2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 30. maj 2002
om tekniske specifikationer for interoperabilitet gældende for delsystemet »elforsyning« i det
transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog, jf. artikel 6, stk. 1, i direktiv 96/48/EF
(meddeltundernummerK(2002)1949)
(EØS-relevant tekst)
(2002/733/EF)
(EFT L 245 af 12.9.2002, s. 280)
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 275 af 11.10.2002, s. 8 (2002/733/EF)
▼B
KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 30. maj 2002
om tekniske specifikationer for interoperabilitet gældende for
delsystemet »elforsyning« i det transeuropæiske jernbanesystem
for højhastighedstog, jf. artikel 6, stk. 1, i direktiv 96/48/EF
(meddelt undernummerK(2002)1949)
(EØS-relevant tekst)
(2002/733/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-
skab,
under henvisning til Rådets direktiv 96/48/EFaf 23. juli 1996 om inte-
roperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for
højhastighedstog(1), særlig artikel 6, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)Det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog er ved
artikel 2, litra c), i direktiv 96/48/EFopdelt i delsystemer af
strukturel eller funktionel karakter. Delsystemerne er beskrevet idirektivets bilag II.
(2)Ifølge direktivets artikel 5, stk. 1, skal der for hvert delsystemudarbejdes tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI).
(3)Ifølge direktivets artikel 6, stk. 1, udarbejder det repræsentativefælles organ udkast til TSI.
(4)Det udvalg, der er nedsat ved artikel 21 i direktiv 96/48/EF, harudpeget Den Europæiske Sammenslutning for Jernbaners Intero-perabilitet (AEIF) som repræsentativt fælles organ, jf. artikel 2,litra h), i samme direktiv.
(5)AEIFhar fået til opgave at udarbejde et udkast til TSI for delsy-stemet »elforsyning«, jf. direktivets artikel 6, stk. 1. Opgaven erfastlagt efter proceduren i artikel 21, stk. 2, i direktivet.
(6)AEIFhar udarbejdet TSI-udkastet og en dertil hørende rapportmed en cost-benefit-analyse, jf. direktivets artikel 6, stk. 3.
(7)Medlemsstaternes repræsentanter har på baggrund af rapporten
behandlet TSI-udkastet i det ved direktivet nedsatte udvalg.
(8)Ifølge artikel 1 i direktiv 96/48/EFvedrører betingelserne for at
tilvejebringe interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesy-stem for højhastighedstog projektering, anlæg, udbygning ogdrift af de infrastrukturer og det rullende materiel, som bidrager
til systemets funktion, og som tages i brug efter ikrafttrædelses-
datoen for direktivet. Hvad angår infrastruktur og rullendemateriel, der allerede er i brug, når denne TSI træder i kraft,anvendes TSI'en fra det tidspunkt, hvor der skal udføres arbejderpå den pågældende infrastruktur. I hvilket omfang TSI'en finderanvendelse afhænger dog af de planlagte arbejders formål og
omfang og af omkostninger og fordele ved den påtænkte anven-
delse. En forudsætning for, at sådanne delvise arbejdertilsammen kan føre til fuldstændig interoperabilitet, er, at dehviler på en overordnet implementeringsstrategi. I denne forbin-delse bør der skelnes mellem opgradering, fornyelse og
vedligeholdelsesmæssig udskiftning.
(9)Det fastslås, at direktiv 96/48/EFog TSI'er ikke finder anven-
delse på fornyelser og vedligeholdelsesmæssig udskiftning. Doger det ønskeligt, at TSI'er finder anvendelse på fornyelser,således som det er tilfældet for TSI'er for konventionelle tog imedfør af direktiv 2001/16/EF. Medlemsstaterne tilskyndes til2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 2
(1) EFT L 235 af 17.9.1996, s. 6.
▼B
— så længe kravet ikke er obligatorisk, og under hensyntagen til
fornyelsesarbejdernes omfang — i videst muligt omfang atanvende TSI'er på fornyelser og vedligeholdelsesmæssig udskift-
ning.
(10)Den TSI, der er emnet for denne beslutning, omhandler i sin
nuværende udformning de særlige træk ved højhastighedssy-stemer; den omhandler som hovedregel ikke de fælles aspekter
af højhastighedstog og konventionelle tog. Interoperabiliteten
for konventionelle tog er omfattet af et andet direktiv(
1). Om
interoperabilitetskravet er opfyldt, fastslås ifølge artikel 16, stk.2, i direktiv 96/48/EFpå grundlag af TSI'erne, hvorfor det ernødvendigt at fastsætte, hvilke betingelser der ud over denvedlagte TSI skal opfyldes i overgangsperioden mellem offent-
liggørelsen af denne beslutning og offentliggørelsen af
beslutningerne om TSI'er for konventionelle tog. Derfor er detnødvendigt, at hver enkelt medlemsstat underretter de øvrigemedlemsstater og Kommissionen om, hvilke nationale tekniskeregler den anvender for at opfylde interoperabilitetskravet og de
væsentlige krav i direktiv 96/48/EF. Eftersom der er tale om
nationale regler, er det desuden nødvendigt, at hver medlemsstatunderretter de andre medlemsstater og Kommissionen om, hvilkeorganer den udpeger til at gennemføre proceduren for vurderingaf overensstemmelse eller anvendelsesegnethed og verifikations-proceduren med henblik på at kontrollere, om delsystemer
opfylder interoperabilitetskravet, jf. artikel 16, stk. 2, i direktiv
96/48/EF. Medlemsstaterne skal i henseende til disse nationaleregler så vidt muligt følge de principper og kriterier, der eranført i direktiv 96/48/EFtil gennemførelsen af artikel 16, stk.2. Til at stå for de førnævnte procedurer benytter medlemssta-terne så vidt muligt de organer, der er givet underretning om i
henhold til artikel 20 i direktiv 96/48/EF. Kommissionen analy-
serer disse oplysninger (nationale regler, procedurer, organermed ansvar for gennemførelsesprocedurerne og procedurernesvarighed) og drøfter om nødvendigt med udvalget, om der skaltræffes nogen foranstaltninger.
(11)Den TSI, som nærværende beslutning omhandler, pålægger ikkebrug af en bestemt teknologi eller en bestemt teknisk løsning,undtagen hvis det er absolut nødvendigt for interoperabilitet idet transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog.
(12)Den TSI, som nærværende beslutning omhandler, bygger på denbedste ekspertviden, der var til rådighed på det tidspunkt, hvorudkastet blev udarbejdet. Den teknologiske udvikling og nyesamfundsmæssige krav kan medføre, at denne TSI må ændreseller suppleres. Hvor det er hensigtsmæssigt, vil der bliveiværksat en revisions- eller ajourføringsprocedure i overensstem-
melse med artikel 6, stk. 2, i direktiv 96/48/EF.
(13)I nogle tilfælde rummer den TSI, som nærværende beslutning
omhandler, mulighed for valg mellem forskellige løsninger,således at der alt efter den aktuelle situation kan benyttes ende-lige eller midlertidige interoperabilitetsløsninger. Endvidere
giver direktiv 96/48/EFmulighed for særlige gennemførelsesbe-
stemmelser i særlige tilfælde. Ydermere skal medlemsstaternehave lov til at undlade at anvende visse tekniske specifikationeri de tilfælde, der er omhandlet i artikel 7 i direktivet. Det erderfor påkrævet, at medlemsstaterne sørger for, at der offentlig-
gøres et infrastrukturregister og et register over rullende
materiel, som ajourføres hvert år. I registrene angives den natio-nale infrastrukturs og det nationale rullende materiels vigtigsteegenskaber (f.eks. grundparametrene) og deres grad af overens-stemmelse med de i de gældende TSI'er foreskrevneegenskaber. Til dette formål er det i den TSI, som nærværende2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 3
(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EFaf 19. marts 2001 om
interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle
tog (EFT L 110 af 20.4.2001, s. 1).
▼B
beslutning omhandler, nøje angivet, hvilke oplysninger der skal
medtages i registret.
(14)Ved anvendelsen af den TSI, som denne beslutning omhandler,skal der tages hensyn til teknisk og driftsmæssig kompatibilitetmellem infrastruktur og rullende materiel, der skal tages i brug,
og det net, de skal indgå i. Disse kompatibilitetskrav forudsætter
en kompleks teknisk og økonomisk analyse af det enkeltetilfælde. I analysen skal der tages hensyn til følgende:
— grænsefladerne mellem de delsystemer, der er opregnet i
direktiv 96/48/EF
— de strækningskategorier og det rullende materiel, der er
opregnet i samme direktiv
— det bestående nets tekniske og driftsmæssige sammenhæng.
Derfor er det afgørende at lægge en strategi for implemente-
ringen af den TSI, som denne beslutning omhandler, bl.a. medangivelse af hver enkelt teknisk fase af overgangen fra den
nuværende situation til en situation, hvor nettet er interoperabelt.
(15)De i denne beslutning fastsatte bestemmelser er i overensstem-melse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved direktiv
96/48/EF—
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Kommissionen vedtager herved de tekniske specifikationer for intero-
perabilitet (TSI) gældende for delsystemet »elforsyning« i det
transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog, jf. artikel 6, stk.
1, i direktiv 96/48/EF. De er anført i bilaget. TSI'erne gælder i fuldtomfang for infrastrukturen og det rullende materiel i det transeuro-pæiske jernbanesystem for højhastighedstog som defineret i bilag I tildirektiv 96/48/EF, jf. dog artikel 2 og 3.
Artikel 2
1. Som kriterier for opfyldelse af interoperabilitetskravet i artikel 16,
stk. 2, i direktiv 96/48/EFbenyttes — hvad angår de aspekter, som erfælles for højhastighedstog og konventionelle tog, men ikke omfattet afvedlagte TSI — de tekniske regler, som er i brug i den medlemsstat,der giver tilladelse til ibrugtagning af det i denne beslutning omhand-
lede delsystem.
2. Inden seks måneder efter at have modtaget meddelelse om denne
beslutning underretter hver medlemsstat de øvrige medlemsstater ogKommissionen om følgende:
— en liste over de i stk. 1 omhandlede tekniske regler
— de procedurer for overensstemmelsesvurdering og verifikation, der
vil blive benyttet vedrørende anvendelsen af disse regler
— de organer, den udpeger til at gennemføre disse procedurer for
overensstemmelsesvurdering og verifikation.
Artikel 3
1. I denne artikel forstås ved:
— »opgradering«: større modifikationsarbejder på et delsystem eller en
del af et delsystem, hvorved delsystemets ydeevne ændres
— »fornyelse«: større udskiftningsarbejder på et delsystem eller en del
af et delsystem, hvorved delsystemets ydeevne ikke ændres
— »vedligeholdelsesmæssig udskiftning«: udskiftning af komponenter
med dele, der har samme funktion og ydeevne, i forbindelse med
forebyggende vedligehold eller fejlretning.
2. Ved opgradering forelægger ordregiveren en beskrivelse af
projektet for den pågældende medlemsstat. Når medlemsstaten harundersøgt sagen, beslutter den under hensyntagen til implementerings-strategien i kapitel 7 i vedlagte TSI, om arbejdet er så omfattende, at2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 4
▼B
en ny ibrugtagningstilladelse, jf. artikel 14 i direktiv 96/48/EF, er
nødvendig. En sådan ibrugtagningstilladelse er nødvendig, hvis deplanlagte arbejder kan have indflydelse på sikkerhedsniveauet.
Når en ny ibrugtagningstilladelse er nødvendig, jf. artikel 14 i direktiv
96/48/EF, beslutter medlemsstaten
a) om projektet indebærer fuld anvendelse af TSI'en; i så fald omfattes
delsystemet af EF-verifikationsproceduren i direktiv 96/48/EF, eller
b) om fuld anvendelse af TSI'en endnu ikke er mulig; i så fald er
delsystemet ikke i fuld overensstemmelse med TSI'en, og EF-verifi-
kationsproceduren i direktiv 96/48/EFfinder kun anvendelse på de
dele af TSI'en, der er anvendt.
I begge tilfælde underretter medlemsstaten det udvalg, der er nedsat
ved direktiv 96/48/EF, om sagen, herunder om, hvilke dele af TSI'ender er anvendt, og hvilket interoperabilitetsniveau der er opnået.
3. Ved fornyelse og vedligeholdelsesmæssig udskiftning kan den
vedlagte TSI anvendes.
Artikel 4
De pågældende dele af Kommissionens henstilling 2001/290/EF(
1)o m
grundparametre for det transeuropæiske jernbanesystem for højhastig-
hedstog gælder ikke længere fra den dato, hvor vedlagte TSI træder i
kraft.
Artikel 5
Vedlagte TSI træder i kraft seks måneder efter offentliggørelse af
denne beslutning.
Artikel 6
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 5
(1) EFT L 100 af 11.4.2001, s. 17.
▼B
BILAG
TEKNISK SPECIFIKATION FOR INTEROPERABILITET VEDRØ-
RENDE DELSYSTEMET ELFORSYNING
INDHOLD
1. INDLEDNING
1.1. TEKNISK OMFANG
1.2. GEOGRAFISK OMFANG1.3. INDHOLD AFDENNE TSI
2. DEFINITION/OMFANG AF DELSYSTEMET
2.1. OMFANG2.2. DEFINITION AF DELSYSTEMET
2.2.1. Elektrificeringssystem
2.2.2. Køreledninger og strømaftagere2.2.3. Interaktion mellem køreledning og strømaftager
2.2.4. Overgange mellem højhastighedsstrækninger og andre
strækninger
2.3. FORBINDELSER TIL ANDRE DELSYSTEMER OG
TIL ANDRE DELE AFSELVE DELSYSTEMET
2.3.1. Indledning
2.3.2. Forbindelser vedrørende elektrificeringssystemet
2.3.3. Forbindelser vedrørende køreledningsudstyr og strømafta-
gere
2.3.4. Forbindelser om interaktion mellem køreledning og strø-
maftager
3. VÆSENTLIGE KRAV
3.1. OVERHOLDELSE AFVÆSENTLIGE KRAV3.2. ASPEKTER VEDRØRENDE VÆSENTLIGE KRAV
3.3. SÆRLIGE ASPEKTER FOR DELSYSTEMET ELFOR-
SYNING
3.3.1. Sikkerhed
3.3.2. Driftssikkerhed, disponibilitet og vedligeholdelsesevne
3.3.3. Sundhed3.3.4. Miljøbeskyttelse
3.3.5. Teknisk kompatibilitet
3.4. OVERENSSTEMMELSESERKLÆRING4. BESKRIVELSE AF DELSYSTEMET
4.1. GRUNDPARAMETRE FOR DELSYSTEMET ELFOR-
SYNING
4.1.1. Spænding og frekvens
4.1.2. Køreledninger og strømaftagere4.2. GRÆNSEFLADER FOR DELSYSTEMET ELFORSY-
NING
4.2.1. Liste med grænseflader4.2.2. Karakteristiske data for grænseflader
4.2.3. Forskriftsmæssige og driftsmæssige bestemmelser
4.3. SPECIFICERET PRÆSTATION2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 6
▼C1
▼C1
4.3.1. Ydeevne for strømforsyningssystem, fordelingsstationer og
poster
4.3.2. Køreledningens ydeevne
4.3.3. Overgange mellem højhastighedsstrækninger og andre
strækninger
5. INTEROPERABILITETSKOMPONENTER
5.1. GENERELT5.2. DEFINITION AF INTEROPERABILITETSKOMPO-
NENTER
5.3. BESKRIVELSE AFKOMPONENTER5.3.1. Køreledning5.3.2. Strømaftager
5.3.3. Slæbestykker
6. VURDERING AF OVERENSSTEMMELSE OG/
ELLER ANVENDELSESEGNETHED
6.1. INTEROPERABILITETSKOMPONENTER
6.1.1. Vurderingsprocedurer og moduler6.1.2. Anvendelse af moduler6.2. DELSYSTEMET ELFORSYNING
6.2.1. Vurderingsprocedurer og moduler
6.2.2. Anvendelse af moduler7. GENNEMFØRELSE AF TSI FOR ELFORSYNING
7.1. ANVENDELSE AFDENNE TSI PÅ HØJHASTIGHEDS-
STRÆKNINGER OG RULLENDE MATERIEL, DER
SKAL TAGES I BRUG
7.2. ANVENDELSE AFDENNE TSI PÅ HØJHASTIGHEDS-
STRÆKNING OG RULLENDE MATERIEL, DER
ALLEREDE ER I BRUG
7.3. SÆRTILFÆLDE7.3.1. Særlige træk på det østrigske netværk7.3.2. Særlige træk på det belgiske netværk (T1)
7.3.3. Særlige træk på det tyske netværk (P)
7.3.4. Særlige træk på det spanske netværk (P)7.3.5. Særlige træk på det franske netværk7.3.6. Særlige træk på det britiske netværk7.3.7. Særlige træk på det italienske netværk
7.3.8. Særlige træk på de irske og nordirske netværk (P)
7.3.9. Særlige træk på det svenske netværk (P)7.3.10. Særlige træk på det finske netværk (P)BILAGA VURDERINGSPROCEDURER (MODULER)
BILAGB VURDERING AF INTEROPERABILITETSKOMPO-
NENTER
BILAGC VURDERING AF DELSYSTEMET ELFORSYNING
BILAGD INFRASTRUKTURREGISTRET, INFORMATION
OM DELSYSTEMET ELFORSYNING
BILAGE KOORDINERING AF ELEKTRISK BESKYTTELSE
AF FORDELINGSSTATIONER/TRÆKKRAFTEN-
HEDER
BILAGF STRÆKNINGSTYPE
BILAGG TOGENES EFFEKTFAKTOR2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 7
▼C1
BILAGH KØRELEDNINGSUDSTYR, GEOMETRISK INTE-
RAKTION MELLEM KØRELEDNINGER OG
STRØMAFTAGERE FOR AC-SYSTEMER
BILAGJ KØRELEDNINGSUDSTYR, GEOMETRISK INTE-
RAKTION MELLEM KØRELEDNINGER OG
STRØMAFTAGERE FOR DC-SYSTEMER
BILAGK REGENERATIV BREMSNING
BILAGL SPÆNDING VED STRØMAFTAGERNE (KVALI-
TETSINDEKS FOR STRØMFORSYNINGEN)
BILAGM PRØVNING OG VERIFICERING AF SLÆBE-
STYKKER
BILAGN SPÆNDING OG FREKVENS FOR TRÆKKRAFT-
SYSTEMERNE
BILAGO BEGRÆNSNING AF MAKSIMALT EFFEKTFOR-
BRUG
BILAGP HARMONISK KARAKTERISTIK OG RELATERET
OVERSPÆNDING I KØRELEDNINGEN
BILAGQ DYNAMISK INTERAKTION MELEM STRØMAF-
TAGERE OG KØRELEDNINGER2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 8
▼B
1.INDLEDNING
1.1.Teknisk omfang
Denne TSI vedrører delsystemet Elforsyning, som er et af de delsy-
stemer, der er anført i bilag II, punkt 1, til direktiv 96/48/EF.
Denne TSI er en af seks TSI'er, som dækker alle otte delsystemer, der
er defineret i direktivet. De specifikationer vedrørende delsystemerne
»Brugere« og »Miljø«, som er nødvendige med henblik på at sikre
interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastig-
hedstog i overensstemmelse med de væsentlige krav, er anført i den
pågældende TSI.
Mere information om delsystemet Elforsyning findes i kapitel 2.
1.2.Geografisk omfang
Det geografiske omfang af denne TSI er det transeuropæiske jernbane-
system for højhastighedstog, som det er beskrevet i bilag I til direktiv
96/48/EF.
Der skal navnlig henvises til de strækninger i det transeuropæiske jern-
banenetværk, som er beskrevet i Europa-Parlaments og Rådets
beslutning nr. 1692/96/EFaf 23. juli 1996 om F ællesskabets retnings-
linjer med hensyn til udviklingen af det transeuropæiske transportnet
eller enhver opdatering af denne beslutning som følge af den revide-
ring, der er anført i artikel 21 af samme beslutning.
