsning af køretøjet: vognkasse, presenninger, døre til lastrum, sikring af førerhus i låst stilling, læssemetode og fastgørelse af lasten (kun kategori C, C + E, C1 og C1 + E). 8.1.7. Kontrol af koblingsmekanismen, bremser og elektriske forbindelser (kun kategori C + E, C1 + E, D + E og D1 + E). 8.1.8. Være i stand til at tage særlige forholdsregler i forbindelse med køretøjets sikkerhed; kontrol af vognkassen, døre, nødudgange, førstehjælpsudstyr, brandslukningsudstyr og andet sikkerhedsudstyr (kun kategori D, D + E, D1 og D1 + E). 8.1.9. Læse et vejkort og planlægning af rute, herunder brug af elektroniske navigationssystemer (valgfrit).

8.2. Kontrol af særlige manøvrer af betydning for færdselssikkerheden. 8.2.1. Sammen- og frakoble motorkøretøj og påhængsvogn eller sættevogn (kun kategori C + E, C1 + E, D + E og D1 + E); denne manøvre indledes med køretøjet og påhængskøretøjet stående side om side (dvs. ikke på en linje). 8.2.2. Bakning i en kurve, hvis krumningsradius overlades til medlemsstaterne. 8.2.3. Parkere sikkert med henblik på læsning/aflæsning ved en læsserampe, platform eller lignende (kun kategori C, C + E, C1 og C1 + E). 8.2.4. Parkere for at lade passagerer stige sikkert på og af bussen (kun kategori D, D + E, D1 og D1 + E).

8.3. Adfærd i trafikken. Aspiranten skal uden risiko kunne foretage alle almindelige manøvrer i normale trafiksituationer under iagttagelse af de nødvendige forsigtighedsregler: 8.3.1. Forlade en parkeringsplads, fortsætte kørslen efter et stop i trafikken, køre ud fra en udkørsel. 8.3.2. Kørsel på lige vejstrækninger; passere modkørende køretøjer, herunder i snævre passager. 8.3.3. Køre rundt om hjørner. 8.3.4. Kryds: køre frem til og passere vejkryds og forgreninger. 8.3.5. Retningsskift: svinge til højre og venstre; skifte vognbane. 8.3.6. Køre ind på/af motorvej eller lignende (hvis det findes): tilkørsel i accelerationssporet; frakørsel i decelerationssporet. 8.3.7. Overhaling/forbikørsel: overhaling af anden trafik (om muligt); kørsel langs forhindringer, f.eks. parkerede biler; (i givet fald) blive overhalet af anden trafik. 8.3.8. Særlige vejtyper (hvis de findes): rundkørsler, jernbaneoverskæringer; sporvogns-/busstop; fodgængerovergang; op-/nedkørsel ad lange stigende/faldende vejstrækninger; ►M9 tunneller. ◄ 8.3.9. Træffe de nødvendige foranstaltninger, når køretøjet forlades.

9. Bedømmelse af den praktiske prøve

9.1. Bedømmelsen gælder i alle kørselssituationer den ubesværethed, hvormed aspiranten benytter køretøjets forskellige betjeningsapparater, og dennes evne til, under iagttagelse af færdselssikkerheden, at færdes i trafikken. Hele prøven skal give den prøvesagkyndige indtryk af sikkerhed. Alle kørselsfejl og enhver form for risikabel adfærd, som bringer prøvekøretøjets, passagerernes eller andre trafikanters umiddelbare sikkerhed i fare, medfører, uanset om de kræver indgreb fra den prøvesagkyndiges eller ledsagerens side, at prøven ikke bestås. Den prøvesagkyndige kan imidlertid frit afgøre, om den praktiske prøve skal fuldføres eller ikke. Prøvesagkyndige skal uddannes til at foretage en korrekt bedømmelse af aspirantens evne til at køre sikkert. Et af medlemsstaten godkendt organ skal føre kontrol og tilsyn med de prøvesagkyndiges arbejde med henblik på at sikre en korrekt og konsekvent bedømmelse af fejl i overensstemmelse med de i dette bilag fastsatte normer.