1.3.Indhold af denne TSI
I henhold til artikel 5, stk. 3, og til bilag I, punkt 1, litra b), for kate-
gorier i direktiv 96/48/EF, fastlægger denne TSI følgende forhold:
a) den præciserer de væsentlige krav til delsystemerne og deres græn-
seflader (kapitel 3)
b) den fastlægger de grundparametre, der er beskrevet i bilag II, punkt
3, til nævnte direktiv, som er nødvendige for at opfylde de væsent-
lige krav (kapitel 4)
c) den fastsætter de betingelser, der skal overholdes for at leve op til
de specificerede præstationer, der stilles til hver af de følgende
kategorier af jernbanestrækninger (kapitel 4):
— kategori I: de jernbanestrækninger, som specielt anlægges til
højhastighedstog, og som er konstrueret til hastigheder på
normalt 250 km/h eller derover
— kategori II: de jernbanestrækninger, som er specielt opgraderet
til højhastighedstog, og som er konstrueret til hastigheder på
omkring 200 km/h
— kategori III: de strækninger, der specielt opgraderes til højha-
stighedstog, og som har særlige karakteristika på grund af
topografiske begrænsninger som følge af terrænforhold eller
beliggenhed i bymæssig bebyggelse, og hvor hastigheden skal
tilpasses til det enkelte tilfælde
d) den fastlægger i særtilfælde eventuelle gennemførelsesbestem-
melser (kapitel 7)
e) den fastlægger, for hvilke interoperabilitetskomponenter og for
hvilke grænseflader der skal udarbejdes europæiske specifikationer,
herunder europæiske standarder, som er nødvendige for at tilveje-
bringe interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for
højhastighedstog under overholdelse af de væsentlige krav (kapitel
5)
f) den angiver i hvert enkelt tilfælde, hvilke af de i afgørelse 93/465/
EØFdefinerede moduler eller, efter omstændighederne, hvilke
specifikke procedurer der skal anvendes ved vurderingen af enten
overensstemmelsen eller anvendelsesegnetheden af interoperabili-
tetskomponenterne, samt EF-verifikationen af delsystemerne
(kapitel 6).
2.DEFINITION/OMFANG AF DELSYSTEMET
2.1.Omfang
Delsystemet Elforsyning i det transeuropæiske jernbanesystem for
højhastighedstog består af alt fast anlæg, der — i henhold til de
væsentlige krav — er nødvendigt for at forsyne togene fra enkelt- eller
trefasede højspændingsnetværk.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 9
▼B
Delsystemet Elforsyning består af:
—fordelingsstationer: På primærsiden er de tilsluttet højspændings-
nettet med omformning af højspændingen til en spænding og/eller
konvertering til et strømforsyningssystem, der passer til togene. På
sekundærsiden er fordelingsstationerne tilsluttet jernbanens luftled-
ninger
—koblinger i køreledningsnettet: Elektrisk udstyr, der er placeret
mellem fordelingsstationerne, som parallelle køreledninger, og
som fungerer som sikkerhed, isolering, hjælpeforsyning og
kompensation
—luftledninger: Køreledningerne distribuerer energien til togene, der
kører på strækningen, og overfører den til togene gennem en strø-
maftager. Køreledningen er også forsynet med manuelle eller
fjernstyrede afbrydere til isolering af afsnit eller grupper af køre-
ledninger, afhængigt af driftsbehovene. Fødeledningerne er også
en del af køreledningerne
—tilbageløbskredsløbforstrøm: Kørestrømmen benytter skinner, der
er direkte eller indirekte jordforbundne, og returledere til at lede
strømmen tilbage til fordelingsstationerne. Derfor er tilbageløb-
skredsløbet for strøm på dette punkt en del af delsystemet
Elforsyning
—strømaftager: Selvom de er monteret på det rullende materiel,
udgør strømaftagerne en vigtig del, hvis funktion er direkteforbundet til køreledningen. Derfor opfattes de som en del af
delsystemet Elforsyning.
Følgende aspekter af delsystemet Elforsyning har betydning for intero-
perabiliteten af det transeuropæiske jernbanesystem for
højhastighedstog:
— elektrificeringssystem
— køreledninger og strømaftagere
— interaktion mellem strømaftagere og køreledningsudstyr
— overgange mellem højhastighedsstrækninger, opgraderede stræk-
ninger og forbindelsesstrækninger.
2.2.Definition af delsystemet
2.2.1. Elektrificeringssystem
En trækkraftenhed er — som enhver elektrisk enhed — konstrueret til
at fungere korrekt, når den tilsluttes nominel spænding og frekvens til
dens tilslutningspunkter, dvs. strømaftagere og hjul. Der skal defineres
variationer og grænser for disse parametre for at garantere togenes
forventede ydeevne.
Højhastighedstog skal bruge en tilsvarende høj effekt. Det er nødven-
digt at øge forsyningssystemets spænding og sænke strømmen, der er
skyld i tab på grund af modstand, så forsyningen til togene sker med
minimalt tab. Strømforsyningssystemet skal være konstrueret med
henblik på at give hvert tog den nødvendige effekt. Derfor er de
enkelte togs strømforbrug og køreplanen vigtige for ydeevnen.
Moderne tog benytter regenerative bremser, der sender strøm tilbage
til strømforsyningen for at reducere det samlede strømforbrug. Derfor
skal strømforsyningssystemet også acceptere regenerative bremser.
I ethvert elektrisk system kan der forekomme kortslutninger og andre
fejltilstande. Det elektriske system skal være lavet, så kontroldelsy-
stemet detekterer disse fejl øjeblikkeligt og igangsætter
foranstaltninger, der kan afskære kortslutningsstrømmen og isolere
kredsløbets defekte del. Efter sådan en hændelse skal det elektriske
system hurtigst muligt kunne retablere forsyning til alle installationer,
så driften kan genoptages.
2.2.2. Køreledninger og strømaftagere
Geometrien for udstyr til køreledninger og strømaftagere er et meget
vigtigt aspekt, med udgangspunkt i interoperabiliteten. Med hensyn til
den geometriske interaktion, skal der angives både højden af køreled-
ningen over skinnerne, den tværgående forskydning i vindstille luft og
ved vindtryk samt kontaktkraften. Strømaftagerhovedets geometri er
afgørende for, at strømaftagerens interaktion med køreledningen bliver
så optimal som muligt under hensyn til køretøjernes mulige gyngende
bevægelser.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 10
▼B
2.2.3. Interaktion mellem køreledning og strømaftager
Ved de høje hastigheder, som man regner med for det transeuropæiske
jernbanesystem for højhastighedstog, er interaktionen mellem køreled-
ningen og strømaftagerne et meget vigtigt aspekt i etableringen af en
pålidelig strømoverførsel uden unødige påvirkninger af jernbaneinstal-
lationer og af miljøet. Interaktionen bestemmes hovedsagligt ved
— statisk og aerodynamisk arbejde afhængigt af typen af strømaftage-
rens slæbestykke og strømaftagernes udformning
— kompatibilitet mellem slæbestykkets materiale og køreledningen af
hensyn til disse komponenters slidstyrke
— dynamisk adfærd og påvirkning af strømaftagningskvaliteten og
målsætningen om vedvarende og uafbrudt strømforsyning uden
forstyrrelser
— beskyttelse af strømaftageren og køreledningsudstyret, hvis en af
strømaftagerens slæbestykker går i stykker
— antallet af aktive strømaftagere og afstanden mellem dem, hvilket
har afgørende indflydelse på strømaftagningskvaliteten, fordi de
enkelte strømaftagere kan forstyrre andre på samme køreledning.
2.2.4. Overgange mellem højhastighedsstrækninger og andre strækninger
Højhastighedsstrækninger skal forbindes til opgraderede strækninger
eller til forbindelsesstrækninger. Placeringen af overgangene mellem
disse strækningstyper påvirker strømforsyningen og køreledningssy-
stemet og er derfor et aspekt, der skal behandles i TSI for Elforsyning.
2.3.Forbindelser til andre delsystemer og til andre dele af selve delsy-
stemet
2.3.1. Indledning
Delsystemet Elforsyning har mange forbindelser til andre delsystemer
i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog, for at man
kan opnå den forventede interoperabilitetsydeevne. Disse forbindelser
dækkes af definitionen af kriterier for grænseflader og ydeevne.
2.3.2. Forbindelser vedrørende elektrificeringssystemet
— Spænding og frekvens og deres tilladelige områder har forbindelser
til delsystemet Rullende materiel.
— Den effekt, der er installeret på strækningerne, og den angivne
effektfaktor bestemmer ydeevnen for det interoperable jernbanesy-
stem for højhastighedstog og har grænseflader med delsystemet
Rullende materiel.
— Regenerativ bremsning reducerer energiforbruget og har grænse-
flade med delsystemet Rullende materiel.
— Faste elektriske installationer og trækkraftudstyr skal være sikret
mod kortslutninger ved passende anordninger på fordelingsstatio-
nerne. Aktivering af afbrydere på fordelingsstationer og på tog
skal være koordineret. Derfor har elektrisk sikring grænseflade
med delsystemet Rullende materiel.
— Elektriske forstyrrelser og harmoniske udledninger har grænseflade
med delsystemerne Rullende materiel og Styringskontrol og
Signaler.
2.3.3. Forbindelser vedrørende køreledningsudstyr og strømaftagere
— Med hensyn til højhastighedsstrækninger skal man være særligt
opmærksom på køreledningshøjden, så man undgår unødvendigt
hårdt slid på køreledningen. Køreledningshøjden har grænseflader
med delsystemerne Infrastruktur og Rullende materiel.
— Det er nødvendigt at kende antal og placering af strømaftagere på
togene for at kunne passere overgange mellem elektrificerede
systemer uden at krydse forskellige systemer. De har grænseflader
med delsystemet Rullende materiel.
— Køretøjernes og strømaftagernes mulige gyngende bevægelser har
grænseflader med delsystemerne Rullende materiel og Infra-
struktur.
2.3.4. Forbindelser om interaktion mellem køreledning og strømaftager
— Kvaliteten af strømaftagelsen afhænger af antallet af aktive strø-
maftagere og deres indbyrdes afstand. Placeringen af
strømaftagerne har grænseflader med delsystemet Rullende mate-
riel.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 11
▼B
3.VÆSENTLIGE KRAV
3.1.Overholdelse af væsentlige krav
I henhold til direktiv 96/48/EF, artikel 4, stk. 1, skal det transeuro-
pæiske jernbanesystem for højhastighedstog, dets delsystemer og
interoperabilitetskomponenter opfylde de væsentlige krav, som de er
anført i direktivets bilag III.
3.2.Aspekter vedrørende væsentlige krav
De væsentlige krav omfatter:
— sikkerhed
— pålidelighed og disponibilitet
— sundhed
— miljøbeskyttelse— teknisk kompatibilitet.
I henhold til direktiv 96/48/EFkan de væsentlige krav både være
almene og gælde for hele det transeuropæiske jernbanesystem for
højhastighedstog og indeholde særlige træk, som specifikt vedrører
delsystemet og dets komponenter.
3.3.Særlige aspekter for delsystemet Elforsyning
3.3.1. Sikkerhed
I henhold til bilag III til direktiv 96/48/EFgælder der følgende
væsentlige krav til delsystemet Elforsyning med hensyn til sikkerhed:
1.1.1.Projektering, konstruktion eller fremstilling samt vedligehol-
delse og overvågning af sikkerhedskritiske dele, herunder
navnlig dele, der har betydning for togenes kørsel på nettet,
skal garantere et sikkerhedsniveau, der svarer til de mål, der
eropstillet fornettet, ogsåunderspecificerede svigtforhold.
1.1.2.De parametre, der vedrører kontakten mellem hjul og skinner,
skal følge de kriterier for kørselsstabilitet, som er nødvendige
for, at der kan gives garanti for sikker kørsel ved den tilladte
maksimalhastighed.
1.1.3.De anvendte dele skal kunne modstå normale og specificerede
exceptionelle påvirkninger i hele deres levetid. Der skal ved
passendemidlersørgesfor,athændelige svigtkun fårbegræn-
sedefølgerforsikkerheden.
1.1.4.Faste anlæg og rullende materiel skal udformes og materialer
vælges med henblik på at begrænse frembringelse, spredning
ogfølgerafildogrøgitilfælde afbrand.
1.1.5.Anordninger,somerberegnet til atblive betjent afpassagerer,
skalværeudformetsådan,atanvisningsstridige,menforudsige-
lige betjeningsmåderikke medførersikkerhedsmæssigrisiko.
De under 1.1.2 og 1.1.5 nævnte aspekter er ikke relevante for delsy-
stemet Elforsyning.
Delsystemet Elforsyning skal udformes og konstrueres, så kravene i
4.2.2.2, 4.2.3.3, 4.3.1.2, 4.3.1.8, 4.3.2.1, 4.3.2.2 og 4.3.2.4 i kapitel 4
overholdes, og så de anvendte interoperabilitetskomponenter over-
holder kravene i 5.3.1.1, 5.3.2.1, 5.3.2.4 og 5.3.3.2 i kapitel 5 med
henblik på at opfylde de væsentlige krav 1.1.1, 1.1.3 og 1.1.4 ovenfor.
De væsentlige krav er opfyldt, hvis overensstemmelse med betingel-
serne i kapitel 4 og 5 kan verificeres.
Følgende væsentlige krav til sikkerhed ifølge bilag III til direktiv 96/
48/EFvedrører især delsystemet Elforsyning:
2.2.1.Driften af energiforsyningssystemerne må ikke forringe sikker-
heden for hverken højhastighedstog eller personer (brugere,
driftspersonale,beboerelangsjernbanelinjen ellertredjemand).
Delsystemet Elforsyning skal udformes og konstrueres, så kravene i
4.1.1, 4.2.2.2, 4.2.2.3, 4.2.2.7, 4.2.2.9, 4.3.1.2, 4.3.1.5, 4.3.1.7,
4.3.2.1, 4.3.2.2 og 4.3.2.4 i kapitel 4 overholdes og så de anvendte
interoperabilitetskomponenter overholder kravene i 5.3.1.1 i kapitel 5
med henblik på at opfylde de væsentlige krav 2.2.1 ovenfor. De
væsentlige krav er opfyldt, hvis overensstemmelse med betingelserne
i kapitel 4 og 5 kan verificeres.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 12
▼B
3.3.2. Driftssikkerhed, disponibilitet og vedligeholdelsesevne
Ifølge bilag III til direktiv 96/48/EFgælder følgende væsentlige krav
for delsystemet Elforsyning, med hensyn til driftssikkerhed, disponibi-
litet og vedligeholdelsesevne:
1.2.Overvågning og vedligeholdelse af faste eller mobile dele, der
indgår i togtrafikken, skal tilrettelægges, gennemføres og kvanti-
ficeres således, at delene forbliver funktionsdygtige under
specificerede forhold.
Delsystemet Elforsyning skal udformes og konstrueres, så kravene i
4.3.1.9 og 4.3.2.6 i kapitel 4 opfyldes med henblik på at opfylde de
væsentlige krav i 1.2 ovenfor. De væsentlige krav er opfyldt, hvis
overensstemmelse med betingelserne i kapitel 4 kan verificeres.
3.3.3. Sundhed
Ifølge bilag III til direktiv 96/48/EFgælder følgende væsentlige krav
til delsystemet Elforsyning med hensyn til sundhed:
1.3.1.Der bør ikke anvendes materialer i tog og jernbaneinfrastruk-
turer, der i kraft af den måde, de anvendes på, kan indebære
sundhedsfare for personer, som skal færdes eller opholde sig
der.
1.3.2.Materialerne skal vælges, behandles og anvendes således, at
afgivelse af skadelige eller farlige dampe eller gasser
begrænses, især i tilfælde af brand.
Delsystemet Elforsyning skal projekteres og konstrueres, så kravene i
4.2.2.2, 4.2.3.2, 4.2.3.3, 4.3.1.2, 4.3.1.8, 4.3.1.10, 4.3.2.2 og 4.3.2.4 i
kapitel 4 overholdes og så de anvendte interoperabilitetskomponenter
overholder kravene i 5.3.3.2 i kapitel 5 med henblik på at opfylde de
væsentlige krav 1.3.1 og 1.3.2 ovenfor. De væsentlige krav er opfyldt,
hvis overensstemmelse med betingelserne i kapitel 4 og 5 kan verifi-
ceres.
3.3.4. Miljøbeskyttelse
Ifølge bilag III til direktiv 96/48/EFgælder følgende væsentlige krav
til delsystemet Elforsyning med hensyn til miljøbeskyttelse:
1.4.1.Miljøvirkningerne af at anlægge og drive det transeuropæiske
jernbanesystem for højhastighedstog skal vurderes og tages i
betragtning ved udformningen af systemet i overensstemmelse
medgældende fællesskabsbestemmelser.
1.4.2.Materialeritogoginfrastrukturermåikkemedføreafgivelseaf
miljøskadelige eller -farlige dampe eller gasser, især ikke i
tilfælde afbrand.
1.4.3.Det rullende materiel og energiforsyningssystemerne skal
udformes og fremstilles således, at de er elektromagnetisk
kompatible med installationer, anlæg og offentlige og private
net,somdererrisikoforinterferensmed.
De under 1.4.2 nævnte aspekter er ikke relevante for delsystemet
Elforsyning.
Delsystemet Elforsyning skal udformes og konstrueres, så kravene i
4.2.3.2, 4.2.3.3 og 4.3.1.5 i kapitel 4 opfyldes med henblik på at
opfylde de væsentlige krav i 1.4.1 og 1.4.3 ovenfor. De væsentlige
krav er opfyldt, hvis overensstemmelse med betingelserne i kapitel 4
kan verificeres.
Følgende væsentlige krav til miljøbeskyttelse ifølge bilag III til
direktiv 96/48/EFvedrører især delsystemet Elforsyning:
2.2.2.Driften af elforsyningssystemerne må ikke give miljøgener ud
overdespecificerede grænser.
Delsystemet Elforsyning skal udformes og konstrueres, så kravene i
4.2.3.2 and 4.3.1.5 i kapitel 4 opfyldes med henblik på at opfylde de
væsentlige krav i 2.2.2 ovenfor. De væsentlige krav er opfyldt, hvis
overensstemmelse med betingelserne i kapitel 4 kan verificeres.
3.3.5. Teknisk kompatibilitet
Ifølge bilag III til direktiv 96/48/EFgælder følgende væsentlige krav
til teknisk kompatibilitet for delsystemet Elforsyning:
1.5.Infrastrukturernes og de faste installationers tekniske specifikati-
onerskalvære forenelige indbyrdesogmedspecifikationerne for2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 13
▼B
de tog, der skal køre på det transeuropæiske jernbanesystem for
højhastighedstog.
Når det på dele af nettet viser sig vanskeligt at overholde disse
specifikationer, kan der benyttes midlertidige løsninger, som
garantererfremtidig kompatibilitet.
Delsystemet Elforsyning skal udformes og konstrueres, så kravene i
4.1.1, 4.1.2, 4,2.2.1, 4.2.2.3, 4.2.2.4, 4.2.2.5, 4.2.2.6, 4.2.2.7, 4.2.2.8,
4.2.2.9, 4.2.2.10, 4.2.2.11, 4.2.2.12, 4.3.1.1, 4.3.1.3, 4.3.1.4, 4.3.2.1,4.3.2.3, 4.3.2.5 og 4.3.3 opfyldes, og at de anvendte interoperabilitets-
komponenter overholder kravene i 5.3.1.2, 5.3.1.3, 5.3.1.4, 5.3.1.5,
5.3.1.6, 5.3.1.8, 5.3.2.2, 5.3.2.3, 5.3.2.4, 5.3.2.5, 5.3.2.6, 5.3.2.7,
5.3.2.9, 5.3.3.1, 5.3.3.2, 5.3.3.3 og 5.3.3.4 i kapitel 5 med henblik på
at opfylde de væsentlige krav i 1.5 ovenfor. De væsentlige krav er
opfyldt, hvis overensstemmelse med betingelserne i kapitel 4 og 5
kan verificeres.
Følgende væsentlige krav til sikkerhed ifølge bilag III til direktiv 96/
48/EFvedrører især delsystemet Elforsyning:
2.2.3.Det elforsyningssystem, der benyttes på det transeuropæiske
jernbanesystemforhøjhastighedstog,skal:
—gøredet muligt for togene at yde de specificerede præstati-
oner
—være kompatible med de strømaftagere, som togene er
udstyretmed.
Delsystemet Elforsyning skal udformes og konstrueres, så det over-
holder kravene i 4.1.1, 4.1.2.1, 4.1.2.2, 4.1.2.3, 4.3.1.1, 4.3.1.3,
4.3.2.1, 4.3.2.3 og 4.3.2.5 i kapitel 4, og så de anvendte interoperabili-
tetskomponenter overholder kravene i 5.3.1.1, 5.3.1.2, 5.3.1.4, 5.3.2.1,
5.3.2.5, 5.3.3.1 og 5.3.3.5 i kapitel 5 med henblik på at overholde de
væsentlige krav i 2.2.3 ovenfor. De væsentlige krav er opfyldt, hvis
overensstemmelse med betingelserne i kapitel 4 og 5 kan verificeres.
3.4.Overensstemmelseserklæring
Overensstemmelse mellem delsystemet Elforsyning, dets komponenter
og de væsentlige krav skal verificeres i henhold til bestemmelserne for
direktiv 96/48/EFog de specifikationer, der er angivet i kapitel 6 og
de relevante bilag A til C til denne TSI.
4.BESKRIVELSE AF DELSYSTEMET
Delsystemet Elforsyning er en del af direktiv 96/48/EF, der gælder for
det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog. Det er et
integreret system, der kræver, at grundparametre, grænseflader og
ydeevne skal verificeres, navnlig for at sikre, at systemet er interope-
rabelt, og at de væsentlige krav bliver opfyldt.
4.1.Grundparametre for delsystemet Elforsyning
4.1.1. Spænding og frekvens
Det er nødvendigt for interoperabiliteten, at togdriften har standardise-
rede værdier for spænding og frekvens. Tabel 4.1 viser de anvendelige
spændinger og frekvenser afhængig af strækningens kategori.
Tabel4.1
Spændinger og frekvenser
Spænding og frekvensStrækningskategori
Forbindelsesstræk-
ningerOpgraderede stræk-
ningerHøjhastighedsstræk-
ninger
25 kV AC, 50 Hz X X X
15 kV AC, 16,7 Hz X X (1)
3k VD C X X (2)
1,5 kV DC X X —2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 14
▼B
(1) I lande med netværk, der allerede benytter en energiforsyning på 15 kV AC, 16,7 Hz, kan dette
system benyttes til nye strækninger. Samme system kan også anvendes i nabolande, hvis det er
økonomisk forsvarligt.
(2) Energiforsyningen på 3 kV DC må benyttes i Italien og Spanien til eksisterende strækninger og nye
strækninger med en driftshastighed på 250 km/h i de tilfælde, hvor 25 kV AC ved 50 Hz ville giverisiko for forstyrrelser på jord- og togbaseret signaludstyr på eksisterende strækninger i nærheden af
den nye strækning.
Spændingen ved fordelingsstationens terminaler og strømaftageren
skal overholde bilag N til denne TSI. Spændingsfrekvensen skal over-
holde bilag N til denne TSI. Spændinger og frekvenser defineres i
infrastrukturregistret (bilag D til denne TSI). Se overensstemmelses-
vurderingen i bilag N, punkt 4.
4.1.2. Køreledninger og strømaftagere
Til fremtidige højhastighedsstrækninger, opgraderede strækninger og
forbindelsesstrækninger skal der kun være en slags strømaftager til
tog, der kører på disse strækninger. På grund af denne beslutning skal
alle fremtidige højhastighedstog benytte strømaftagere med et strømaf-
tagerhoved på 1600 mm. Alt nybygget udstyr til AC-
højhastighedskøreledninger skal overholde punkt 4.1.2.1 og 4.1.2.3.
Dette gælder også opgraderede og forbindende strækninger med AC
eller DC.
4.1.2.1.KøreledningersgeometriforAC-systemer
Køreledningens højde over skinner, gradienten for køreledningen i
forhold til sporet og tværgående afbøjning af køreledningen under
sidevindspåvirkning har alle indvirkning på højhastighedsnettets inte-
roperabilitet. Tilladte data kan ses i tabel 4.2.
Tabel4.2
Køreledningernes geometri for AC-systemer
Nr. BeskrivelseForbindelses-
strækningerOpgraderede
strækningerHøjhastigheds-
strækninger
1 Køreledningens nominelle
højde (mm)Mellem
5000 og
5750(1)(2)-
(3)Mellem
5000 og
5500(1)(3)5080 eller
5300(3)
2 Tilladte gradienter og gradi-
entudsving for køreledningen
i forhold til sporetEN 50 119, version 2001,
punkt 5.2.8.2Planlagte
gradienter
accepteres ikke
3 Køreledningens tilladte tvær-
gående afbøjning under side-
vindspåvirkning (mm)(3)≤400
(1) For forbindelsesstrækninger med både fragt- og passagertrafik kan køreledningens højde være større
af hensyn til drift med vogne med ekstra stor profil, forudsat at strømaftageren er bygget til at aftage
strøm af den angivne kvalitet, og at strømaftageren kan hæves tilstrækkeligt, som det er angivet i
punkt 5.3.2.5.
(2) I jernbaneoverskæringer skal køreledningshøjden overholde nationale direktiver.
(3) Køreledningshøjden og den vindhastighed, der skal tages højde for, bliver defineret i infrastrukturre-
gistret i bilag D til denne TSI.
Køreledningens geometri skal overholde kravene i bilag H, punkt
H.3.1, til denne TSI
4.1.2.2.KøreledningensgeometriforDC-systemer
De afgørende data for køreledningens geometri for DC-systemer i det
transeuropæiske interoperable jernbanenetværk er fastsat i tabel 4.3.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 15
▼B
Tabel4.3
Køreledningernes geometri for DC-systemer
Nr. BeskrivelseForbindelsesstræk-
ningerOpgraderede stræk-
ninger
1 Køreledningens nominelle højde (mm) Mellem 5000 og
5600(1)(2)(3)(4)Mellem 5000 og
5500(3)(4)
2 Tilladte gradienter og gradientudsving
for køreledningen i forhold til sporetEN 50 119, version 2001, punkt
5.2.8.2
3 Køreledningens tilladte tværgående
afbøjning under sidevindspåvirkning
(mm)(4)≤400
(1) For forbindelsesstrækninger med både fragt- og passagertrafik, kan køreledningens højde være større
af hensyn til drift med vogne med ekstra stor profil, forudsat at strømaftageren er bygget til at aftagestrøm af den angivne kvalitet, og at strømaftageren kan hæves tilstrækkeligt, som det er angivet ipunkt 5.3.2.5.
(
2) I jernbaneoverskæringer skal køreledningshøjden overholde nationale direktiver.
(3) For de strækninger i Italien, der nævnes i note 2 til tabel 4.1, er køreledningens højde mellem 5000
og 5300 mm. De øvrige værdier gælder for andre strækningstyper.
(4) Køreledningshøjden og den vindhastighed, der skal tages højde for, bliver defineret i infrastrukturre-
gistret i bilag D til denne TSI.
Køreledningens geometri skal overholde kravene i bilag J, punkt J.3.1,
til denne TSI.
4.1.2.3.Geometriforstrømaftagerenshoved
Strømaftagerens bredde og arbejdsområde samt bredden på slæbestyk-
kerne og profilet på strømaftagerens hoved defineres for at opnå
interoperabilitet. Tabel 4.4 indeholder data for både AC- og DC-
systemer. Profilet for strømaftagerens hoved er afbildet i figur 4.1.
Tabel4.4
Geometri for strømaftagerens hoved for AC- og DC-systemer
Nr. Beskrivelse Alle strækningskategorier
1 Strømaftagerhovedets
bredde (mm)1600
2 Strømaftagerhovedets profil Se figur 4.1
3 Andre krav til AC-systemer Se bilag H, punkt H.3.2, til
denne TSI
4 Andre krav til DC-systemer Se bilag J, punkt J.3.2, til
denne TSI2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 16
▼B
Figur4.1
Strømaftagerhovedets profil
1 Kappe af isolerende materiale
2 Slæbestykkets mindste længde
3 Projekteret længde
4 Strømaftagerhovedets arbejdsområde
5 Strømaftagerhovedets bredde
4.2.Grænseflader for delsystemet Elforsyning
4.2.1. Liste med grænseflader
4.2.1.1.GrænsefladermedInfrastruktur
— Profiler
— Beskyttelse mod elektriske stød (jordforbindelse og strømtilslut-
ning)
4.2.1.2.GrænsefladermedStyringskontrologSignaler
— Harmonisk strøm, indflydelse på signalering og intern telekommu-
nikation
— Nødvendige kontrolsignaler til sektioner til fase- og systemadskil-
lelse
4.2.1.3.GrænsefladermedRullende materiel
— Dynamisk køretøjsramme
— Begrænsning af maksimalt effektforbrug— Strøm ved ophold— Spænding og frekvens— Koordinering af elektrisk beskyttelse
— Placering af strømaftagere
— Gennemkørsel af sektioner til faseadskillelse— Gennemkørsel af sektioner til systemadskillelse— Justering af strømaftagerens kontaktkraft
4.2.1.4.Ydeevnekriterier, dererfællesmedRullende materiel
— Effektfaktor
— Regenerativ bremsning— Harmonisk karakteristik og relateret overspænding i køreledningen
4.2.2. Karakteristiske data for grænseflader
4.2.2.1.Profiler
Infrastrukturens profiler skal tage højde for, at der skal være nok
afstand til de strømaftagere, der er i kontakt med køreledningsudstyret
samt til installation af selve køreledningsudstyret. Mål på tunneller og
andre strukturer skal være indbyrdes kompatible med køreledningsud-
styrets geometri og strømaftagerens dynamiske køretøjsramme. (Bilag
H, punkt H.3.6, til denne TSI beskriver strømaftagerens dynamiske
køretøjsramme). Ordregiveren skal fastsætte, hvor meget plads der
skal bruges til installation af køreledningsudstyret. Der skal udarbejdes
en overensstemmelseserklæring som en del af vurderingen af delsy-
stemet Infrastruktur.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 17
▼B
4.2.2.2.Jordforbindelseogstrømtilslutning,beskyttelse modelektriske stød
Delsystemet Infrastruktur skal bruges til at gennemføre et egentligt
system med jordforbindelse langs ruten, der overholder de krav til
beskyttelse mod elektriske stød, der er angivet i EN 50 122-1. Beskyt-
telse mod elektrisk stød under drift og ved svigtforhold opnås ved at
begrænse spændingen inden for acceptable grænser, som det er angivet
i EN 50 122-1, version 1997, paragraf 7. Der skal afleveres resultater
for de undersøgelser, som ordregiveren har udført, og de tilsvarende
særlige forskrifter skal angives, så man kan konstatere, at kravene
bliver overholdt. Der skal udarbejdes en overensstemmelseserklæring
som en del af vurderingen af delsystemet Infrastruktur.
4.2.2.3.Harmoniskstrøm,indflydelsepåsignaleringoginterntelekommunika-
tion
Harmonisk strøm, der er genereret af det rullende materiel, påvirker
delsystemet Styringskontrol og Signaler gennem delsystemet Elforsy-
ning. Derfor bliver dette emne behandlet under delsystemet
Styringskontrol og Signaler. Delsystemet Elforsyning kræver ingen
overensstemmelsesvurdering.
4.2.2.4.Dynamiskkøretøjsramme
Udformningen af køreledningsudstyret skal overholde køretøjernes
dynamiske rammer. Hvilket profil, der skal anvendes, afhænger af,
hvordan strækningen er defineret i infrastrukturregistret (bilag D til
denne TSI). Der skal udarbejdes en overensstemmelseserklæring i
delsystemet Elforsyning.
4.2.2.5.Begrænsningafmaksimalteffektforbrug
Den installerede strøm på højhastighedsstrækninger og opgraderede
strækninger eller forbindelsesstrækninger bestemmer togenes tilladte
effektforbrug. Derfor skal der monteres strømbegrænsende anordninger
i toget, som det er beskrevet i bilag O til denne TSI. Der skal udar-
bejdes en overensstemmelseserklæring som en del af vurderingen af
delsystemet Rullende materiel. Infrastrukturregistret, der er defineret i
bilag D til denne TSI, skal indeholde information om det maksimale
effektforbrug.
4.2.2.6.Begrænsningitogenesstrømforbrugvedophold
Strømforbruget ved ophold for systemer med DC 1,5 kV og 3,0 kV vil
være begrænset til 300 hhv. 200 A pr. strømaftager. Der skal udar-
bejdes en overensstemmelseserklæring som en del af vurderingen af
delsystemet Rullende materiel.
4.2.2.7.Spændingogfrekvens
Tog skal kunne fungere inden for de strøm- og frekvensområder, der
er angivet i punkt 4.1.1 og i bilag N til denne TSI. Der skal udarbejdes
en overensstemmelseserklæring som en del af vurderingen af delsy-
stemet Rullende materiel.
4.2.2.8.Koordineringafelektrisk beskyttelse
Det er nødvendigt at koordinere den elektriske beskyttelse af forde-
lingsstationer og af trækkraftenheder for at aflede kortslutninger
optimalt. (De anvendte krav kan ses i bilag E til denne TSI). Infra-
strukturregistret, der er defineret i bilag D til denne TSI, skal
indeholde information om beskyttelse af fordelingsstationer.
Der skal udarbejdes en overensstemmelsesvurdering af delsystemet
Elforsyning med hensyn til udformning og drift af fordelingsstation
og af delsystemet Rullende materiel med hensyn til udstyr på rullende
materiel.
4.2.2.9.Placering afstrømaftagere
Placeringen af strømaftagere på togene skal tage højde for den maksi-
male toglængde. Den maksimale afstand mellem strømaftagere er
under 400 m. Ydermere skal afstanden mellem tre strømaftagere efter
hinanden være over 143 m. Det acceptable antal strømaftagere og
afstanden mellem dem afhænger også af den dynamiske ydeevne.
Strømaftagerne skal ikke forbindes elektrisk i AC-energiforsyningssy-
stemer. Der henvises til bilag H, punkt H.3.5, til denne TSI.
Der skal udarbejdes en overensstemmelseserklæring i delsystemet
Rullende materiel.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 18
▼B
4.2.2.10.Gennemkørselafsektioner tilfaseadskillelse
Tog skal kunne bevæge sig fra et afsnit til den tilstødende, uden at de
to faser bliver krydset.
Der skal være tilstrækkelig kraft til at tog, der er standset i faseadskil-
lelsessektionen, kan genstartes. Med hensyn til udformningen henvises
til bilag H, punkt H.3.3, til denne TSI. Infrastrukturregistret, der er
defineret i bilag D til denne TSI, skal indeholde information om
udformningen af sektioner til faseadskillelse.
Togets effektforbrug (trækkraft og hjælpeenheder) skal afbrydes helt,
når toget kører ind i sektionen til faseadskillelse. Dette skal ske auto-
matisk uden lokoførerens indblanding. Det er ikke nødvendigt at
sænke strømaftagerne.
Kravene til udformning af delsystemet Elforsyning er:
På fremtidige strækninger kan der vælges mellem to forskellige
udformninger af sektioner til faseadskillelse.
— En udformning af faseadskillelsen, hvor alle strømaftagere på de
længste interoperable tog befinder sig i den neutrale sektion. I
dette tilfælde er der ingen begrænsning i placering af og afstand
mellem strømaftagerne på togene. Længden på den neutrale
sektion skal være mindst 402 m. Se mere detaljerede krav i bilag
H, punkt H.3.3, til denne TSI.
— En kortere faseadskillelse med restriktioner for placering af strø-
maftagerne på togene ses i bilag H, punkt H.3.3, til denne TSI.
Den samlede længde af denne adskillelse er under 142 m. Brug af
denne model kræver, at afstanden mellem tre aktive strømaftagere
efter hinanden er mere end 143 m.
På eksisterende strækninger kan der vælges mellem flere forskellige
løsninger, baseret på den accepterede placering af strømaftagere på
toget og afhængig af de muligheder for ruteplanlægning, krævede
ydeevner og investeringer, der kan accepteres af ordregiveren. Hvis
udformningen af eksisterende faseadskillelser ikke tillader passage af
interoperable højhastighedstog, skal ordregiveren sørge for passende
alternative procedurer eller udformninger.
Infrastrukturregistret skal indeholde information om udformningen af
sektionerne til faseadskillelse jf. bilag D til denne TSI.
Der skal udarbejdes en overensstemmelsesvurdering for udvikling af
sektionerne til faseadskillelse som en del af vurderingen af delsystemet
Elforsyning.
Der er følgende krav til delsystemerne Styringskontrol og
Rullende materiel:
På højhastighedsstrækninger skal delsystemet Styringskontrol og
Signaler gøre automatisk drift af det rullende materiel mulig før og
efter sektionerne til faseadskillelse. Udstyr på trækkraftenheder skal
aktiveres i god tid før en sektion til faseadskillelse under fuldt hensyn
til den maksimalt tilladte hastighed. I forbindelse med overensstem-
melsesvurderingen skal der udføres funktionsprøvninger af
delsystemerne Rullende materiel og Styringskontrol og Signaler.
4.2.2.11.Gennemkørselafsektioner tilsystemadskillelse
GenereltTog skal kunne bevæge sig fra et energiforsyningssystem til et andet,
der benytter en anden energiforsyning, uden at de to systemer
forbindes. De nødvendige tiltag afhænger både af de to forsyningssy-
stemers typer og af placeringen af strømaftagere på togene og
hastigheden.
Der er to muligheder for togpassage af sektioner til systemadskillelse:
1) med hævede strømaftagere og forbindelse til køreledningen
2) med sænkede strømaftagere og uden forbindelse til køreledningen.
Ordregiveren skal træffe dette valg, der skal indføres i infrastrukturre-
gistret, som det er angivet i bilag D til denne TSI.
Kravene til udformning af delsystemet Elforsyning er:
—Hævedestrømaftagere
Hvis sektionen til systemadskillelse gennemkøres med strømaftagerne
hævet til køreledningen, gælder følgende betingelser:2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 19
▼B
1) Der gælder følgende specifikationer for den funktionelle udform-
ning af sektionen til systemadskillelse:
— den geometriske udformning af køreledningens forskellige
elementer skal forhindre strømaftagerne i at kortslutte eller
forbinde begge strømsystemer ved hjælp af placeringen af strø-maftagere, som det er angivet i punkt 4.2.2.9
— for en kort neutral sektion skal køreledningernes mekaniske
kontakt med strømaftagerne overholde EN 50119, version
2001, paragraf 5.2, ved maksimal hastighed
— der skal tages forholdsregler i delsystemet Elforsyning med
henblik på at undgå forbindelse mellem to strømforsyningssy-
stemer, hvis aktivering af den indbyggede afbryder mislykkes
— der er et eksempel på udformning af en sektion til systemad-
skillelse i figur H.4 i bilag H til denne TSI.
2) Køreledningens højde skal være ens i begge systemer, hvis hastig-
heden er over 250 km/h. Nærmere detaljer og tolerancer opgives i
bilag H og J til denne TSI.
3) Anordninger på det rullende materiel skal automatisk aktivere
effektafbryderen, før det når frem til adskillelsessektionen, og
automatisk genkende spændingen for det nye strømforsyningssy-
stem i strømaftageren, så det kan skifte til det nye system.
—Sænkedestrømaftagere
Hvis sektioner til systemadskillelse gennemkøres med strømaftagerne
sænket, gælder følgende betingelser:
1) Udformningen af adskillelsessektionen mellem forskellige energi-
forsyningssystemer skal sikre, at man undgår forbindelse mellem
de to strømforsyningssystemer, hvis der sker utilsigtet kontakt
mellem strømaftagere og køreledning, og at begge forsyningsafsnit
slår fra øjeblikkeligt, hvis det skulle ske. Ved kortslutninger sikres
drift af isolerede afsnit.