9.2. Ved bedømmelsen bør de prøvesagkyndige være særligt opmærksomme på, om en aspirant udviser en defensiv og social kørselsadfærd. Det giver et indtryk af den generelle kørestil, og den prøvesagkyndige bør tage dette med i betragtningerne ved den samlede bedømmelse af aspiranten. Det omfatter tilpasset og bevidst (sikker) kørsel, som tager hensyn til vej- og vejrforhold, anden trafik, andre trafikanters interesser (især de mest udsatte) samt forudseenhed.

9.3. Den prøvesagkyndige bedømmer endvidere aspirantens: 9.3.1. Kontrol af køretøjet, herunder rigtig anvendelse af sikkerhedssele, førerspejle, nakkestøtte, sæde, rigtig anvendelse af lygter og andet udstyr, rigtig betjening af kobling, gear, speeder, bremser (herunder tredje bremsesystem, hvis det findes), styretøj, kontrol over køretøjet under forskellige forhold og ved forskellige hastigheder, stabilitet på vejen, køretøjets vægt og dimensioner samt køreegenskaber, lastens vægt og type (kun kategori B + E, C, C + E, C1, C1 + E, D + E og D1 + E), passagerers komfort (kun kategori D, D + E, D1 og D1 + E) (ingen hurtig acceleration, jævn kørsel og ingen hårde opbremsninger). 9.3.2. Økonomisk og miljøvenlig kørsel under hensyntagen til omdrejningstallet, gearskift, bremsning og acceleration (kun kategori B + E, C, C + E, C1, C1 + E, D, D + E, D1 og D1 + E). 9.3.3. Orienteringsevne: i alle retninger, rigtig anvendelse af spejle samt på langt, mellemlangt og nært hold. 9.3.4. Forkørselsret/vigepligt: forkørselsret i kryds og ved forgreninger, vigepligt i andre situationer (f.eks. ved retningsskift, vognbaneskift, særlige manøvrer). 9.3.5. Korrekt placering på vejen: rigtig placering på vejen, i vognbaner, i rundkørsler, ved kørsel rundt om hjørner, passende til et køretøjs type og køreegenskaber, rettidigt positionsskift. 9.3.6. Afstand: holde passende afstand til forankørende og til siden, holde passende afstand fra andre trafikanter. 9.3.7. Hastighed: ingen overskridelse af hastighedsgrænserne, tilpasse farten til vejr/trafikforhold og i givet fald til nationale hastighedsgrænser, kørsel med en hastighed, som muliggør bremsning inden for et synligt og frit stykke af vejen, tilpasse hastigheden til andre trafikanters generelle hastighed. 9.3.8. Lyssignaler, færdselstavler og andre forhold: korrekt adfærd ved lyssignaler, adlyde anvisninger fra personer, som dirigerer færdslen, korrekt adfærd ved færdselstavler (forbud eller påbud), passende forholdsregler ved vejafmærkninger. 9.3.9. Tegngivning: give tegn, hvor nødvendigt, på en korrekt og rettidig måde, korrekt angivelse af retning, tage passende forholdsregler ved tegngivning fra andre trafikanter. 9.3.10. Bremsning og stop: rettidig deceleration, bremsning og stop i henhold til omstændighederne, forudseenhed, anvendelse af de forskellige bremsesystemer (kun kategori C, C + E, D og D + E); anvendelse af andre fartbegrænsende systemer end bremser (kun for kategori C, C + E, D og D + E).

10. Prøvens varighed

Både prøvens varighed og den afstand, som tilbagelægges, skal være tilstrækkelige til, at de i punkt B foreskrevne færdigheder og adfærdsformer kan bedømmes. Den kørselstid, der afsættes til den praktiske prøve, må under ingen omstændigheder være under 25 minutter for kategori A, A1, B, B1 og B + E, og 45 minutter for de øvrige kategorier. Perioden omfatter ikke modtagelse af aspiranten, forberedelse af køretøjet, teknisk kontrol af køretøjet for så vidt angår færdselssikkerhed, særlige manøvrer eller meddelelse om resultatet af den praktiske prøve.