2) Dette alternativ skal vælges, hvis betingelserne for drift med
hævede strømaftagere ikke kan overholdes.
3) På højhastighedsstrækninger med forskellige køreledningshøjder og
på sektioner til adskillelse af eksisterende strækninger, der ikke
overholder TSI-kravene, skal strømaftagerne sænkes ved skift til
et andet energiforsyningssystem, eller hvis driftshastigheden ikke
giver mulighed for at montere overgangssektioner med acceptable
gradienter (se bilag H og J til denne TSI).
4) Hvis adskillelse af forsyningssystemer skal ske ved sænkning af
strømaftageren, skal strømaftageren sænkes ved hjælp af kontrol-
signaler uden lokoførerens indgriben.
Der skal udarbejdes en overensstemmelsesvurdering for udvikling af
sektionerne til systemadskillelse som en del af vurderingen af delsy-
stemet Elforsyning.
Der er følgende krav til delsystemerne Styringskontrol og
Rullende materiel:
Trækkraftenhedens hovedafbryder skal aktiveres af kontrolsignaler
uden lokoførerens indgriben før kørsel gennem adskillelsessektioner
mellem forskellige energiforsyningssystemer. Dette skal ske i god tid,
så trækkraftenhedens elektriske udstyr på det hidtidige energiforsy-
ningssystem er helt slukket, før toget når frem til det afløsende
energiforsyningssystem.
Delsystemet Styringskontrol og Signaler sørger for at sende de
nødvendige signaler til trækkraftenhederne.
Trækkraftenhederne skal udformes, så de kan modtage de strækning-
skontrolsignaler, der aktiverer hovedafbryderen og — hvis det er
aktuelt — sænker strømaftagerne, uden lokoførerens indgriben. Hvis
strømaftagerne ikke sænkes fra køreledningen, er det kun de elektriske
kredsløb på trækkraftenhederne, der øjeblikkeligt tilpasser sig til strø-
maftagerens energiforsyning, der fortsat må være tilsluttet.
Infrastrukturregistret skal indeholde information om udformning og
drift af sektionerne til systemadskillelse, jf. bilag D til denne TSI.
I forbindelse med overensstemmelsesvurderingen skal der udføres
funktionsprøvninger af delsystemerne Rullende materiel og Styrings-
kontrol.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 20
▼B
4.2.2.12.Justeringafstrømaftagerenskontaktkraft
Kontaktkraften for strømaftagerne på det rullende materiel skal over-
holde kravene i punkt 5.3.2.7. Der skal udarbejdes en
overensstemmelseserklæring inden for delsystemet Rullende materiel.
4.2.3. Forskriftsmæssige og driftsmæssige bestemmelser
4.2.3.1.Generelle forskriftsmæssigebetingelser
For at sikre sammenhæng i det transeuropæiske jernbanesystem for
højhastighedstog gælder følgende forskriftsmæssige og driftsmæssige
bestemmelser:
4.2.3.2.Miljøbeskyttelse
Miljøbeskyttelse er omfattet af Rådets direktiv 85/337/EØFvedr.
vurdering af visse projekters påvirkning af miljøet.
Der er ingen særlige krav til delsystemet Elforsyning for interoperable
højhastighedsstrækninger.
4.2.3.3.Brandbeskyttelse
Brandbeskyttelse er dækket af direktiv 89/106/EØFaf 21. december
1988 og dets fortolkningsdokument om det væsentlige sikkerhedskravnr. 2, »Brandsikkerhed«.
Der er ingen særlige krav til delsystemet Elforsyning for interoperable
højhastighedsstrækninger.
4.2.3.4.Undtagelseitilfælde afudførelseafanlægsarbejder
Specifikationerne i delsystemet Elforsyning og dets interoperabilitets-
komponenter, der er defineret i kapitel 4 og 5 til denne TSI, gælder
for strækninger i normal funktionel tilstand eller i tilfælde af uforud-
sete funktionsfejl, der nødvendiggør anvendelse af
vedligeholdelsesplanen.
Hvis der på forhånd er planlagt arbejde, kan det i visse situationer vise
sig umuligt at overholde disse retningslinijer samtidig med udførelse
af ændringer i delsystemet Elforsyning.
Disse midlertidige undtagelser fra TSI-reglerne skal defineres af ordre-
giveren for den pågældende strækning, som skal anvende følgende
generelle bestemmelser for at sikre, at det ikke resulterer i sikkerheds-
risici for forbikørende tog.
— den tilladte undtagelse skal være midlertidig og planlagt for en
nærmere angivet tidsperiode
— jernbanevirksomheder, der driver virksomhed på strækningen, skal
underrettes om disse midlertidige undtagelser, deres geografiske
placering, deres art samt midlerne til signalering ved skriftlige
meddelelser, der beskriver den særlige type signal, der bruges.
Der skal vedlægges en model for sådan en meddelelse i infrastruk-
turregistret, som angivet i bilag D til denne TSI for strækningen
— Enhver undtagelse skal indeholde komplementære sikkerhedsforan-
staltninger med henblik på at sikre, at krav til sikkerhedsniveauet
fortsat opfyldes. Disse komplementære foranstaltninger kan særligt
bestå af:
— særlige overvågningsforskrifter for det pågældende arbejde
— midlertidige hastighedsnedsættelser på strækningsafsnit som
bestemt af ordregiveren.
4.2.3.5.Infrastrukturregisterforinteroperableeuropæiskejernbanestrækninger
For hvert strækningsafsnit i det transeuropæiske jernbanesystem for
højhastighedstog skal der af ordregiveren eller af dennes etablerede
repræsentant udarbejdes et enkelt dokument kaldet Det »europæiske
infrastrukturregister«. Dette dokument samler specifikationerne for de
pågældende strækninger for alle de delsystemer, der indeholder fast-
monteret udstyr.
Det tillader, at
— den medlemsstat, der er ansvarlig for idriftsættelsen af delsystemet,
har et dokument, der for hver strækning af det transeuropæiske
jernbanenetværk for højhastighedstog beskriver de hovedpara-
metre, der regulerer driften på strækningerne
— de jernbanevirksomheder, der driver eller ønsker at drive virk-
somhed på strækningerne, bliver underrettet om de særlige
egenskaber, hvis parametre eller interoperabilitetsspecifikationer
afhænger af et bestemt valg, som ordregiveren træffer2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 21
▼B
— der i delsystemet Elforsyning for hvert homogent strækningsafsnit
og hvert stykke udstyr, som bliver anvendt, angives de generelle
eller særlige specifikationer, som skal iagttages for at kunne drive
virksomhed på strækningen. Denne liste findes i bilag D til denne
TSI.
Ordregiveren skal vedhæfte dette dokument til EF-verifikationserklæ-
ringen for delsystemet Elforsyning som en del af det tekniske dossier,
der er beskrevet i bilag V til direktiv 96/48/EF, således at medlems-
staten kan opnå tilladelse til ibrugtagning.
4.3.Specificeret præstation
4.3.1. Ydeevne for strømforsyningssystem, fordelingsstationer og poster
4.3.1.1.Installeret effekt
Den ydeevne, der skal opnås i delsystemet Elforsyning, skal svare til
den relevante specificerede præstation for hver strækningskategori i
det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog med hensyn
til:
— den maksimale strækningshastighed
— den maksimale effekt i strømaftagerne, som aftages af togene— den mindste togfølge
— den gennemsnitlige spændingsforsyning.
Ordregiveren skal angive strækningstypen i henhold til dens funktion i
henhold til bilag Ftil denne TSI og i infrastrukturregistret, som det er
defineret i bilag D til denne TSI. Udformningen af elektrificeringssy-
stemet skal sikre, at strømforsyningen er i stand til at opnå den
specificerede præstation. Derfor angiver punkt 4.2.2.5 krav til
begrænsning af strømforbruget for delsystemet Rullende materiel.
Den beregnede gennemsnitlige spændingsforsyning ved strømaftagerne
skal stemme overens med bilag L til denne TSI.
4.3.1.2.Sikkerhed,jordforbindelseogstrømtilslutning
Sikkerheden for energiforsyningssystemet, fordelingsstationer og
poster skal opnås ved at udforme og afprøve disse installationer i
henhold til EN 50 122-1, version 1997, paragraf 5, 7 og 9. Fordelings-
stationer og poster skal være sikret mod uautoriseret adgang.
4.3.1.3.Effektfaktor
Acceptable værdier for effektfaktoren er fastsat i bilag G til denne
TSI. Mindsteværdien for højhastighedsstrækninger er 0,95 ved de
forhold, der er beskrevet i ovennævnte dokument. Der skal udarbejdes
en overensstemmelseserklæring som en del af vurderingen af delsy-
stemet Rullende materiel.
4.3.1.4.Regenerativ bremsning
AC-energiforsyningssystemet skal udformes, så det tillader brug af
regenerativ bremsning som en driftsbremse, der problemfrit kan
udveksle effekt med andre tog eller med det primære netværk. Der
henvises til bilag K til denne TSI.
Togudstyr skal tillade brug af andre bremsesystemer, når regenerativ
bremsning ikke er mulig.
Ordregiveren kan bestemme, hvorvidt regenerativ bremsning skal
tillades på DC-systemer. Infrastrukturregistret i bilag D til denne TSI
skal indeholde den nødvendige information.
Der skal udføres en overensstemmelsesvurdering for faste anlæg i
henhold til bilag K, punkt K.4, til denne TSI.
Overensstemmelsesvurdering for det Rullende materiel skal udføres,
som det er angivet i TSI for det rullende materiel.
4.3.1.5.Eksternelektromagnetisk kompatibilitet
Ekstern elektromagnetisk kompatibilitet er ikke et særligt træk ved det
transeuropæiske højhastighedsnetværk. Energiforsyningsinstallationer
skal overholde standarderne i EN 50 121-2 og EN 50 122, så de over-
holder alle krav om elektromagnetisk kompatibilitet. Der kræves ingen
overensstemmelsesvurdering i denne TSI.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 22
▼B
4.3.1.6.Harmoniskudledningiforholdtildenstrømforbrugendeenhed
Med hensyn til harmonisk udledning til den strømforbrugende enhed,
er det op til ordregiveren at overholde de nationale standarder (eller i
givet fald europæiske standarder) og den strømforbrugende enheds
krav. Der kræves ingen overensstemmelsesvurdering i denne TSI.
4.3.1.7.Harmoniskkarakteristik ogrelateret overspændingikøreledningen
Trækkraftenhederne skal overholde bilag P til denne TSI for at undgå
uacceptable overspændinger i køreledningerne som følge af oversving-
ning fra transaktionsenhederne. De nødvendige krav er defineret i
delsystemet Rullende materiel, og der skal foretages overensstemmel-
sesvurdering inden for delsystemet Rullende materiel, som det er
angivet i bilag P.
4.3.1.8.Beskyttelse modelektrisk stød
Energiforsyningssystemet skal integreres med det øvrige system til
jordforbindelse langs strækningen og overholde de krav til beskyttelse
mod elektrisk stød, som er angivet i EN 50 122-1, version 1997, para-
graf 5, 7 og 9. Beskyttelse mod elektrisk stød under drift og ved
svigtforhold opnås ved at begrænse berøringsspænding til acceptable
værdier, som det er anført i EN 50 122-1, version 1997, paragraf 7.2
og 7.3. For hver enkelt installation skal det undersøges, at den er sikret
mod elektrisk stød. Undersøgelsen kan omfatte prøvninger.
4.3.1.9.Vedligeholdelsesplan
Der skal udarbejdes en vedligeholdelsesplan af ordregiveren eller
dennes etablerede repræsentant for at sikre, at de angivne specifikati-
oner for grænseflader i delsystemet Elforsyning bibeholdes inden for
de grænser, der er angivet for dem.
Vedligeholdelsesplanen skal mindst indeholde følgende informationer:
— vedligeholdelsesrutiner for fordelingsstationer og poster
— dokumentation af tilstand, resultater og opnået viden
— en række værdier for sikkerhedsgrænser, der ville medføre
begrænsning af toghastighederne for at kunne overholde specifika-
tionerne i punkt 4.1.1 og bilagene
— angivelse af kontrolhyppighed og af tolerance for de målte værdier
en indikation af ækvivalens for sidstnævnte med de standardvær-
dier, der er opgivet i punkt 4.3.1
— de trufne foranstaltninger (hastighedsbegrænsning, reparationstid),
når foreskrevne værdier overskrides.
Vedligeholdelsesprocedurer bør ikke indvirke negativt på sikkerheds-
forskrifter som f.eks. kontinuitet for tilbageløbskredsløb, begrænsning
af overspænding og detektering af kortslutninger. De må ikke reducere
systemets generelle ydeevne eller deaktivere nogen del af kørelednin-
gerne.
4.3.1.10.Isoleringafstrømforsyningifaretilfælde
Der skal installeres udstyr og gennemføres procedurer, der kan akti-
vere isolering af spænding fra trækkraftenheder og elektrificerede
strækninger via alarmanordninger til den driftsansvarlige for strømfor-
syningen, der så kan foretage nødhandlinger. Der skal udføres en
overensstemmelseserklæring med kontrol af transmissionsenheder og
procedureinstruktioner.
4.3.1.11.Fortsættelseafstrømforsyningitilfælde afforstyrrelser
Strømforsyningen og køreledningen skal udformes, så man er sikret
fortsat drift i tilfælde af forstyrrelser. Dette kan opnås ved at inddele
strækninger i forsyningsafsnit og installere overskydende udstyr på
fordelingsstationer. Der skal udføres en overensstemmelsesvurdering
ved kontrol af kredsløbsdiagrammerne.
4.3.2. Køreledningens ydeevne
4.3.2.1.Generelt
Den ydeevne, der skal opnås for køreledningen, skal svare til den rele-
vante ydeevne for hver strækningskategori i det transeuropæiske
jernbanesystem for højhastighedstog med hensyn til:
— den maksimale strækningshastighed, og
— togenes effektkrav ved strømaftagerne.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 23
▼B
Udformningen af køreledningerne skal sikre den specificerede præsta-
tion i henhold til ordregiverens angivelser i overensstemmelse med
punkt 4.3.1.1.
4.3.2.2.Sikkerhed,jordforbindelseogstrømtilslutning
Køreledningernes sikkerhed sikres ved, at installationen udformes i
henhold til de europæiske standarder EN 50 119, version 2001, para-
graf 5.1.2, og EN 50 122-1, version 1997, paragraf 5, 7 og 9. Alle
strømførende komponenter skal installeres uden for berøringsafstand
af brugere og andre personer.
4.3.2.3.Kravtil strømaftagelsensdynamiskeadfærdogkvalitet
Den dynamiske adfærd skal passe til udformningen af køreledningsud-
styret. Højden ved strækningens projekterede hastighed skal overholde
betingelserne i EN 50 119, version 2001, paragraf 5.2.1.2, og i tabel
4.5 og 4.6 i denne TSI.
Kvaliteten af strømaftagelsen er afgørende for køreledningens levetid,
og den skal derfor overholde aftalte og målbare parametre.
Aftagerkvaliteten kan vurderes ved gennemsnitsværdien Fmmed en
standardafvigelse σpå målte eller simulerede slæbestykker eller ved
at tælle buedannelser. Betingelser for AC-systemer ses i tabel 4.5 og
for DC-systemer i tabel 4.6.
Ordregiveren skal vælge mellem enten at benytte interaktionskriterium
nr. 1 (konktaktkraft) eller nr. 2 (buedannelse) i henhold til tabel 4.5
eller 4.6.
Interaktionen anses for at overholde bestemmelserne i denne TSI, hvis
— nr. 1 eller 2 i tabel 4.5, og
— nr. 3 i tabel 4.5
er opfyldt.
Prøvningsresultater fra et lignende køreledningssystem kan bruges som
udgangspunkt for overensstemmelsesvurderingen.
Der skal laves prøvning af ydeevnen på mere end en strømaftager, og
der skal lægges vægt på den strømaftager, der har de mest kritiske
værdier.
Tabel4.5
Interaktionskrav, AC-systemer
Nr. BeskrivelseForbindelses-
strækninger og
opgraderede
strækningerHøjhastighedsstrækninger
Eksisterende Nye
1 Korrigeret gennemsnitskraft
Fm(N)(1)se punkt 5.3.1.6 og 5.3.2.7(2) se punkt
5.3.1.6(2)
Standardafvigelse ved
maksimal hastighed σmax(N)0,3 Fm
2 Procentvis buedannelse ved
maksimal hastighed, NQ ( %)≤0,14
3 Nødvendig plads til sidehol-
derrørets maksimalhøjde ved
ugunstige aerodynamiske
betingelserse EN 50 119, version 2001,
paragraf 5.2.1.22·So(3)
Se definitioner, værdier og prøvninger i bilag Q.
(1)Fmer den dynamisk korrigerede værdi for kontaktkraften, der blev fundet efter statistisk analyse af
resultaterne af måling eller simulering af kontaktkraft.
(2) Den dynamiske korrektion anvendes på værdierne i punkt 5.3.1.6 og 5.3.2.7.
(3)S0er den beregnede, simulerede eller målte hævning af køreledningen ved sideholderrøret under
normale driftsbetingelser med en eller flere strømaftager(e) med en gennemsnitlig kontaktkraft påF
mved maksimal hastighed for strækningen i henhold til EN 50 119 version 2001, paragraf 5.2.1.2.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 24
▼B
Tabel4.6
Interaktionskrav, DC-systemer
Nr. BeskrivelseForbindelsesstrækninger og
opgraderede strækninger(1)
1 Korrigeret gennemsnitskraft Fm(N)(2) se punkt 5.3.1.6 og
5.3.2.7(3)
Standardafvigelse ved maksimal hastighed σmax(N) 0,3 Fm
2 Procentvis buedannelse ved maksimal hastighed, NQ
(%)≤0,20
3 Nødvendig plads til sideholderrørets maksimalhøjde
ved ugunstige aerodynamiske betingelserSe EN 50 119, version
2001, paragraf 5.2.1.2(4)
Se definitioner, værdier og prøvninger i bilag Q.
(1) For strækninger i Italien og Spanien, der omhandles i note 2 til tabel 4.1, gælder de angivne værdier
også for opgraderede strækninger.
(2)Fmer den dynamisk korrigerede værdi for kontaktkraften, der blev fundet efter statistisk analyse af
resultaterne af måling eller simulering af kontaktkraft.
(3) Den dynamiske korrektion anvendes på værdierne i punkt 5.3.1.6 og 5.3.2.7.
(4) Den nødvendige plads bestemmes ved den beregnede, simulerede eller målte hævning af køreled-
ningen ved sideholderrøret under normale driftsbetingelser med en eller flere strømaftagere og engennemsnitlig kontaktkraft F
mved den maksimale hastighed for strækningen.
4.3.2.4.Beskyttelse modelektrisk stød
Køreledningen skal integreres med det øvrige system til jordforbin-
delse langs strækningen og overholde kravene til beskyttelse mod
elektrisk stød, som er angivet i EN 50 122-1, version 1997, paragraf
5, 7 og 9. Beskyttelse mod elektrisk stød under drift og ved svigtfor-hold opnås ved at begrænse berøringsspænding til acceptable værdier,
som er anført i EN 50 122-1, version 1997, paragraf 7.2 og 7.3. For
hver enkelt installation skal det undersøges, at den er sikret mod elek-
trisk stød.
4.3.2.5.Statiskoggennemsnitligt aerodynamiskkontakttryk
Den nominelle statiske kraft specificeres af ordregiveren inden for
følgende områder:
— 70 N + 20 N/-10 N til AC-forsyningssystemer
— 110 N ± 10 N til 3 kV DC-forsyningssystemer
— 90 N ± 20 N til 1,5 kV DC-forsyningssystemer.
I DC-systemer kan det være nødvendigt at benytte større kraft, normalt
140 N, for at forbedre kontakten mellem slæbestykkerne og køreled-
ningen. Dermed kan man undgå farlig opvarmning af køreledningen,
når toget holder stille med hjælpeudstyret i drift.
Den samlede gennemsnitlige kontaktkraft skal overholde de gennem-
snitlige værdier for kontaktkraft Fm, der kræves for at få en
strømaftagning af god kvalitet (se punkt 4.3.2.3, 5.3.1.6 og 5.3.2.7).
Overensstemmelsesvurderingen gennemføres ved at vurdere interope-
rabilitetskomponenten.
4.3.2.6.Vedligeholdelsesplan
Der skal udarbejdes en vedligeholdelsesplan af ordregiveren eller
dennes etablerede repræsentant for at sikre, at de angivne specifikati-
oner for grænseflader i delsystemet Elforsyning bibeholdes inden for
de grænser, der er angivet for dem.
Vedligeholdelsesplanen skal mindst indeholde følgende informationer:
— vedligeholdelsesrutiner for køreledninger
— dokumentation af tilstand, resultater og opnået viden— et sæt værdier for de sikkerhedsgrænser for højden af køreled-
ningen og for siksakføring, der ville medføre begrænsning af
toghastighederne i henhold til punkt 4.1.2.2 og 4.1.2.3 i denne TSI2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 25
▼B
— en angivelse af kontrolhyppigheden og af tolerancer for de målte
værdier for geometri og dynamik samt de anvendte kontrolme-
toder. Til sidstnævnte hører også en angivelse af de regler for
overensstemmelse med standardværdierne, der er opgivet i punkt
4.3.2
— de trufne foranstaltninger (hastighedsbegrænsning, forventet repa-
rationstid), når foreskrevne værdier overskrides.
Vedligeholdelsesprocedurer bør ikke indvirke negativt på sikkerheds-
forskrifter som f.eks. kontinuitet for tilbageløbskredsløb, begrænsning
af overspænding og detektering af kortslutninger. De må ikke reducere
systemets overordnede ydeevne.
4.3.3. Overgange mellem højhastighedsstrækninger og andre strækninger
Ordregiveren skal bestemme, hvor kravene i TSI for delsystemet
Elforsyning for højhastighedsstrækninger skal anvendes, og hvor deres
specificerede præstationer skal gælde, med hensyn til korte stræ-
kningsafsnit, der forbinder en højhastighedsstrækning med en anden
strækning.
5.INTEROPERABILITETSKOMPONENTER
5.1.Generelt
I henhold til artikel 2, litra d), i direktiv 96/48/EFer en interoperabili-
tetskomponent:
»hvert enkelt del, gruppe af dele, underenhed eller komplet enhed af
materiel, som indgår i eller er bestemt til at indgå i et delsystem,
som er direkte eller indirekte afgørende for interoperabiliteten i det
transeuropæiskejernbanesystemforhøjhastighedstog «.
Interoperabilitetskomponenterne er behandlet i de relevante forskrifter
i direktiv 96/48/EF, og de komponenter, der vedrører delsystemet
Elforsyning, er beskrevet i punkt 5.2 i denne TSI.
5.2.Definition af interoperabilitetskomponenter
Med hensyn til delsystemet Elforsyning, er følgende komponenter
defineret:
—Køreledning. En køreledning er en kontaktledning, der er anbragt
over det øverste af køretøjets profil, og forsyner køretøjerne med
elektrisk energi gennem tagmonteret strømaftagerudstyr, der også
kaldes strømaftagere. Til højhastigheds-togsystemer benyttes over-
hængende køreledninger med bæretov, så køreledningen/-erne er
spændt mellem flere store vandrette bæretov. De understøttende
dele som f.eks. køreledningsophæng, master og fundamenter vil
ikke påvirke interoperabiliteten og er derfor ikke dækket af denne
TSI.
—Strømaftager. Strømaftagere er hængslede enheder, der kan aftage
strøm fra en eller flere køreledninger og er udformet, så strømafta-
gerhovedet kan bevæges lodret. Slæbestykker og beslag er
monteret på strømaftagerhovedet. Spidsen af strømaftagerhovedeter udformet som et nedadvendt horn.
—Slæbestykker. Slæbestykker er udskiftelige dele i strømaftagerho-
vedet, der er i direkte kontakt med køreledningen og derfor er
udsat for slid.
5.3.Beskrivelse af komponenter
5.3.1. Køreledning
5.3.1.1.Samletprojekt
Udformningen af køreledninger skal overholde EN 50 119, version
2001, paragraf 5 og 6. Yderligere krav, især vedrørende højhastigheds-
strækninger, specificeres i det følgende.
Køreledningerne skal overholde den specificerede præstation for den
pågældende strækning, især med hensyn til maksimal hastighed og
strømbelastning.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 26
▼B
5.3.1.2.Strømkapacitet
Strømkapaciteten afhænger af de omgivende vilkår, dvs. maksimal
omgivende temperatur og laveste sidevindshastighed for hver enkelt
strækning i infrastrukturregistret, bilag D til denne TSI, samt køreled-
ningsdelene og varigheden af den aktuelle handling. Udvikling af
køreledninger skal tage højde for grænserne for de maksimale tempe-
raturer, som det er angivet i bilag B til EN 50 119, version 2001, med
hensyn til data i EN 50 149, version 1999, paragraf 4.5, tabel 3 og 4.
En analyse skal efterprøve, at køreledningen kan overholde de specifi-
cerede krav.
5.3.1.3.Grundparametre
Udformningen af køreledninger skal overholde de grundparametre,
som er angivet i punkt 4.1.2.1 og 4.1.2.2.
5.3.1.4.Hastighedforbølgeudbredelse
Hastigheden for bølgeudbredelse i køreledningerne er et karakteristisk
parameter i vurdering af køreledningens egnethed til højhastigheds-
drift. Dette parameter afhænger af køreledningens vægt og
materialespænding. Den maksimale driftshastighed må ikke være
højere end 70 % af bølgeudbredelseshastigheden. Se også EN 50 119,
version 2001, paragraf 5.2.1.4
5.3.1.5.Elasticitet ogelasticitetens ensartethed
Elasticitet og ensartethed langs buevidden er afgørende for at opnå høj
kvalitet af strømaftagelse og for at reducere slid. Elasticitetens ensar-
tethed kan vurderes ved ensartethedsfaktoren u
u¼emax/C0emin
emaxþemin/C1100 %ðÞ :
hvor
emaxer største elasticitet langs en buevidde
eminer mindste elasticitet langs en buevidde.
Parameteretubør være så lavt som muligt for højhastighedsstræk-
ninger. I tabel 5.1 er opgivet de værdier for u, der gælder for hver
enkelt type køreledning.
Tabel5.1
Ensartetheden uaf elasticiteten i %
Kørelednings-
typeHastighed (km/h)
200 til 230 230 til 300 Over 300
Uden bæretov < 40 < 40 < 25
Med bæretov < 20 < 10 < 10
Elasticiteten midt på buen bør være mindre end 0,5 mm/N. Køreled-
ningen skal overholde EN 50 119, version 2001, paragraf 5.2.1.3.
5.3.1.6.Gennemsnitligkontaktkraft
Dette punkt angiver de gennemsnitlige kontaktkræfter, som køreled-
ningen skal udformes til.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 27
▼B
Figur5.1
Målet for gennemsnitlig kontaktkraft Fmfor AC-systemer afhænger af hastigheden
Den gennemsnitlige kontaktkraft Fm, der udgøres af køreledningens
statiske og aerodynamiske komponenter med den dynamiske korrek-
tion, der anvendes på køreledningen, bliver vist i figur 5.1 for AC-
systemer som en funktion af hastigheden.
Her repræsenterer Fmen målværdi, som man på den ene side bør
stræbe efter for at opnå strømaftagning uden overflødig buedannelse,
men som på den anden side ikke bør overskrides, da dette kan
medføre slid og farlige situationer i strømaftagerne.
Hvis det drejer sig om tog med flere samtidige strømaftagere i drift,
må den gennemsnitlige kontaktkraft Fmfor hver enkelt strømaftager
ikke være større end værdien i figur 5.1. Kriterierne for hver enkelt
strømaftager skal overholdes.
Den gennemsnitlige kontaktkraft Fmudgøres af køreledningens statiske
og aerodynamiske komponenter med den dynamisk korrektion, der
anvendes på køreledningen, bliver vist i figur 5.2 for 1,5 og 3,0 kV
DC-systemer som en funktion af hastigheden. Den statiske kontakt-
kraft for 1,5 kV DC-strækninger bør være 140 N, hvor det er
nødvendigt af hensyn til strømmen ved ophold.
Hvis det drejer sig om tog med flere samtidige strømaftagere i drift,
må den gennemsnitlige kontaktkraft Fmfor hver enkelt strømaftager
ikke være større end værdien i figur 5.2. Kriterierne for hver enkelt
strømaftager skal overholdes.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 28
▼B
Figur5.2
Mål for gennemsnitlig kontaktkraft for Fmfor 1,5 kV og 3,0 kV DC afhænger af hastig-
heden
5.3.1.7.Vedligeholdelse
Fabrikanten skal levere den nødvendige information for, at ordregi-
veren kan opstille en plan for vedligeholdelse, der tager særligt højde
for køreledningens geometri og slid af køreledningen — især ved
vigtige punkter som f.eks. sporkrydsninger, sporskifter og overlap-
ninger.
5.3.1.8.Strømvedophold
Et vist strømniveau ved ophold skal være acceptabelt for både køre-
ledning og strømaftagernes slæbestykker, så togenes hjælpeenheder
får tilstrækkelig strøm. 1,5 kV DC-systemer skal kunne levere en
strøm på mindst 300 A pr. strømaftager, mens 3,0 kV DC-systemer
skal kunne levere mindst 200 A pr. strømaftager. Ved prøvning af
køreledningerne efter metoderne beskrevet i EN 50 206-1, version
1998, paragraf 6.13, må køreledningens temperatur ikke overskride
grænserne i bilag B i EN 50 119, version 2001.
5.3.2. Strømaftager
5.3.2.1.Samletprojekt
Strømaftageren skal overholde den specificerede præstation for
maksimal hastighed og strømbærende egenskaber. Hvor intet andet er
angivet i det følgende, gælder EN 50 206. Installation af strømaftagere
på det rullende materiel behandles i delsystemet Rullende materiel.
5.3.2.2.Grundparametre
Udformningen af strømaftageren skal overholde de grundparametre,
der er specificeret i underpunkt 4.1.
5.3.2.3.Strømkapacitet
Strømaftageren skal udvikles til den specificerede strøm, der skal
overføres til køretøjerne. Fabrikanten skal angive mærkestrømmen.
Der skal tages hensyn til de specifikke data, der afhænger af brug af
AC- eller DC-systemer. Strømaftagerne skal gennemgå en analyse, der
viser, at de kan bære den specificerede strøm.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 29
▼B
5.3.2.4.Udformningafisolering
Strømaftagerne på taget af køretøjerne skal være isoleret mod jordfor-
bindelse. Isoleringen skal udformes, så den tager højde for
spændingsbelastningen. Bilag N til denne TSI indeholder referencedata
vedr. systemspændinger, og EN 50 124-1, version 1999, tabel 2, inde-
holder referencedata vedr. krav til koordinering af isolering. Isolatorer
skal prøves i henhold til EN 60 383.
5.3.2.5.Strømaftagernesarbejdsområde
Strømaftagerne skal kunne fungere ved køreledningshøjder på mellem
4800 og 6400 mm. Højden er ikke den samme på opgraderede stræk-
ninger og forbindelsesstrækninger i Storbritannien og Finland. Se
punkt 7.3.
5.3.2.6.Statiskkontaktkraft
Statisk kraft er den gennemsnitlige lodrette kontaktkraft, som strømaf-
tagerens hævemekanisme udøver på strømaftageren op mod
køreledningen, målt med strømaftageren hævet og mens køretøjet
holder stille.
Den statiske kraft skal kunne justeres mellem 40 og 120 N på AC-
systemer.
I DC-systemer kan det være nødvendigt at benytte større kraft for at
opnå bedre kontakt mellem slæbestykkerne og køreledningen. Dermed
kan man undgå farlig opvarmning af køreledningen, når toget holder
stille med hjælpeudstyret i drift. Den statiske kraft skal kunne justeres
mellem 50 og 150 N på DC-systemer.
Strømaftagerne og de mekanismer, der giver den nødvendige kontakt-
kraft, skal sikre, at strømaftagerne kan benyttes på alle typer
interoperable køreledninger. For yderligere information og vurdering
henvises til EN 50 206-1, version 1998, paragraf 6.3.1.
5.3.2.7.Den gennemsnitlige kontaktkraft og ydeevne mellem køreledning og
strømaftagersystem
Den gennemsnitlige kontaktkraft er gennemsnitsværdien af kræfterne i
de statiske og aerodynamiske handlinger. Det svarer til summen af
statisk kontaktkraft (punkt 5.3.2.6) og den aerodynamiske kraft, der
skyldes luftstrømmen langs strømaftagerelementerne ved den pågæl-
dende hastighed. Den gennemsnitlige kontaktkraft for strømaftagerne
afhænger af de forskellige typer rullende materiel og en given
hævning af strømaftagerne. Den gennemsnitlige kontaktkraft måles
ved strømaftagerhovedet i henhold til bilag Q, punkt Q.4.2.2.
Værdien af den gennemsnitlige kontaktkraft skal overholde den
gennemsnitlige kontaktkraft F, som det er angivet i punkt 5.3.1.6.
For eksisterende strækninger, forbindelsesstrækninger, opgraderede og
AC-højhastighedsstrækninger, der ikke overholder kravene i punkt
5.3.1.6, gælder det, at de skal udformes, så både den gennemsnitlige
hastighedsafhængige kontaktkraft Fmog målkurven i henhold til figur
5.1 giver mulighed for justering af kurverne C1 og C2.
Disse kurver er defineret i bilag Q, punkt Q.4.1.
Fabrikanten af strømaftagerne skal tage højde for de ændring, der skal
foretages i toget, mellem de tre kurver, f.eks. brug af strømaftagere på
1 950 mm eller information om spændingstypen for køreledningerne.
Infrastrukturregistret, der er defineret i bilag D til denne TSI for eksi-
sterende strækninger, skal angive, hvilken kurve der skal benyttes, dvs.
målkurven eller de alternative kurver C1 eller C2.
Hvis det drejer sig om tog med flere samtidige strømaftagere i drift,
må den gennemsnitlige kontaktkraft Fmfor hver enkelt strømaftager
ikke være større end værdien for målkurven i punkt 5.3.1.6 eller
kurverne C1 eller C2, da kriterierne for hver enkelt strømaftager skal
overholdes.
Disse krav er specificeret i bilag Q.Vurdering skal ske i henhold til bilag Q.
5.3.2.8.Automatisksænkemekanisme
Strømaftagere skal være udstyret med en funktion, der sænker strømaf-
tagerne, hvis der opstår fejl i henhold til EN 50 206-1, version 1998,
paragraf 4.9.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 30
▼B
5.3.2.9.Strømvedophold
Et vist strømniveau ved ophold skal være acceptabelt for både køre-
ledning og strømaftagernes slæbestykker, så togenes hjælpeenheder
får tilstrækkelig strøm. DC-systemer skal kunne levere mindst 300 A
pr. strømaftager, for at kunne overholde punkt 5.3.1.8. Strømaftagerne
skal gennemgå en analyse, der viser, at de kan bære den specificerede
strøm.
For yderligere information og vurdering henvises til EN 50 206-1,
version 1998, paragraf 6.13, og bilag Q.
5.3.3. Slæbestykker
5.3.3.1.Grundparametre
Strømaftagerens slæbestykker skal overholde de grundparametre, der
er nævnt i underpunkt 4.1.
5.3.3.2.Materialer
Det materiale, der anvendes til strømaftagernes slæbestykker, skal
være fysisk og elektrisk kompatibelt med køreledningens materiale,
så både køreledning og slæbestykker slides mindst muligt. Der kan
benyttes rent kul eller kul, der er imprægneret med tilsætningsstoffer,
som slæbestykker til køreledninger af kobber eller kobberlegeringer.
Derfor foretrækkes denne kombination til brug for det transeuropæiske
jernbanesystem for højhastighedstog.
Andre materialer kan bruges til DC-systemer efter fælles aftale. I så
tilfælde anses slæbestykkerne ikke for interoperable. Der henvises til
bilag M, punkt M.2, til denne TSI.
5.3.3.3.Strømkapacitet
Slæbestykkernes materiale og tværprofil skal vælges under hensyn til
den maksimale strøm, som slæbestykket er udformet til. Fabrikanten
skal angive mærkestrømmen på den. Typeafprøvninger skal sikre over-
ensstemmelse med bilag M, punkt M.4, til denne TSI.
5.3.3.4.Strømvedophold
Et vist strømniveau ved ophold skal være acceptabelt for både køre-
ledning og strømaftagernes slæbestykker, så togenes hjælpeenheder
får tilstrækkelig strøm. DC-systemer skal kunne levere mindst 300 A
pr. strømaftager for at kunne overholde punkt 5.3.1.8. Slæbestykkernes
kapacitet skal sikres ved nærmere undersøgelser. Overensstemmelses-
vurdering skal ske i henhold til bilag M, punkt M.3, til denne TSI.
5.3.3.5.Detektering afbrudpåslæbestykke
Slæbestykket skal udformes, så fejl i slæbestykkerne bliver detekteret
og aktiverer sænkning af strømaftageren. Der henvises til EN 50 206-
1, version 1998, paragraf 4.9.
6.VURDERING AF OVERENSSTEMMELSE OG/ELLER ANVEN-
DELSESEGNETHED
6.1.Interoperabilitetskomponenter
6.1.1. Vurderingsprocedurer og moduler
Proceduren for vurdering af interoperabilitetskomponenters overens-
stemmelse, som er defineret i kapitel 5 i denne TSI, skal
gennemføres ved anvendelse af moduler, som er anført i bilag A til
denne TSI.
Hvis ordregiveren kan påvise, at prøvninger eller verifikationer af
foregående anvendelser forbliver gyldige i de nye anvendelser, skal
det bemyndigede organ tage hensyn til dem i overensstemmelsesvur-
deringen.
Proceduren for overensstemmelsesvurdering af interoperabilitetskom-
ponenterne — køreledninger, strømaftagere og slæbestykker, som er
defineret i kapitel 5 i denne TSI — er angivet i bilag B, tabel B.1 til
B.3, til denne TSI.
I den udstrækning det påkræves af modulerne, der er anført i bilag A
til denne TSI, gennemføres vurderingen af en interoperabilitetskompo-
nents overensstemmelse af det bemyndigede organ, som fabrikanten
eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant har anmodet
derom, når det er angivet i proceduren.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 31
▼B
Fabrikanten af en interoperabilitetskomponent eller dennes i Fælles-
skabet etablerede repræsentant skal udfærdige en EF-erklæring om
overensstemmelse i henhold til artikel 13, stk. 1, og bilag IV, punkt
3, i direktiv 96/48/EF, før han markedsfører interoperabilitetskompo-
nenten. Der kræves ingen EF-erklæring om anvendelsesegnethed for
interoperabilitetskomponenter i delsystemet Elforsyning.
6.1.2. Anvendelse af moduler
Til vurderingsproceduren for hver enkelt interoperabilitetskomponent i
delsystemet Elforsyning kan fabrikanten eller dennes i Fællesskabet
etablerede repræsentant vælge enten
— undersøgelsesproceduren (modul B), der er anført i bilag A, punkt
A.2, til denne TSI for projekterings- og udviklingsfasen i kombina-
tion med typeoverensstemmelsesproceduren (modul C) anført i
bilag A, punkt A.3, til denne TSI for produktionsfasen, eller
— den fuldstændige kvalitetssikring med proceduren for projektgen-
nemgang (modul H2), der er anført i bilag A, punkt A.4, til
denne TSI, for alle faser.