11. Hvor finder prøven sted?

Den del af prøven, som gælder den tekniske beherskelse af køretøjet, kan foregå på en særlige bane. Den del af prøven, som gælder adfærd i trafikken, skal så vidt muligt finde sted på landeveje, motortrafikveje og motorveje (eller lignende) samt på alle typer veje i byen (beboelseskvarterer, områder med 30 og 50 km/h, gennemfartsveje), idet disse skal kunne frembyde de forskellige typer vanskeligheder, en fører af et motorkøretøj kan komme ud for. Det vil være hensigtsmæssigt, hvis prøven kan afholdes under forhold med skiftende trafiktæthed. Køretiden på vejen bør anvendes optimalt til at bedømme aspirantens adfærd i alle de forskellige trafikområder, man kommer ud for, med særlig vægt på overgangen mellem områderne.

II. KUNDSKABER, FÆRDIGHEDER OG ADFÆRD I FORBINDELSE MED KØRSEL MED MOTORKØRETØJ

Enhver fører af et motorkøretøj skal være i besiddelse af de kundskaber og færdigheder samt udvise den adfærd, der er beskrevet under punkt 1-9 i det foregående, for at gøre ham i stand til:

— at opfatte de farer, som opstår i trafikken, og bedømme deres alvor

— at beherske køretøjet, så farlige situationer undgås, og reagere hensigtsmæssigt, hvis sådanne situationer opstår

— at overholde færdselsreglerne, især dem, hvis formål er at forhindre trafikulykker og sikre en jævn afvikling af trafikken

— at opdage de vigtigste tekniske fejl ved sit køretøj, især fejl, som bringer sikkerheden i fare, og sørge for en hensigtsmæssig afhjælpning heraf

— at være opmærksom på alle forhold, som påvirker førerens adfærd (alkohol, træthed, nedsat synsevne osv.), således at han bevarer den fulde brug af de evner, færdselssikkerheden kræver

— ved hensynsfuld optræden at bidrage til andre trafikanters sikkerhed, det gælder navnlig de svageste og mest udsatte.

Medlemsstaterne kan træffe passende foranstaltninger for at sikre, at førere, som ikke længere besidder de kundskaber, færdigheder og den adfærd, der er angivet i punkt 1-9, kan få genopfrisket disse kundskaber og færdigheder, så de fremover udviser den adfærd, der kræves for at føre et motorkøretøj.

▼B









BILAG III

MINDSTEKRAV MED HENSYN TIL FYSISK OG PSYKISK EGNETHED TIL AT FØRE MOTORKØRETØJ

DEFINITIONER

1. I dette bilag inddeles førerne i to grupper: 1.1. Gruppe 1: førere af køretøjer i kategori A, B og B + E samt i underkategori A1 og B1 1.2. Gruppe 2: førere af køretøjer i kategori C, C + E, D og D + E samt i underkategori C1, C1 + E, D1 og D1 + E. 1.3. Det kan fastsættes i den nationale lovgivning, at dette bilags bestemmelser for førere i gruppe 2 gælder for førere af køretøjer i kategori B, der anvender deres kørekort i erhvervsmæssigt øjemed (førere af hyrevogne, ambulancer mv.)

2. Herefter klassificeres enhver, der anmoder om udstedelse eller fornyelse af kørekort, i den gruppe, som vedkommende kommer til at tilhøre, når kørekortet er udstedt eller fornyet.

LÆGEUNDERSØGELSER

3. Gruppe 1

aspiranterne skal underkastes en lægeundersøgelse, hvis det i forbindelse med de formaliteter, der kræves gennemført, eller under de prøver, aspiranterne skal aflægge, inden de erhverver kørekort, viser sig, at deres evne til at føre motorkøretøj er nedsat af en af de grunde, der er omhandlet i dette bilag

4. Gruppe 2

aspiranterne skal underkastes en lægeundersøgelse inden førstegangsudstedelsen af et kørekort, og førerne skal derefter jævnligt underkastes de undersøgelser, der foreskrives i den nationale lovgivning.

5. Medlemsstaterne kan opstille strengere standarder end foreskrevet i dette bilag for udstedelse og fornyelse af kørekort.