Disse vurderingsprocedurer er defineret i bilag A til denne TSI.Modul H2 må kun vælges, såfremt fabrikanten benytter et kvalitetssy-
stem til projektering, produktion, samt inspektion og prøvning af
slutproduktet, som er godkendt og vurderet af et bemyndiget organ.
Overensstemmelsesvurderingen skal dække alle de faser og specifika-
tioner, som er angivet med X i tabel B.1, B.2 og B.3 i bilag B til
denne TSI.
6.2.Delsystemet Elforsyning
6.2.1. Vurderingsprocedurer og moduler
På anmodning fra ordregiveren eller dennes i Fællesskabet etablerede
repræsentant, gennemfører det bemyndigede organ EF-verifikationen i
henhold til artikel 18 stk. 1, og bilag VI i direktiv 96/48/EF, og i
henhold til bestemmelserne i de relevante moduler, som er anført i
bilag A til denne TSI.
Hvis ordregiveren kan påvise, at prøvninger eller verifikationer af
foregående anvendelser forbliver gyldige i de nye anvendelser, skal
det bemyndigede organ tage hensyn til dem i overensstemmelsesvur-
deringen.
Vurderingsprocedurer for EF-verifikationen af delsystemet Elforsyning
er anført i bilag C, tabel C.1, til denne TSI.
I den udstrækning det er anført i denne TSI, skal EF-verifikationen af
delsystemet Elforsyning tage hensyn til dets grænseflader med andre
delsystemer i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastig-
hedstog.
Ordregiveren skal udfærdige EF-verifikationserklæringen for delsy-
stemet Elforsyning i henhold til artikel 18, stk. 1, og bilag V i
direktiv 96/48/EF.
6.2.2. Anvendelse af moduler
Som led i verifikationsproceduren af delsystemet Elforsyning kan
ordregiveren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant vælge
mellem følgende:
— enhedsverifikationsproceduren (modul SG) anført i bilag A, punkt
A.5, til denne TSI, eller
— den fuldstændige kvalitetssikring med proceduren for projektgen-
nemgang (modul SH2), der er anført i bilag A, punkt A.6, til
denne TSI.
Modulet SH2 må kun vælges, såfremt alle aktiviteterne, der bidrager
til det delsystemsprojekt, der skal verificeres (projektering, fabrikation,
montage, installation), er underlagt et kvalitetssystem for projektering,
fabrikation, samt inspektion og prøvning af slutproduktet, som er
godkendt og overvåget af et bemyndiget organ.
Vurderingen skal omfatte faserne og specifikationerne, som er anført i
tabel C.1 i bilag C til denne TSI.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 32
▼B
7.GENNEMFØRELSE AF TSI FOR ELFORSYNING
7.1.Anvendelse af denne TSI på højhastighedsstrækninger og rullende
materiel, der skal tages i brug
Med hensyn til højhastighedsstrækningerne inden for det geografiske
omfang af denne TSI (se punkt 1.2) og det rullende materiel, som
skal tages i brug efter ikrafttrædelsen af denne TSI, vil kapitel 2-6
være fuldt ud anvendelige, såvel som eventuelle særlige bestemmelser
i punkt 7.3 herefter.
7.2.Anvendelse af denne TSI på højhastighedsstrækning og rullende
materiel, der allerede er i brug
Med hensyn til infrastrukturanlæg og rullende materiel, der allerede er
i drift, finder denne TSI anvendelse på dele under de forhold, der er
anført i artikel 3 i denne beslutning. I denne særlige sammenhæng
relaterer TSI grundlæggende til anvendelsen af en gennemførelsesstra-
tegi, der gør det muligt at udføre en økonomisk forsvarlig tilpasning af
eksisterende anlæg under hensyn til overgangsprincippet. Følgende
principper finder anvendelse i forbindelse med TSI for Elforsyning.
Denne TSI kan anvendes direkte på nye installationer, men gennem-
førelse på andre strækninger kan kræve mere eller mindre omfattende
ændringer af eksisterende installationer. De nødvendige ændringer
afhænger af omfanget af overensstemmelse i den eksisterende installa-
tion. Der kan kun laves individuelle gennemførelsesstrategier for
særlige strækninger eller netværk i EF-medlemsstater. Punkt 7.3
angiver områder, hvor gennemførelse kræver ændring af eksisterende
installationer. Tabel 7.1 giver et overblik over de karakteristika, der
skal anvendes.
Ordregiveren skal definere de praktiske foranstaltninger og de forskel-
lige faser, der er nødvendige med henblik på at muliggøre
idriftsættelse med den ønskede ydeevne. Disse faser inkluderer over-
gangsperioder, hvor idriftsættelse kan ske med reduceret ydeevne.
Tabel7.1
Gennemførelse af tekniske specifikationer for interoperabilitet, Delsystemet Elforsyning
Karakteristika, der skal anvendes Punkt
Spænding og frekvens 4.1.1
Installeret effekt, gennemsnitlig spændingsforsyning 4.3.1.1Harmonisk strøm 4.2.2.3
Elektrisk beskyttelse 4.2.2.8
Ekstern elektromagnetisk kompatibilitet 4.3.1.5Beskyttelse mod elektrisk stød 4.3.1.8, 4.3.2.4Isolering af strømforsyning 4.3.1.10
Fortsættelse af strømforsyning 4.3.1.11
Regenerativ bremsning 4.3.1.4Køreledningens geometri 4.1.2.1, 4.1.2.2, 5.3.1.3Dynamisk køretøjsramme 4.2.2.4Sektioner til faseadskillelse 4.2.2.10
Sektioner til systemadskillelse 4.2.2.11
Strømkapacitet 5.3.1.2, 5.3.2.3, 5.3.3.3Hastighed for bølgeudbredelse 5.3.1.42002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 33
▼B
Karakteristika, der skal anvendes Punkt
Elasticitet og dens ensartethed 5.3.1.5
Gennemsnitlig kontaktkraft 5.3.1.6Sikkerhed, jordforbindelse og strømtilslutning 4.3.1.2, 4.3.2.2
Dynamisk adfærd og strømaftagning 4.3.2.3
Udformning af strømaftagere 4.1.2.3Udformning af slæbestykker 5.3.3Kontaktkraft 4.3.2.5
7.3.Særtilfælde
De følgende særlige bestemmelser er tilladt i de følgende særlige
tilfælde. Disse særlige tilfælde er klassificeret efter to kategorier:
bestemmelserne gælder enten på permanent basis (»P«-tilfælde), eller
midlertidigt (»T«-tilfælde). I forhold til de midlertidige tilfælde anbe-fales det, at målsystemet opnås enten i 2010 (»T1«), en målsætning
der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/
96/EFaf 23. juli 1996 om F ællesskabets retningslinjer for udviklingen
af det transeuropæiske transportnet, eller i 2020 (»T2«).
7.3.1. Særlige træk på det østrigske netværk
Forbindelsesstrækninger
Investeringen til erstatning af køreledningerne på opgraderede stræk-
ninger og forbindelsesstrækninger og ved stationer, så de overholder
kravene til 1600 mm Euro-strømaftagere er prohibitiv. Tog, der
gennemkører disse strækninger, skal forsynes med sekundære strømaf-
tagere på 1950 mm for mellemhastighedsdrift op til 230 km/h, så
køreledningerne på disse dele af det transeuropæiske netværk ikke
behøver at være udstyret til drift med Euro-strømaftageren. I disse
områder må køreledningen maksimalt have en tværgående afvigelse
på 550 mm under påvirkning af sidevind. Fremtidige undersøgelser
om opgraderede strækninger og tilslutningsstrækninger skal tage højde
for Euro-strømaftageren for at vise det relevante i de beslutninger, der
er truffet.
Forbindelsesstrækningerogopgraderedestrækninger(P)Pga. accepten af at konstruere køreledningen til en strømaftager på
1950 mm, er det ikke nødvendigt med ændringer.
Forbindelsesstrækninger(T1)
For at kunne overholde kravene om gennemsnitlig spændingsforsyning
og installeret effekt er det nødvendigt med yderligere fordelingsstati-
oner. Installationen er planlagt frem til 2010.
7.3.2. Særlige træk på det belgiske netværk (T1)
Eksisterendehøjhastighedsstrækninger
På eksisterende højhastighedsstrækninger er sektionerne til faseadskil-
lelse ikke kompatible med kravet om, at afstanden mellem tre
strømaftagerne efter hinanden skal være over 143 m. Mellem eksister-
ende højhastighedsstrækninger og opgraderede strækninger er der ikke
nogen automatisk kontrol til aktivering af hovedafbryderen på træk-
kraftenhederne.
Begge punkter skal ændres.
ForbindelsesstrækningerogopgraderedestrækningerUnder broer på visse strækningsafsnit, overholder køreledningshøjden
ikke minimumskravene i TSI. Dette skal ændres. Der er ikke fastlagt
nogen dato.
7.3.3. Særlige træk på det tyske netværk (P)
Investeringen til erstatning af køreledningerne på opgraderede stræk-
ninger og forbindelsesstrækninger og ved stationer, så de overholder2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 34
▼B
kravene til 1600 mm Euro-strømaftagere er prohibitiv. Tog, der
gennemkører disse strækninger, skal forsynes med sekundære strømaf-
tagere på 1950 mm for mellemhastighedsdrift op til 230 km/h, så
køreledningerne på disse dele af det transeuropæiske netværk ikke
behøver at være udstyret til drift med Euro-strømaftageren. I disse
områder må køreledningen maksimalt have en tværgående afvigelse
på 550 mm under påvirkning af sidevind. Fremtidige undersøgelser
om opgraderede strækninger og tilslutningsstrækninger skal tage højde
for Euro-strømaftageren for at vise det relevante i de beslutninger, der
er truffet.
7.3.4. Særlige træk på det spanske netværk (P)
Investeringen til erstatning af køreledningerne på opgraderede stræk-
ninger og forbindelsesstrækninger og ved stationer, så de overholder
kravene til 1600 mm Euro-strømaftagere er prohibitiv. Tog, der
gennemkører disse strækninger, skal forsynes med sekundære strømaf-
tagere på 1950 mm for mellemhastighedsdrift op til 230 km/h, så
køreledningerne på disse dele af det transeuropæiske netværk ikke
behøver at være udstyret til drift med Euro-strømaftageren. I disse
områder må køreledningen maksimalt have en tværgående afvigelse
på 550 mm under påvirkning af sidevind. Fremtidige undersøgelser
om opgraderede strækninger og tilslutningsstrækninger skal tage højde
for Euro-strømaftageren for at vise det relevante i de beslutninger, der
er truffet.
Den nominelle køreledningshøjde kan være 5,50 m på nogle afsnit af
fremtidige højhastighedsstrækninger i Spanien; især for fremtidige
højhastighedsstrækninger mellem Barcelona og Perpignan. (Dette ville
også gælde for Frankrig mellem den spanske grænse og Perpignan,
hvis landet bad om det.)
Tog på højhastighedsstrækningen Madrid-Sevilla skal være udstyret
med strømaftagere på 1950 mm.
7.3.5. Særlige træk på det franske netværk
Eksisterendehøjhastighedsstrækninger(T2)Det er nødvendigt at ændre køreledningsudstyr for at opfylde kravene
til strømaftagning og dynamisk adfærd på AC-strækninger.
Sektionerne til faseadskillelse på eksisterende højhastighedsstræk-
ninger er ikke kompatible med afstanden på over 143 m mellem tre
strømaftagere. Sektionerne til faseadskillelse skal ændres.
På en enkelt højhastighedsstrækning er det nødvendigt at ændre køre-
ledningen, så man kan opnå den tilladte hævning uden at installere
hævningsstop på strømaftagerne.
Opgraderedestrækningerogforbindelsesstrækninger
Det er nødvendigt at ændre køreledningsudstyr for at opfylde kravene
til strømaftagning på DC-strækninger. Tværprofilet af køreledninger
for DC-strækninger er ikke tilstrækkeligt til at overholde kravene i
TSI for strøm ved ophold på stationer eller på områder, hvor tog
forvarmes.
Der anvendes et DC-strømaftagerhoved på 1 950 mm på den eksister-
ende DC-strækning til Spanien. Køreledningerne skal opgraderes, så
denne strækning kan betjenes med interoperable Euro-strømaftagerho-
veder på 1600 mm.
Alle strækningskategorierDer gælder følgende for strømaftagerne:
— der skal anvendes Euro-strømaftagerhoveder på 1600 mm til AC-
systemer i stedet for de hoveder på 1450 mm, der i øjeblikket
benyttes på TGV
— der skal anvendes Euro-strømaftagerhoveder på 1600 mm til DC-
systemer i stedet for de hoveder på 1950 mm, der i øjeblikket
benyttes på TGV
— på AC-systemer er det nødvendigt i en overgangsperiode at benytte
strømaftagere, der kan fungere på tre målekurver (C1, C2 og
målkurve) med den gennemsnitlige kontaktkraft F
m
— på DC-systemer kan det være nødvendigt, at strømaftagerne kan
fungere med to Fm-kurver, en til 1,5 kV og en anden til 3 kV.
Der er endnu ikke fastlagt nogen dato for konverteringen.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 35
▼B
7.3.6. Særlige træk på det britiske netværk
Nyehøjhastighedsstrækninger(T1)
Det kan være nødvendigt at justere sektionerne til faseadskillelse på
den planlagte kanaltunnel-jernbanestrækning (CTRL), så de overholder
TSI-specifikationerne. Denne ændring vil blive gennemført, når stræk-ningen er driftsklar, inkl. til godstog.
Opgraderedestrækninger(P)
Visse afsnit på East Coast Main Line (ECML) overholder ikke speci-
fikationerne for spænding og frekvens, gennemsnitlig
spændingsforsyning og installeret effekt. Gennemførelse af denne TSI
er planlagt samtidigt med den næste større opgradering af ECML.
Køreledningernes geometri og den dynamiske køreramme på stræknin-
gerne ECML og West Coast Main Line (WCML) er baseret på UK1-
profilet og behandles som et særtilfælde. Den variable højde af køre-
ledningen kan bevares for hastigheder op til 225 km/h, og den
gennemsnitlige kontaktkraft vil blive justeret, så den opfylder kravene
til strømaftagning i EN 50 119, version 2001, paragraf 5.2.1.
På WCLM vil de eksisterende sektioner til faseadskillelse blive
bevaret.
7.3.7. Særlige træk på det italienske netværk
Eksisterendehøjhastighedsstrækninger(T1)Køreledningernes geometri skal justeres i højden over en dobbeltsporet
strækning på 100 km.
Disse ændringer vil blive gennemført til 2010.Forbindelsesstrækningerogopgraderedestrækninger(T1)
Køreledningernes geometri skal justeres med hensyn til højden af
køreledningen på dele af de involverede strækninger.
Der er behov for yderligere fordelingsstationer for at kunne overholde
kravene til gennemsnitlig spændingsforsyning og installeret effekt.
Disse ændringer vil blive gennemført til 2010.
7.3.8. Særlige træk på de irske og nordirske netværk (P)
På elektrificerede strækninger i Irland og Nordirland defineres den
nominelle køreledningshøjde af standardlæsseprofilet IRL1 og de
nødvendige fritrum.
7.3.9. Særlige træk på det svenske netværk (P)
Investeringen til erstatning af køreledningerne på opgraderede stræk-
ninger og forbindelsesstrækninger og ved stationer, så de overholder
kravene til 1600 mm Euro-strømaftagere er prohibitiv. Tog, der
gennemkører disse strækninger, skal forsynes med sekundære strømaf-
tagere på 1950 mm for mellemhastighedsdrift op til 230 km/h, så
køreledningerne på disse dele af det transeuropæiske netværk ikke
behøver at være udstyret til drift med Euro-strømaftageren. I disse
områder, må køreledningen maksimalt have en tværgående afvigelse
på 550 mm under påvirkning af sidevind. Fremtidige undersøgelser
om opgraderede strækninger og tilslutningsstrækninger skal tage højde
for Euro-strømaftageren for at vise det relevante i de beslutninger, der
er truffet.
7.3.10. Særlige træk på det finske netværk (P)
Køreledningens normalhøjde er 6150 mm (mindst 5600 mm, maksi-
malt 6500 mm).2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 36
▼B
BILAGA
VURDERINGSPROCEDURER (MODULER)
— for overensstemmelse mellem interoperabilitetskomponenter, og
— for EF-verifikationen af delsystemer.
A.1. OMFANG
Dette bilag dækker modulerne for vurderingsprocedurerne for overensstem-
melsesvurderingen af interoperabilitetskomponenterne og EF-verifikationen
af delsystemet Elforsyning.
A.2. MODUL B (TYPEAFPRØVNING)
Overensstemmelsesvurdering af interoperabilitetskomponenter1. Dette modul beskriver den del af proceduren, hvorved et bemyndiget
organ påser og bekræfter, at en type, som er repræsentativ for den
påtænkte produktion, opfylder bestemmelserne i den pågældende
TSI.
2. Ansøgning om typeafprøvningen skal indgives af fabrikanten eller
dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant til det bemyndigede
organ, han finder passende.
Ansøgningen skal indeholde:
— navn og adresse på fabrikanten og, hvis ansøgningen indgives af
dennes etablerede repræsentant, også dennes navn og adresse
— en skriftlig erklæring om, at denne ansøgning ikke er indgivet
hos et andet bemyndiget organ
— den tekniske dokumentation, som er beskrevet i punkt 3.
Ansøgeren skal stille en prøve, der er repræsentativ for den påtænkte
produktion og herefter kaldet »type«, til rådighed for det bemyndi-
gede organ.
En type kan omfatte flere udformninger af interoperabilitetskompo-
nenten, forudsat at forskellene mellem udformningerne ikke
påvirker bestemmelserne i TSI.
Det bemyndigede organ kan anmode om yderligere prøver for at
gennemføre prøvningsprogrammet.
Hvis der i undersøgelsesproceduren ikke bliver krævet nogen typeaf-
prøvninger (se punkt 4.4), og typen er tilstrækkeligt defineret af den
tekniske dokumentation, som beskrevet i punkt 3, kan det bemyndi-
gede organ bestemme, at der ikke stilles nogen prøve til deres
rådighed.
3. Den tekniske dokumentation skal muliggøre vurdering af, om intero-
perabilitetskomponenten stemmer overens med bestemmelserne i
TSI. Den skal, i den udstrækning den er relevant for denne vurde-
ring, dække projekteringen, fremstillingen samt driften af produktet.
Den tekniske dokumentation skal indeholde:
— en generel typebeskrivelse
— dispositionsforslag og produktionstegninger og lister over
komponenter, underenheder, kredsløb, osv.
— beskrivelser og forklaringer, der er nødvendige for at forstå de
nævnte tegninger og planer, samt anvendelsen af produktet
— integrationsbetingelserne for interoperabilitetskomponenten i
dens systemmiljø (underenhed, enhed, delsystem) og de nødven-
dige grænsefladebetingelser
— betingelser for brug og vedligeholdelse af interoperabilitetskom-
ponenten (begrænsninger for køretid eller afstand, slidgrænser
osv.)
— en fortegnelse over de tekniske specifikationer, som interoperabi-
litetskomponentens overensstemmelse skal vurderes i forhold til
(relevant TSI og/eller europæiske specifikationer med relevante
bestemmelser)
— beskrivelser af de løsninger, der er vedtaget med henblik på at
opfylde kravene i denne TSI, når de europæiske specifikationer,
der henvises til i TSI, ikke er anvendt i deres fulde udstrækning
— resultater af udførte projekteringsberegninger, gennemførte
undersøgelser osv.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 37
▼B
— testrapporter.