▼M10

SYNET

6. Den, der ansøger om kørekort, skal undersøges med henblik på at sikre, at vedkommendes synssans er tilstrækkeligt god til, at vedkommende kan føre motorkøretøj. Er der grund til at nære formodning om, at ansøgerens syn ikke er tilstrækkeligt godt, skal vedkommende undersøges af en kompetent lægelig myndighed. Ved undersøgelsen skal der lægges særlig vægt på følgende: synsstyrken, synsfeltet, synsevnen i tusmørke, følsomhed overfor blænding og kontraster, dobbeltsyn og andre synsfunktioner, som kan bringe færdselssikkerheden i fare. For førere i gruppe 1 kan udstedelse af kørekort overvejes i »ganske særlige tilfælde«, hvor normen for synsfelt eller synsstyrke ikke kan overholdes; i sådanne tilfælde skal føreren undersøges af en kompetent lægelig myndighed for at påvise, at der ikke foreligger andre nedsættelser af synsfunktionen på grund af bl.a. blænding, kontrastfølsomhed og synsevne i tusmørke. Føreren eller ansøgeren skal også aflægge en af en kompetent myndighed tilrettelagt praktisk prøve med et positivt resultat.

Gruppe 1:

6.1. Den, der ansøger om udstedelse eller fornyelse af kørekort, skal, eventuelt med korrigerende linser, have en binokular synsstyrke på mindst 0,5 på de to øjne tilsammen. Desuden skal synsfeltet i det horisontale plan være mindst 120°, synsvinklen skal være mindst 50° til venstre og højre og 20° i op- og nedadgående retning. Der må ikke være nogen fejl inden for en radius af 20° fra det centrale synsfelt. Konstateres der, eller gives der oplysning om en fremadskridende øjensygdom, kan kørekort udstedes eller fornyes på betingelse af, at vedkommende jævnligt undersøges af en kompetent lægelig myndighed.

6.2. Den, der ansøger om udstedelse eller fornyelse af kørekort, og som har totalt funktionelt tab af synsevne på det ene øje, eller som kun bruger det ene øje, f.eks. i tilfælde af dobbeltsyn, skal have en synsstyrke på mindst 0,5, eventuelt med korrigerende linser. Den kompetente lægelige myndighed skal attestere, at dette monokulære syn har eksisteret så længe, at vedkommende har vænnet sig til det, samt at synsfeltet på dette øje er i overensstemmelse med kravet i punkt 6.1.

6.3. Et nyligt konstateret tilfælde af dobbeltsyn eller tab af synsevne på det ene øje bør efterfølges af en hensigtsmæssig periode (f.eks. seks måneder), hvor kørsel ikke er tilladt. Efter denne periode vil kørsel kun være tilladt, hvis synseksperter og køresagkyndige afgiver positiv udtalelse.

Gruppe 2:

6.4. Den, der ansøger om udstedelse eller fornyelse af kørekort, skal, eventuelt med korrigerende linser, have en synsstyrke på mindst 0,8 på det bedste øje og mindst 0,1 på det dårligste øje. Hvis der anvendes korrigerende linser for at opnå værdier på 0,8 og 0,1, skal den mindst krævede synsstyrke (0,8 og 0,1) være opnået ved hjælp af brilleglas, hvis styrke ikke må overstige plus otte dioptrier, eller ved hjælp af kontaktlinser. Korrektionen skal kunne tåles godt. Desuden skal synsfeltet i det horisontale plan på begge øjne være mindst 160°, synsvinklen skal være mindst 70° til venstre og højre og 30° i op- og nedadgående retning. Der må ikke være nogen fejl inden for en radius af 30° fra det centrale synsfelt. Kørekort må hverken udstedes til eller fornyes for ansøgere og førere, der lider af nedsat følsomhed over for kontraster eller af dobbeltsyn. Et alvorligt tab af synsevne på det ene øje bør efterfølges af en hensigtsmæssig periode (f.eks. seks måneder), hvor kørsel ikke er tilladt. Efter denne periode vil kørsel kun være tilladt, hvis synseksperter og køresagkyndige afgiver positiv udtalelse.