4. Det bemyndigede organ skal:
4.1. undersøge den tekniske dokumentation4.2. hvis der i TSI bliver krævet et design review, gennemføre en under-
søgelse af konstruktionsmetoderne, -værktøjerne samt -resultaterne
med henblik på at evaluere deres evne til at opfylde kravene om
overensstemmelse for interoperabilitetskomponenten ved afslut-
ningen af konstruktionsprocessen
4.3. hvis der i TSI bliver krævet en evaluering af fremstillingsprocessen,
gennemføre en undersøgelse af den fremstillingsproces, der er
udviklet til fremstilling af interoperabilitetskomponenten med
henblik på at evaluere dennes medvirken til produktoverensstem-
melse, og/eller undersøge kontrollen, der blev gennemført af
fabrikanten ved afslutningen af konstruktionsprocessen
4.4. påvise, at prøven/-erne er fremstillet i overensstemmelse med den
tekniske dokumentation, og gennemføre, eller lade gennemføre,
typeafprøvningerne i henhold til bestemmelserne i TSI og de euro-
pæiske specifikationer, der henvises til i TSI, hvis der i TSI bliver
krævet typeafprøvninger
4.5. udpege de elementer, der er udformet i overensstemmelse med de
relevante bestemmelser i TSI og de europæiske specifikationer, der
henvises til i TSI såvel som de elementer, der er udformet udenanvendelse af de relevante bestemmelser i disse europæiske specifi-
kationer
4.6. gennemføre, eller lade gennemføre, de passende undersøgelser og
nødvendige prøver i henhold til punkt 4.2, 4.3 og 4.4 som led i at
fastslå, om løsningerne, der er vedtaget af fabrikanten, opfylder
kravene i TSI, såfremt de passende europæiske specifikationer, der
henvises til i TSI, ikke er anvendt
4.7. gennemføre, eller lade gennemføre, passende undersøgelser og
nødvendige prøver i henhold til punkt 4.2, 4.3 og 4.4 som led i at
fastslå, om de relevante europæiske specifikationer rent faktisk er
anvendt, når fabrikanten har valgt at anvende dem
4.8. træffe aftale med ansøgeren om, hvor undersøgelserne og de nødven-
dige prøver vil blive gennemført.
5. Såfremt typen opfylder bestemmelserne i TSI, skal det bemyndigede
organ udstede et typecertifikat til ansøgeren. Certifikatet skal inde-
holde navn og adresse på fabrikanten, undersøgelsens konklusioner,
gyldighedsbetingelser samt de nødvendige data til identifikation af
den godkendte type.
Gyldighedsperioden må ikke være længere end tre år.
En fortegnelse over de relevante dele af den tekniske dokumentation
skal ledsage certifikatet, og en kopi opbevares af det bemyndigede
organ.
Hvis fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant
nægtes et EF-typecertifikat, skal det bemyndigede organ give enuddybende begrundelse for afvisningen.
Der skal træffes foranstaltninger til en appelprocedure.
6. Det påhviler ansøgeren at underrette det bemyndigede organ, der er i
besiddelse af den tekniske dokumentation, der vedrører EF-typecerti-
fikatet, om alle ændringer i det godkendte produkt, der skal opnå
yderligere godkendelse, når disse ændringer kan få indflydelse på
overensstemmelsen med kravene i TSI eller de foreskrevne betin-
gelser for anvendelse af produktet. Denne yderligere godkendelse
gives i form af en tilføjelse til det oprindelige typecertifikat, eller
også udstedes et nyt certifikat efter ophævelse af det gamle.
7. Hvis der ikke er foretaget nogen ændringer jævnfør punkt 6, kan
gyldigheden af det udløbende certifikat forlænges for endnu en
gyldighedsperiode. Ansøgeren kan ansøge om en sådan forlængelse
ved skriftligt at bekræfte, at ingen ændringer er foretaget, og det
bemyndigede organ udsteder en forlængelse for endnu en gyldig-
hedsperiode, jf. punkt 5, hvis ingen modstridende oplysninger
forefindes. Denne procedure kan gentages.
8. Alle bemyndigede organer skal formidle relevante oplysninger om
tilbagekaldte eller afviste typecertifikater til de andre bemyndigede
organer.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 38
▼B
9. Kopier af udstedte typecertifikater og/eller tilføjelser til disse kan
efter anmodning fremsendes til de andre bemyndigede organer. Bila-
gene til certifikaterne skal gøres tilgængelige for de andre
bemyndigede organer.
10. Fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant skal
opbevare kopier af EF-typecertifikaterne og tilføjelser til disse
sammen med den tekniske dokumentation i ti år efter, at det sidste
produkt er blevet fremstillet. Hvis hverken fabrikanten eller dennes
autoriserede repræsentant er etableret i Fællesskabet, har den person,
som markedsfører produktet i Fællesskabet, ansvaret for at holde dentekniske dokumentation tilgængelig.
A.3. MODUL C (OVERENSSTEMMELSE MED TYPEN)
Overensstemmelsesvurdering af interoperabilitetskomponenter
1. Dette modul beskriver den del af proceduren, hvorved fabrikanten
eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant garanterer og
erklærer, at den pågældende interoperabilitetskomponent er i over-
ensstemmelse med typen, som er beskrevet i EF-typecertifikatet, og
at den opfylder kravene i direktiv 96/48/EFog i den pågældende
TSI.
2. Fabrikanten skal træffe alle nødvendige foranstaltninger for, at frem-
stillingsprocessen sikrer overensstemmelse mellem den fremstillede
interoperabilitetskomponent og den type, der er beskrevet i EF-type-
certifikatet, samt med kravene i direktiv 96/48/EFog i den
pågældende TSI.
3. Fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant skal
udfærdige en EF-erklæring om interoperabilitetskomponentens over-
ensstemmelse. Indholdet af denne erklæring skal mindst omfatte de
oplysninger, der er anført i direktiv 96/48/EF, bilag IV, stk. 3, og
artikel 13, stk. 3. EF-erklæringen om overensstemmelse og de doku-
menter, der ledsager den, skal dateres og underskrives.
Erklæringen skal affattes på samme sprog som det tekniske dossier
og skal indeholde følgende elementer:
— direktivhenvisninger (direktiv 96/48/EFsamt andre direktiver,
som interoperabilitetskomponenten kan være underlagt)
— navn og adresse på fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etab-
lerede repræsentant (Der angives firmanavn og fuld adresse. Er
der tale om en repræsentant, anføres desuden fabrikantens eller
konstruktørens firmanavn)
— beskrivelse af interoperabilitetskomponent (fabrikat, type, osv.)
— angivelse af hvilken procedure (modul) der er fulgt med henblik
på erklæring om overensstemmelse
— alle relevante beskrivelser vedrørende interoperabilitetskompo-
nenten, herunder navnlig anvendelsesbetingelserne
— navn og adresse på bemyndigede organ (organer), der er invol-
veret i proceduren, der er fulgt vedrørende overensstemmelse,
samt datoen på undersøgelsescertifikater sammen med det
enkelte certifikats gyldighedstid samt -betingelser
— henvisning til denne TSI samt enhver anden relevant TSI, og i
givet fald henvisning til europæiske specifikationer
— identitet af den underskriver, der har fået fuldmagt til at forpligte
fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant.
De certifikater, der henvises til, er:
— typecertifikatet samt dets tilføjelser.
4. Fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant skal
opbevare en kopi af EF-erklæringen om overensstemmelse i 10 år
efter, at den sidste interoperabilitetskomponent er blevet fremstillet.
Hvis hverken fabrikanten eller dennes etablerede repræsentant er
etableret i Fællesskabet, har den person, som markedsfører interope-
rabilitetskomponenten i Fællesskabet, ansvaret for at holde den
tekniske dokumentation tilgængelig.
5. Hvis der ud over EF-erklæringen om overensstemmelse også
anmodes om en EF-erklæring om anvendelsesegnethed i TSI, skal
denne erklæring tilføjes, efter at den er udstedt af fabrikanten i
henhold til betingelserne i modul V.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 39
▼B
A.4. MODUL H2 (FULD KVALITETSSIKRING MED PROJEKTGENNEM-
GANG)
Overensstemmelsesvurdering af interoperabilitetskomponenter1. Dette modul beskriver den procedure, hvorved et bemyndiget organ
gennemfører en undersøgelse af en interoperabilitetskomponents
konstruktion, og hvorved fabrikanten eller dennes i Fællesskabet
etablerede repræsentant, der opfylder forpligtelserne i punkt 2,
garanterer og erklærer, at den pågældende interoperabilitetskompo-
nent opfylder kravene i direktiv 96/48/EFog den pågældende TSI.
2. Fabrikanten skal benytte et godkendt kvalitetssystem til projektering,
fremstilling samt den endelige inspektion og prøvning, som anført i
punkt 3, og skal være underlagt tilsyn som anført i punkt 4.
3. Kvalitetssystem
3.1. Fabrikanten skal indgive en ansøgning om vurdering af sit kvalitets-
system til et bemyndiget organ.
Ansøgningen skal indeholde:
— alle oplysninger af betydning for produktkategorien, der er
repræsentativ for den påtænkte interoperabilitetskomponent
— dokumentation af kvalitetssystemet.
3.2. Kvalitetssystemet skal sikre, at interoperabilitetskomponenten
opfylder kravene i direktiv 96/48/EFog i den pågældende TSI. Alle
de elementer, krav samt bestemmelser, som fabrikanten anvender,
skal dokumenteres på en systematisk og ordentlig måde i form af
strategier, procedurer samt instruktioner i skriftlig form. Dokumenta-
tionen af kvalitetssystemet skal sikre en fælles forståelse af
kvalitetsstrategierne og procedurerne, såsom kvalitetsprogrammer,
planer, manualer og protokoller.
Den skal navnlig indeholde en fyldestgørende beskrivelse af:
— kvalitetsmålsætningerne og organisationsstrukturen
— ledelsens ansvar og beføjelser med hensyn til udformning og
produktkvalitet
— de tekniske konstruktionsspecifikationer, inklusive de europæiske
specifikationer, der skal anvendes, samt, hvor de europæiske
specifikationer, der omhandles i artikel 10, ikke anvendes i deres
helhed, de midler, der vil blive anvendt for at sikre, at kravene i
96/48/EFog den TSI, der gælder for interoperabilitetskompo-
nenten, opfyldes
— teknikker, processer og systematiske handlinger til verifikation
og kontrol af konstruktionen, der vil blive anvendt i forbindelse
med konstruktionen af interoperabilitetskomponenten, der
vedrører den omhandlede produktkategori
— de tilsvarende teknikker, processer samt systematiske handlinger,
der vil blive anvendt i forbindelse med fremstilling, kvalitetssty-
ring samt kvalitetssikring
— de undersøgelser og prøvninger, der vil blive gennemført før,
under og efter fremstillingen, samt den frekvens, som de vil blive
gennemført med
— kvalitetsdokumentation, såsom inspektionsrapporter, prøvnings-
data, kalibreringsdata og kvalifikationsrapporter om det
pågældende personale osv.
— det anvendte middel til overvågning af opnåelsen af den påkræ-
vede konstruktions- og produktkvalitet samt den effektive drift af
kvalitetssystemet.
Kvalitetsstrategierne og -procedurerne skal i særdeleshed dække
assessment-faserne, såvel som design review, evaluering af fremstil-
lingsprocessen og typeafprøvningerne, som det er angivet i TSI med
hensyn til interoperabilitetskomponentens forskellige specifikationer
samt ydeevne.
3.3. Det bemyndigede organ skal vurdere kvalitetssystemet med henblik
på at bestemme, om det opfylder kravene, der er omhandlet i punkt
3.2. Det skal antage, at kravene er opfyldt med hensyn til kvalitets-
systemer, der implementerer den relevante harmoniserede standard.
Den harmoniserede standard skal være EN ISO 9001 — december
2000, kompletteret om nødvendigt med henblik på at tage højde for
specificiteten af den interoperabilitetskomponent, som den imple-
menteres for.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 40
▼B
Auditten skal være specifik for den produktkategori, som er repræ-
sentativ for interoperabilitetskomponenten. Mindst en person i
auditudvalget skal have erfaring som assessor inden for den pågæl-
dende produktteknologi. Evalueringsproceduren skal også omfatte et
kontrolbesøg på fabrikantens ejendom.
Afgørelsen skal meddeles fabrikanten. Meddelelsen skal indeholde
undersøgelsens konklusioner og en begrundelse for afgørelsen vedr.
assessment.
3.4. Fabrikanten skal påtage sig at opfylde de forpligtelser, der opstår på
baggrund af det godkendte kvalitetssystem samt at opretholde det
således, at det forbliver fyldestgørende og effektivt.
Det påhviler fabrikanten eller dennes etablerede repræsentant at
underrette det bemyndigede organ, der har godkendt kvalitetssy-
stemet, om enhver påtænkt opdatering af kvalitetssystemet.
Det bemyndigede organ skal vurdere de foreslåede ændringer og
afgøre, om kvalitetssystemet i ændret form stadig vil opfylde de
krav, der er omhandlet i punkt 3.2, eller om der er behov for en
gen-assessering.
Afgørelsen skal meddeles fabrikanten. Meddelelsen skal indeholde
undersøgelsens konklusioner samt en begrundelse for afgørelsen
vedr. assessment.
4. Tilsyn med kvalitetssystemet er det bemyndigede organs ansvar.4.1. Formålet med tilsynet er at sikre, at fabrikanten behørigt opfylder de
forpligtelser, der opstår på baggrund af det godkendte kvalitetssy-
stem.
4.2. Fabrikanten skal til inspektionsformål give det bemyndigede organ
adgang til udformnings-, fremstillings-, inspektions- og prøvningsfa-
ciliteterne samt til oplagringen, og skal tilvejebringe al nødvendig
information, navnlig:
— dokumentation for kvalitetssystemet
— kvalitetsdokumentation, der relaterer til projekteringsdelen af
kvalitetssystemet, såsom resultater af analyser, beregninger,
prøver osv.
— kvalitetsdokumentation, der relaterer til fremstillingsdelen af
kvalitetssystemet, såsom inspektionsrapporter og prøvningsdata,
kalibreringsdata, kvalifikationsrapporter om det pågældende
personale osv.
4.3. Det påhviler det bemyndigede organ at gennemføre regelmæssig
audit for at sikre, at fabrikanten opretholder og anvender kvalitetssy-
stemet, samt at udfærdige en auditrapport til fabrikanten.
Auditbesøgene skal gennemføres mindst en gang om året.
4.4. Derudover må det bemyndigede organ foretage uanmeldte besøg hos
fabrikanten. Under sådanne besøg kan det bemyndigede organ om
nødvendigt gennemføre eller lade gennemføre prøvninger med
henblik på at kontrollere, om kvalitetssystemet fungerer efter
hensigten; organet skal forelægge en besøgsrapport for fabrikanten
og, såfremt en prøvning er gennemført, en testrapport.
5. Det påhviler fabrikanten i ti år efter, at det sidste produkt er blevet
fremstillet, at opbevare og stille følgende til rådighed for de natio-
nale myndigheder:
— dokumentationen, der er omhandlet i andet led i andet afsnit af
punkt 3.1
— de opdateringer, der er behandlet i andet afsnit af punkt 3.4
— afgørelser og rapporter fra det bemyndigede organ, som er
omhandlet i det sidste afsnit i punkt 3.4, samt punkt 4.3 og 4.4.
6. Projektgennemgang
6.1. Fabrikanten skal indgive en ansøgning om projektgennemgang af
interoperabilitetskomponenten til et bemyndiget organ.
6.2. Ansøgningen skal gøre projekteringen, fremstillingen og driften af
interoperabilitetskomponenten begribelig og skal muliggøre vurde-
ring af overensstemmelse med kravene i direktiv 96/48/EFog i TSI.
Den skal indeholde:
— de tekniske specifikationer, inklusive europæiske specifikationer,
der er blevet anvendt2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 41
▼B
— den nødvendige støttedokumentation til at sikre, at der er
tilstrækkelig dokumentation, i særdeleshed hvor de europæiske
specifikationer, der er omhandlet i artikel 10, ikke er anvendt i
deres helhed. Denne støttedokumentation skal indeholde resul-
tater fra prøvninger, der er gennemført på fabrikantens egnede
laboratorium eller på dennes vegne.
6.3. Det bemyndigede organ skal behandle ansøgningen, og såfremt
konstruktionen opfylder bestemmelserne i den pågældende TSI, skal
det udstede et certifikat for projektgennemgang til ansøgeren. Certi-
fikatet skal indeholde konklusionerne på undersøgelsen,
gyldighedsbetingelser, de nødvendige data til identifikation af den
godkendte konstruktion og en beskrivelse af produktets funktion,
hvor det er relevant.
Gyldighedsperioden må ikke være længere end tre år.
6.4. Det påhviler ansøgeren at underrette det bemyndigede organ, der har
udstedt certifikatet for projektgennemgang, om enhver ændring i den
godkendte konstruktion. Ændringer i den godkendte konstruktion
skal opnå yderligere godkendelse fra det bemyndigede organ, der
udstedte certifikatet, når disse ændringer kan få indflydelse på over-
ensstemmelsen med kravene i TSI eller produktets foreskrevne
anvendelsesbetingelser. Denne yderligere godkendelse gives i form
af en tilføjelse til det oprindelige certifikat.
6.5. Hvis der ikke er foretaget nogen ændringer jf. punkt 6.4, kan gyldig-
heden af det udløbende certifikat forlænges for endnu en
gyldighedsperiode. Ansøgeren kan ansøge om en sådan forlængelse
ved skriftligt at bekræfte, at ingen ændringer er foretaget, og det
bemyndigede organ udsteder en forlængelse for endnu en gyldig-
hedsperiode, jf. punkt 6.3, hvis ingen modstridende oplysninger
forefindes. Denne procedure kan gentages.
7. Et bemyndiget organ skal formidle relevante oplysninger om
godkendelser af kvalitetssystemet og certifikater for projektgennem-
gang, som det har ophævet eller afvist, til andre bemyndigede
organer.
Til de andre bemyndigede organer fremsendes efter anmodning
kopier af:
— godkendelser af kvalitetssystemerne og andre udstedte godken-
delser, og
— udstedte certifikater for projektgennemgang og tilføjelser.
8. Fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant skal
udfærdige EF-erklæringen om interoperabilitetskomponentens over-
ensstemmelse.
Indholdet af denne erklæring skal mindst omfatte de oplysninger, der
er anført i direktiv 96/48/EF, bilag IV, stk. 3, og artikel 13, stk. 3.
EF-erklæringen om overensstemmelse og de dokumenter, der
ledsager den, skal dateres og underskrives.
Erklæringen skal affattes på samme sprog som det tekniske dossier
og skal indeholde følgende elementer:
— direktivhenvisninger (direktiv 96/48/EFsamt andre direktiver,
som interoperabilitetskomponenten kan være underlagt)
— navn og adresse på fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etab-
lerede repræsentant (der angives firmanavn og fuld adresse. Er
der tale om en repræsentant, anføres desuden fabrikantens eller
konstruktørens firmanavn)
— beskrivelse af interoperabilitetskomponenten (fabrikat, type, osv.)— angivelse af, hvilken procedure (modul) der er fulgt med henblik
på erklæring om overensstemmelse
— alle relevante beskrivelser vedrørende interoperabilitetskompo-
nenten, herunder navnlig anvendelsesbetingelserne
— navn og adresse påde(t) bemyndigede organ(er), der er involveret
i proceduren, der er fulgt vedrørende overensstemmelse, samt
datoen på undersøgelsescertifikater sammen med det enkelte
certifikats gyldighedstid samt -betingelser
— henvisning til denne TSI og andre relevante TSI, samt i givet
fald henvisning til europæiske specifikationer
— identitet af den underskriver, der har fået fuldmagt til at forpligte
fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 42
▼B
De certifikater, der henvises til, er:
— godkendelsen af kvalitetssystemet og tilsynsrapporterne anført i
punkt 3 og 4
— certifikatet for projektgennemgang samt dets tilføjelser.
9. Fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant skal
opbevare en kopi af EF-erklæringen om overensstemmelse i ti år
efter, at den sidste interoperabilitetskomponent er blevet fremstillet.
Hvis hverken fabrikanten eller dennes etablerede repræsentant er
etableret i Fællesskabet, har den person, som markedsfører interope-
rabilitetskomponenten i Fællesskabet, ansvaret for at holde den
tekniske dokumentation tilgængelig.