▼B

HØRELSEN

7. Kørekort kan udstedes eller fornyes for aspiranter og førere i gruppe 2 på grundlag af en udtalelse fra de kompetente lægemyndigheder; ved lægeundersøgelsen skal der tages hensyn til kompensationsmulighederne.

BEVÆGELSESHÆMMEDE

8. Kørekort må hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der lider af sygdomme eller deformiteter i bevægeapparatet, som gør det risikabelt, at vedkommende fører motorkøretøj. Gruppe 1 8.1. Der kan efter udtalelse fra en kompetent lægelig myndighed eventuelt udstedes kørekort med særlige klausuler til fysisk handicappede aspiranter og førere. Udtalelsen skal være baseret på en medicinsk vurdering af den pågældendes sygdom eller deformitet og eventuelt på en praktisk prøve; den skal suppleres med en angivelse af, hvordan køretøjet kan være tilpasset føreren, og det skal endvidere anføres, at der skal anvendes ortopædisk protese, hvis det konstateres, at kørslen ved brugen af en sådan kan ske på betryggende måde. 8.2. Kørekort kan udstedes eller fornyes for aspiranter med en fremadskridende sygdomstilstand, såfremt vedkommende jævnligt kontrolleres med henblik på at konstatere, om han stadig kan føre motorkøretøj uden risiko. Kørekort kan udstedes eller fornyes uden krav om regelmæssig lægekontrol, når handicappet er stabiliseret. Gruppe 2 8.3. Den kompetente lægelige myndighed fører behørigt tilsyn med de yderligere risici, der er forbundet med at føre de motorkøretøjer, der indgår i denne gruppe.

HJERTE- OG KARSYGDOMME

9. Sygdomme, der kan medføre, at den, der anmoder om udstedelse eller fornyelse af kørekort, udsættes for pludselige svigt i hjerte- og kredsløbssystemet, der kan bevirke en pludselig ændring af hjernevirksomheden, udgør en risiko for færdselssikkerheden. Gruppe 1 9.1. Kørekort må hverken udstedes eller fornyes for aspiranter, der lider af alvorlige forstyrrelser i hjerterytmen. 9.2. Kørekort kan, på grundlag af en lægeerklæring, udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der anvender pacemaker, såfremt der gennemføres regelmæssig lægekontrol. 9.3. Udstedelse eller fornyelse af kørekort for aspiranter og førere, der lider af blodtryksforstyrrelser, kan ske efter vurdering af de øvrige resultater af en undersøgelse, eventuelle tilknyttede komplikationer og den risiko, disse udgør for færdselssikkerheden. 9.4. Generelt må kørekort hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der lider af angina pectoris, når de er i hvile eller ved sindsbevægelse. Udstedelse eller fornyelse af kørekort for aspiranter og førere, der har haft hjerteinfarkt, kan kun finde sted på grundlag af en lægeerklæring og eventuelt med krav om regelmæssig lægekontrol. Gruppe 2 9.5. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til de yderligere risici, der er forbundet med at føre de motorkøretøjer, der indgår i denne gruppe.

▼M10

SUKKERSYGE

10. I de følgende afsnit defineres alvorlig hypoglykæmi som en tilstand, der kræver assistance fra en anden person, og en recidiverende hypoglykæmi defineres som et andet alvorligt tilfælde af hypoglykæmi inden for en periode på 12 måneder.

Gruppe 1:

10.1. Kørekort kan udstedes til eller fornyes for ansøgere og førere med sukkersyge. Når disse personer behandles med medicin, bør de underkastes en autoriseret lægelig vurdering og regelmæssige lægeundersøgelser, afpasset efter hvert enkelt tilfælde, og med højst fem års mellemrum.

10.2. Kørekort må ikke udstedes til eller fornyes for ansøgere eller førere, der lider af recidiverende alvorlig hypoglykæmi og/eller nedsat erkendelse af tilstanden. En fører, der lider af sukkersyge, skal påvise, at vedkommende forstår risikoen i forbindelse med hypoglykæmi og er i stand til at kontrollere sygdommen på en tilfredsstillende måde.

Gruppe 2:

10.3. Det bør overvejes, om der skal udstedes/fornyes kørekort for førere i gruppe 2 med sukkersyge. Når disse personer behandles med medicin, der medfører risiko for fremkaldelse af hypoglykæmi (f.eks. insulin og visse tabletter), gælder følgende kriterier: — der må ikke have været tilfælde af hypoglykæmi inden for de seneste 12 måneder — føreren skal være fuldt bevidst om tilstedeværelsen af hypoglykæmi — føreren skal påvise, at vedkommende er i stand til at kontrollere sygdommen ved regelmæssige målinger af blodsukkerniveauet, mindst to gange om dagen og på tidspunkter, hvor vedkommende skal køre — føreren skal påvise, at vedkommende forstår risikoen i forbindelse med hypoglykæmi — der må ikke være andre komplikationer i forbindelse med sukkersygen, som kan medføre køreforbud. I disse tilfælde bør udstedelse af kørekort desuden være betinget af en udtalelse fra en kompetent lægelig myndighed og regelmæssige lægeundersøgelser, som foretages med højst tre års mellemrum.

10.4. Et alvorligt tilfælde af hypoglykæmi, selv i vågen tilstand, der ikke har forbindelse med kørsel, bør indberettes og give anledning til ny vurdering af køretilladelsen.

▼B

NERVESYGDOMME

11. Kørekort kan hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der lider af en alvorlig nervesygdom, medmindre anmodningen underbygges af en lægeerklæring. I denne henseende skal der tages hensyn til de funktionsmæssige muligheder af og prognosen for nervemæssige forstyrrelser, der skyldes sygdomme eller operationer i centralnervesystemet eller i det perifere nervesystem, som udvendigt giver sig bevægelsesmæssige, sensoriske eller trofiske udslag, eller som påvirker belancen og koordinationen. Kørekort kan i disse tilfælde udstedes eller fornyes på betingelse af, at der jævnligt gennemføres undersøgelser, hvis der er risiko for, at tilstanden forværres.

▼M10

12. Epilepsianfald og andre alvorlige bevidsthedsforstyrrelser udgør en betydelig risiko for færdselssikkerheden, hvis anfaldene indtræffer, medens patienten fører et motorkøretøj. Epilepsi defineres som en tilstand, hvor en person har haft to eller flere epileptiske anfald inden for et tidsrum på under fem år. Et provokeret epileptisk anfald defineres som et anfald, der skyldes en kendt årsag, som kan undgås. Personer, der har haft et første eller et enkeltstående anfald eller tab af bevidsthed, bør rådes til at undlade kørsel. Der kræves en specialisterklæring med angivelse af kørselsforbuddets varighed og arten af påkrævet opfølgning. Det er særdeles vigtigt, at personens specifikke epilepsisyndrom og anfaldstype identificeres, således at der kan foretages en korrekt vurdering af kørselssikkerheden (herunder risikoen for yderligere anfald) og iværksættes en hensigtsmæssig terapi. Dette bør overlades til en neurolog. Gruppe 1: 12.1. Udstedelse af kørekort til førere i gruppe 1 med epilepsi bør underkastes en løbende vurdering, indtil de har været anfaldsfri i mindst fem år. Hvis en person lider af epilepsi, er kriterierne for udstedelse af et ubetinget kørekort ikke opfyldt. Den kørekortudstedende myndighed bør underrettes herom. 12.2. Provokerede epileptiske anfald: ansøgere, der har haft et provokeret epileptisk anfald som følge af en kendt provokerende faktor, som sandsynligvis ikke vil opstå under kørsel, kan på individuel basis erklæres egnede til at køre på grundlag af en neurologisk udtalelse (vurderingen bør om nødvendigt foretages i overensstemmelse med andre relevante bestemmelser i bilag III (f.eks. om indtagelse af alkohol eller andre ledsagesygdomme). 12.3. Første eller enkeltstående uprovokerede anfald: ansøgere, der har haft et første eller enkeltstående epileptisk anfald, kan erklæres egnede til at køre efter en anfaldsfri periode på seks måneder på grundlag af en lægelig vurdering. Nationale myndigheder kan tillade førere med gode prognoseindikatorer at køre tidligere. 12.4. Tab af bevidsthed i andre tilfælde: tab af bevidsthed bør vurderes på baggrund af risikoen for gentagelse under kørsel. 12.5. Epilepsi: førere kan erklæres egnede til at køre efter ét år uden yderligere anfald. 12.6. Anfald udelukkende i sovende tilstand: ansøgere eller førere, der kun har haft anfald i sovende tilstand, kan erklæres egnede til at køre, når dette anfaldsmønster er blevet bekræftet over en periode, der ikke må være kortere end den anfaldsfrie periode, som gælder epilepsi. Hvis der forekommer anfald i vågen tilstand, skal der gå ét år uden yderligere anfald, før der kan udstedes kørekort (jf. »Epilepsi«). 12.7. Anfald uden påvirkning af bevidstheden eller evnen til at handle: ansøgere eller førere, der aldrig har haft anfald bortset fra anfald, som beviseligt hverken har påvirket bevidstheden eller medført nedsat funktionel evne, kan erklæres egnede til at køre, når dette anfaldsmønster er blevet bekræftet over en periode, der ikke må være kortere end den anfaldsfrie periode, som gælder epilepsi. Hvis der forekommer andre anfald af anden art, skal der gå et år uden yderligere anfald, før der kan udstedes kørekort (jf. »Epilepsi«). 12.8. Anfald som følge af en lægeordineret ændring eller afslutning af en terapi mod epilepsi: patienten kan rådes til ikke at køre fra det tidspunkt, hvor ændringen indtræder, og herefter i seks måneder efter det tidspunkt, hvor behandlingen afsluttes. Hvis der forekommer anfald efter en lægeordineret ændring eller fjernelse af medicinering, vil kørsel ikke være tilladt i tre måneder, hvis den tidligere effektive behandling genoptages. 12.9. Efter et operativt indgreb til behandling af epilepsi: (jf. »Epilepsi«). Gruppe 2: 12.10. Ansøgeren må ikke have modtaget medicin mod epilepsi i den fastsatte anfaldsfri periode. Der skal have været en passende lægelig opfølgning. En omfattende neurologisk undersøgelse må ikke have afsløret nogen cerebral patologi, og elektroencefalografi (EEG) må ikke have vist nogen epileptiform aktivitet. Der bør udføres et EEG og foretages en passende neurologisk vurdering efter den akutte periode. 12.11. Provokerede epileptiske anfald: ansøgere, der har haft et provokeret epileptisk anfald som følge af en kendt provokerende faktor, som sandsynligvis ikke vil opstå under kørsel, kan erklæres egnede til at køre på grundlag af en neurologisk udtalelse. Der bør udføres et EEG og foretages en passende neurologisk vurdering efter den akutte periode. En person med en strukturel intracerebral læsion, der har øget risiko for anfald, bør ikke få tilladelse til at føre køretøjer i gruppe 2, før risikoen for epilepsi er faldet til mindst 2 % om året. Vurderingen bør om nødvendigt foretages i overensstemmelse med andre relevante bestemmelser i bilag III (f.eks. om indtagelse af alkohol). 12.12. Første eller enkeltstående uprovokerede anfald: ansøgere, der har haft et første uprovokeret epileptisk anfald, kan erklæres egnede til at køre, når der er gået fem år uden yderligere anfald og uden indtagelse af medicin mod epilepsi, hvis der er blevet foretaget en hensigtsmæssig neurologisk undersøgelse. Nationale myndigheder kan tillade førere med gode prognoseindikatorer at køre tidligere. 12.13. Tab af bevidsthed i andre tilfælde: tab af bevidsthed bør vurderes på grundlag af risikoen for gentagelse under kørsel. Risikoen for gentagelse bør være 2 % om året eller mindre. 12.14. Epilepsi: der skal være gået ti år uden anfald og uden indtagelse af medicin mod epilepsi. Nationale myndigheder kan tillade førere med gode prognoseindikatorer at køre tidligere. Dette gælder også unge med epilepsi. Visse forstyrrelser (f.eks. arteriovenøs misdannelse eller intracerebral blødning) medfører øget risiko for anfald, også selv om der endnu ikke er forekommet anfald. I en sådan situation bør en kompetent lægelig myndighed foretage en vurdering; risikoen for anfald bør være højst 2 % om året, før der kan udstedes kørekort.

▼B

MENTALE FORSTYRRELSER

Gruppe 1

13.1. Kørekort må hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere — der lider af alvorlige mentale forstyrrelser, medfødte eller erhvervet ved sygdomme, traumatiske lidelser eller neurokirurgiske indgreb — der er alvorligt mentalt retarderede — der lider af alvorlig alderdomssvækkelse, en alvorligt svækket dømmekraft, adfærd eller tilpasningsevne, der er knyttet til personligheden medmindre anmodningen underbygges af en lægeerklæring og på betingelse af, at der gennemføres regelmæssig lægekontrol, hvis der er behov herfor.

Gruppe 2

13.2. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til de yderligere risici, der er forbundet med at føre de motorkøretøjer, der indgår i denne gruppe.

ALKOHOL

14. Indtagelse af alkohol udgør en betydelig risiko for færdselssikkerheden. På grund af problemets alvor må der udvises stor årvågenhed fra lægeside. Gruppe 1 14.1. Kørekort må hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der er afhængige af alkohol, eller som ikke kan holde bilkørsel og indtagelse af alkohol adskilt. Kørekort kan udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der har været kroniske alkoholikere, efter en periode, hvori de beviseligt har været afholdende, såfremt der foreligger lægeerklæring og gennemføres regelmæssig lægekontrol. Gruppe 2 14.2. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til den yderligere risiko, der er forbundet med at føre de motorkøretøjer, der indgår i denne gruppe.

NARKOTIKA OG LÆGEMIDLER

15. Misbrug

Kørekort må hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, som er afhængige af psykofarmaka, eller som, uden at være afhængige deraf, regelmæssigt indtager psykofarmaka, uanset hvilken kategori kørekort der anmodes om.

Regelmæssig indtagelse

Gruppe 1

15.1. Kørekort må hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der regelmæssigt indtager psykofarmaka, uanset disses form, når de kan nedsætte vedkommendes evne til at føre motorkøretøj uden risiko, og hvis den indtagne mængde er så stor, at den påvirker kørselen negativt. Det samme gælder alle andre lægemidler eller kombinationer af lægemidler, der påvirker evnen til at føre motorkøretøj.

Gruppe 2

15.2. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til den yderligere risiko, der er forbundet med at føre de motorkøretøjer, der indgår i denne gruppe.

NYRESYGDOMME

Gruppe 1

16.1. Kørekort kan på grundlag af en lægeerklæring udstedes og fornyes for aspiranter og førere, der lider af alvorlig nyreinsufficiens, såfremt vedkommende jævnligt underkastes lægekontrol.

Gruppe 2

16.2. Kørekort kan hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der lider af alvorlig, irreversibel nyreinsufficiens, undtagen i særlige tilfælde, der er behørigt dokumenteret ved lægeerklæring, og på betingelse af, at der gennemføres regelmæssig lægekontrol.

FORSKELLIGE BESTEMMELSER

Gruppe 1

17.1. Kørekort kan på grundlag af en lægeerklæring udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der har undergået en organtransplantation eller implantation af kunstige organer, der kan påvirke evnen til at føre motorkøretøj, på betingelse af, at der gennemføres regelmæssig lægekontrol, såfremt der er behov herfor.

Gruppe 2

17.2. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til den yderligere risiko, der er forbundet med at føre de motorkøretøjer, der indgår i denne gruppe.

18. Generelt må kørekort, hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der lider af en anden sygdom end de ovenfor nævnte, som kan nedsætte evnen til at føre motorkøretøj på betryggende måde, medmindre anmodningen er underbygget af en lægeerklæring og på betingelse af, at der gennemføres regelmæssig lægekontrol, såfremt der er behov herfor.