10. Hvis der ud over EF-erklæringen om overensstemmelse også
anmodes om en EF-erklæring om anvendelsesegnethed i TSI, skal
denne erklæring tilføjes, efter at den er udstedt af fabrikanten i
henhold til betingelserne i modul V.
A.5. MODUL SG (ENHEDSVERIFIKATION)
EF-verifikation af delsystemet Elforsyning1. Dette modul beskriver EF-verifikationsproceduren, hvorved et
bemyndiget organ efter anmodning fra en ordregiver eller dennes i
Fællesskabet etablerede repræsentant kontrollerer og certificerer, at
et elforsyningsdelsystem er
— i overensstemmelse med denne TSI samt andre relevante TSI,
der viser, at de væsentlige krav i direktiv 96/48/EFer blevet
opfyldt
— i overensstemmelse med andre regler, der gælder i overensstem-
melse med traktaten, og at det kan sættes i drift.
2. Ordregiveren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant
skal indgive en ansøgning om EF-verifikation (gennem enhedsverifi-
kationer) af delsystemet til det bemyndigede organ, han finder
passende.
Ansøgningen indbefatter:
— navn og adresse på ordregiveren eller dennes etablerede repræ-
sentant
— den tekniske dokumentation.
3. Den tekniske dokumentation skal gøre udformning, fremstilling,
installation og drift af delsystemet begribeligt, og skal muliggøre
vurdering af overensstemmelse med kravene i TSI.
Den skal indeholde:
— en generel beskrivelse af delsystemet; det samlede projekt samt
anlæggelse eller fremstilling af delsystemet
— Infrastrukturregistret, herunder alle angivelser som er anført i TSI— dispositionsforslag og produktionstegninger og planer over
underenheder, kredsløb osv.
— teknisk dokumentation med hensyn til fremstillingen og samling
af delsystemet
— de specifikationer for den tekniske udformning, inklusive euro-
pæiske specifikationer, der er blevet anvendt
— den støttedokumentation, der er nødvendig for at sikre, at der er
tilstrækkelig dokumentation, i særdeleshed når de europæiske
specifikationer, der henvises til i TSI, og de relevante bestem-
melser ikke er anvendt i deres helhed
— en fortegnelse over de interoperabilitetskomponenter, der skal
indarbejdes i delsystemet
— en fortegnelse over de fabrikanter, der er involveret i udform-
ning, fremstilling, samling og installation af delsystemet
— en fortegnelse over de europæiske specifikationer, der henvises
til i TSI eller i specifikationerne for den tekniske udformning.
Hvis TSI kræver yderligere oplysninger til den tekniske dokumenta-
tion, skal disse vedlægges.
4. Det bemyndigede organ skal behandle ansøgningen og gennemføre
passende prøvninger og verifikationer, som er anført i TSI og/eller i
de europæiske specifikationer, der henvises til i TSI, for at sikre
overensstemmelse med direktivets væsentlige krav, som er angivet i2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 43
▼B
TSI. Disse undersøgelser, prøvninger og verifikationer skal også
omfatte følgende faser, som angivet i TSI:
— samlet projekt
— anlæggelse eller fremstilling af delsystemet, herunder navnlig og
hvor det er relevant, anlægsarbejdets udførelse, montage af
komponenterne og justering af helheden
— prøvning af det færdige delsystem— og, når det er anført i TSI, valideringen under samlede driftsfor-
hold.
5. Det bemyndigede organ kan med ordregiveren aftale stedet, hvor
prøvningerne vil blive gennemført, og kan aftale, at prøvningen af
det færdige delsystem samt, når det i givet fald kræves i TSI, at
prøvningen under samlede driftsforhold gennemføres af ordregiveren
under direkte overvågning og tilstedeværelse af det bemyndigede
organ.
6. Det bemyndigede organ, der skal udføre prøvningerne og verifikatio-
nerne, skal hele tiden have adgang til projekteringslokalerne, til
byggepladsen, til fabrikations-, montage-, installations- og i givet
fald præfabrikationslokalerne samt prøveanlæggene for at udføre sin
opgave, som den er angivet i TSI.
7. Såfremt delsystemet opfylder kravene i TSI, skal det bemyndigede
organ, på baggrund af prøvninger og verifikationer, der er gennem-
ført som krævet i TSI og i de europæiske specifikationer, som
omhandles i TSI, udfærdige et EF-verifikationscertifikat til ordregi-
veren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant, som
derefter udfærdiger EF-verifikationserklæringen og sender den til
tilsynsmyndigheden i den medlemsstat, hvor delsystemet er anlagt
og/eller drives. EF-verifikationserklæringen og de dokumenter, der
ledsager den, skal dateres og underskrives. Erklæringen skal affattes
på samme sprog som det tekniske dossier og skal mindst indeholde
oplysningerne, der er angivet i bilag V til direktiv 96/48/EF.
8. Det bemyndigede organ er ansvarligt for, at der oprettes et teknisk
dossier, som skal ledsage EF-verifikationserklæringen. Indholdet af
det tekniske dossier skal mindst indbefatte de oplysninger, der er
anført i direktiv 96/48/EF, artikel 18, stk. 3, og navnlig som følger:
— alle nødvendige dokumenter om delsystemets egenskaber
— fortegnelse over de interoperabilitetskomponenter, der indgår i
delsystemet
— kopier af de EF-erklæringer om overensstemmelse og, i givet
fald, anvendelsesegnethed, som skal være udstedt for komponen-
terne i henhold til direktivets artikel 13, i givet fald ledsaget af
de tilhørende dokumenter (certifikater, dokumenter vedrørende
tilsyn og godkendelse af kvalitetssystemet), som de bemyndigedeorganer har udstedt på grundlag af TSI
— alle relevante oplysninger om betingelser og begrænsninger i
anvendelsen
— alle relevante oplysninger om instruktioner vedrørende service-
ring, konstant eller løbende overvågning, justering og
vedligeholdelse
— attestering fra det bemyndigede organ, som har gennemført EF-
verifikationen, som er angivet i punkt 7, af, at projektet over-
holder dette direktivs og denne TSI's bestemmelser, ledsaget af
de hertil hørende beregninger, som organet har påtegnet med
angivelse af eventuelle forbehold, der er taget under udførelsen
af arbejdet og som ikke er hævet, samt ledsaget af de inspek-
tions- og auditrapporter, som organet har udarbejdet som led i
verifikationen
— Infrastrukturregistret, herunder alle angivelser som de er angivet i
TSI.
9. Til underbyggelse af det EF-verifikationscertifikat, der er udstedt af
det bemyndigede organ, skal det samlede tekniske dossier deponeres
hos ordregiveren eller dennes etablerede repræsentant. Det tekniske
dossier vedlægges EF-verifikationserklæringen, som er udfærdiget
af ordregiveren, som også sender det til tilsynsmyndigheden.
10. Ordregiveren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant
skal opbevare en kopi af det tekniske dossier i hele delsystemets
levetid. Dossieret skal fremsendes til de øvrige medlemsstater, som
anmoder herom.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 44
▼B
A.6. MODUL SH2 (FULD KVALITETSSIKRING MED PROJEKTGENNEM-
GANG)
EF-verifikation af delsystemet Elforsyning
1. Dette modul beskriver EF-verifikationsproceduren, hvorved et
bemyndiget organ efter anmodning fra en ordregiver eller dennes i
Fællesskabet etablerede repræsentant kontrollerer og certificerer, at
et elforsyningsdelsystem er
— i overensstemmelse med denne TSI samt andre relevante TSI,
der viser, at de væsentlige krav i direktiv 96/48/EFer blevet
opfyldt
— i overensstemmelse med andre regler, der gælder i overensstem-
melse med traktaten, og at det kan sættes i drift.
Det bemyndigede organ gennemfører proceduren, herunder en
projektgennemgang af delsystemet, på den betingelse, at ordregi-
veren og de involverede fabrikanter opfylder forpligtelserne i punkt
2.
2. For delsystemet, der er underlagt EF-verifikationsproceduren, må
ordregiveren kun indgå aftale med fabrikanter, hvis aktiviteter, der
bidrager til det delsystemsprojekt, der skal verificeres (projektering,
fremstilling, montage, installation), er underlagt et godkendt kvali-
tetssystem for projektering, fremstilling og inspektion og prøvning
af slutproduktet, som det er anført i punkt 3, og som skal under-
lægges tilsyn, som det er anført i punkt 4.
Benævnelsen »fabrikant« omfatter også selskaber, som
— er ansvarlige for hele delsystemsprojektet (herunder navnlig
ansvaret for integration af delsystemet (hovedentreprenør))
— udfører projekteringsydelser eller -analyser (f.eks. konsulenter)— udfører montage (montører) og installation af delsystemet. For
fabrikanter, der kun udfører montage og installation, vil et kvali-
tetssystem til fremstilling samt inspektion og prøvning af
slutproduktet være tilstrækkeligt.
Hovedentreprenøren, der er ansvarlig for det samlede delsystemspro-
jekt (herunder navnlig ansvaret for integrationen af delsystemet),
skal altid anvende et godkendt kvalitetssystem for fremstilling samt
inspektion og prøvning af slutproduktet, som det er anført i punkt 3,og som skal underlægges tilsyn, som det er anført i punkt 4.
Såfremt ordregiveren er direkte involveret i projekteringen og/eller
produktionen (herunder montage og installation), eller hvis ordregi-
veren selv er ansvarlig for det samlede delsystemsprojekt (herunder
navnlig ansvaret for integration af delsystemet), skal det anvende et
godkendt kvalitetssystem til disse aktiviteter, som det er anført i
punkt 3, og som er underlagt tilsyn, som det er anført i punkt 4.
3. Kvalitetssystem
3.1. De(n) involverede fabrikant(er) og den eventuelt involverede ordre-
giver skal indgive en ansøgning om vurdering af deres
kvalitetssystem til et bemyndiget organ, som de finder passende.
Ansøgningen skal indeholde:
— alle oplysninger af betydning for det påtænkte delsystem
— dokumentation af kvalitetssystemet.
For de fabrikanter, der kun er delvist involveret i delsystemspro-
jektet, anmodes der kun om oplysninger for den specifikt relevante
del.
3.2. For hovedentreprenøren skal kvalitetssystemet sikre, at delsystemet
overordnet set er i overensstemmelse med kravene i direktiv 96/48/
EFog i TSI. F or andre fabrikanter (underleverandører) skal kvali-
tetssystemet sikre, at deres relevante bidrag til delsystemet er i
overensstemmelse med kravene i TSI.
Alle elementerne, kravene samt bestemmelserne, der er vedtaget af
ansøgerne, skal dokumenteres på en systematisk og ordentlig måde
i form af strategier, procedurer samt instruktioner i skriftlig form.
Dokumentationen af kvalitetssystemet skal sikre en fælles forståelse
af kvalitetsstrategierne og procedurerne, såsom kvalitetsprogrammer,
planer, manualer og protokoller.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 45
▼B
Den skal navnlig indeholde en fyldestgørende beskrivelse af
følgende:
— for alle ansøgere:
— kvalitetsmålsætningerne og organisationsstrukturen
— de tilsvarende teknikker, processer samt systematiske hand-
linger der vil blive anvendt i forbindelse med fremstilling,
kvalitetsstyring samt kvalitetssikring
— undersøgelser, verificeringer og prøvninger, der vil blive
gennemført før, under og efter fremstilling, montage og
installation, samt frekvensen med hvilken de vil blive
gennemført
— kvalitetsdokumentation, såsom inspektionsrapporter og prøv-
ningsdata, kalibreringsdata, kvalifikationsrapporter om det
pågældende personale osv.
— for hovedentreprenøren og for underleverandørerne (i den
udstrækning det har betydning for deres specifikke bidrag til
delsystemsprojektet):
— de tekniske specifikationer, herunder de europæiske specifi-
kationer, der skal anvendes, samt, når de europæiske
specifikationer, der er omhandlet i direktivets artikel 10,
ikke anvendes i deres helhed, de midler, der vil blive anvendt
for at sikre, at kravene i den pågældende TSI opfyldes
— kontrol og teknikker, processer samt systematiske handlinger
til verifikation af projekteringen, der vil anvendes i forbin-
delse med projekteringen af delsystemet
— det anvendte middel til overvågning af opnåelsen af den
påkrævede kvalitet i projekteringen og delsystemet samt den
effektive drift af kvalitetssystemet
— og for hovedentreprenøren:
— ledelsens ansvar og beføjelser med hensyn til generel kvalitet
af udformningen samt delsystemet, herunder integrationssty-
ring af delsystemet.
Undersøgelserne, prøvningerne og verifikation finder sted i følgende
etaper:
— samlet projekt
— anlæggelse eller fremstilling af delsystemet, herunder navnlig
anlægsarbejdets udførelse, montage af komponenterne, endelig
justering
— prøvning af det færdige system
— valideringen under samlede driftsforhold, når det er anført i TSI.
3.3. Det bemyndigede organ, der er omhandlet i punkt 3.1, skal vurdere
kvalitetssystemet for at bestemme, om det opfylder de krav, der er
omhandlet i punkt 3.2. Det skal antage, at kravene er opfyldt med
hensyn til kvalitetssystemer, der implementerer den relevante harmo-
niserede standard. Den harmoniserede standard skal være EN ISO
9001 - december 2000, kompletteret om nødvendigt med henblik på
at tage højde for specificiteten af det delsystem, som den implemen-
teres for.
For ansøgere, der kun er involveret i montage og installation, skal
den harmoniserede standard være EN ISO 9001 - december 2000,
om nødvendigt kompletteret med henblik på at tage højde for det
specifikke delsystem, som den implementeres for.
Auditten skal være specifik for det pågældende delsystem, hvor
ansøgerens særlige bidrag til delsystemet tages i betragtning. Mindst
en person i auditudvalget skal have erfaring som assessor inden for
den pågældende delsystemsteknologi. I evalueringsproceduren skal
også indgå et kontrolbesøg på ansøgerens ejendom.
Afgørelsen skal meddeles ansøgeren. Meddelelsen skal indeholde
undersøgelsens konklusioner og en begrundelse for afgørelsen vedr.
assessment.
3.4. Fabrikanten (fabrikanterne) skal påtage sig at opfylde de forplig-
telser, der opstår på baggrund af det godkendte kvalitetssystem,
samt at opretholde det således, at det forbliver fyldestgørende og
effektivt.
De har pligt til at underrette det bemyndigede organ, der har
godkendt deres kvalitetssystem, om enhver påtænkt opdatering af
kvalitetssystemet.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 46
▼B
Det bemyndigede organ skal vurdere de foreslåede ændringer og
afgøre, om kvalitetssystemet i ændret form stadig vil opfylde de
krav, der er omhandlet i punkt 3.2, eller om der er behov for en
gen-assessering.
Afgørelsen skal meddeles ansøgeren. Meddelelsen skal indeholde
undersøgelsens konklusioner samt en begrundelse for afgørelsen
vedr. assessment.
4. Tilsyn med kvalitetssystemet (kvalitetssystemer) er det bemyndigede
organs (de bemyndigede organers) ansvar.
4.1. Formålet med tilsynet er at sikre, at fabrikanten (fabrikanterne) og
ordregiveren, hvis denne er involveret, behørigt opfylder de forplig-
telser, der opstår på baggrund af det godkendte kvalitetssystem.
4.2. Det bemyndigede organ (organer), som er omhandlet i punkt 3.1, der
har til opgave at udføre inspektion, skal hele tiden have adgang til
projekteringslokalerne, til byggepladsen, til fabrikations-, montage-
og installations-, og i givet fald præfabrikationslokalerne, tilprøveanlæggene og i det hele taget til ethvert sted, som organet
finder det nødvendigt at have adgang til for at udføre sin opgave, i
forhold til ansøgerens særlige bidrag til delsystemsprojektet.
4.3. Fabrikanten (fabrikanterne) og ordregiveren, såfremt denne er invol-
veret, eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant skal
forelægge organet, der er omhandlet i punkt 3.1, (eller lade det fore-
lægge) alle dokumenter af betydning herfor, navnlig
arbejdstegningerne og den tekniske dokumentation for delsystemet
(i den udstrækning det er relevant for ansøgerens særlige bidrag til
delsystemet), navnlig
— dokumentation af kvalitetssystemet, herunder navnlig de midler,
der anvendes til at sikre, at
— (for hovedentreprenøren) ledelsens samlede ansvar og befø-
jelser med hensyn til hele delsystemets overensstemmelse er
tilstrækkeligt og ordentligt defineret
— hver fabrikants kvalitetssystemer håndteres korrekt med
henblik på at opnå integration på delsystemsniveau
— kvalitetsdokumentation, der relaterer til projekteringsdelen af
kvalitetssystemet, såsom resultater af analyser, beregninger,
prøver osv.
— kvalitetsdokumentationen, der relaterer til fremstillingsdelen
(herunder montage og installation) af kvalitetssystemet, såsom
inspektionsrapporter, prøvningsdata, kalibreringsdata og kvalifi-
kationsrapporter om det pågældende personale osv.
4.4. Det påhviler det bemyndigede organ (organer) at gennemføre regel-
mæssig audit med henblik på at sikre, at fabrikanten (fabrikanterne)
og ordregiveren, hvis denne er involveret, opretholder og anvender
kvalitetssystemet, samt at udfærdige en auditrapport til dem.
Der skal gennemføres audit mindst en gang om året, med mindst et
auditbesøg i perioden, hvor relevante aktiviteter (projektering, frem-
stilling, montage eller installation) bliver udført for delsystemet, som
er underlagt EF-verifikationsproceduren angivet i punkt 6.
4.5. De(t) bemyndigede organ(er) kan også aflægge uanmeldte besøg på
ansøgerens (ansøgernes) anlægsområde, som det er angivet i punkt
4.2. Under disse besøg kan det bemyndigede organ om nødvendigt
gennemføre delvis eller fuldstændig audit med henblik på at verifi-
cere, om kvalitetssystemet fungerer efter hensigten; det udfærdiger
en inspektionsrapport og i givet fald en auditrapport til ansøgeren
(ansøgerne).
5. Fabrikanten (fabrikanterne) samt ordregiveren, hvis denne er invol-
veret, skal i ti år efter, at det sidste delsystem er fremstillet,
opbevare følgende tilgængeligt for de nationale myndigheder:
— dokumentationen, der er omhandlet i andet led i andet afsnit af
punkt 3.1
— de opdateringer, der er behandlet i andet afsnit af punkt 3.4— afgørelser og rapporter fra det bemyndigede organ, som er
omhandlet i det sidste afsnit i punkt 3.4, samt i punkt 4.4 og 4.5.
6. EF-verifikationsprocedurer
6.1. Ordregiveren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant
skal indgive en ansøgning om EF-verifikation af delsystemet
(gennem fuldstændig kvalitetssikring med projektgennemgang), her-2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 47
▼B
under koordinering af tilsynet med kvalitetssystemerne som i punkt
4.4 og 4.5 til det bemyndigede organ, det finder passende. Ordregi-
veren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant skal
underrette de involverede fabrikanter om sit valg og om ansøg-
ningen.
6.2. Ansøgningen skal gøre udformningen, fremstillingen, installationen
og driften af delsystemet begribeligt og skal muliggøre vurdering af
overensstemmelse med kravene i den TSI, der skal vurderes.
Den skal indeholde:
— de specifikationer for den tekniske udformning, inklusive euro-
pæiske specifikationer, der er blevet anvendt
— den nødvendige støttedokumentation til at sikre, at der er
tilstrækkelig dokumentation, i særdeleshed hvor de europæiske
specifikationer, der henvises til i TSI, ikke er anvendt i deres
helhed. Denne støttedokumentation skal indeholde resultater fra
prøvninger, der er gennemført på fabrikantens egnede laborato-
rium eller på dennes vegne
— registret for delsystemet Elforsyning, herunder alle angivelser
som er anført i TSI
— den tekniske dokumentation med hensyn til fremstilling og
montage af delsystemet
— en fortegnelse over de interoperabilitetskomponenter, der skal
indarbejdes i delsystemet
— en fortegnelse over de fabrikanter, der er involveret i projekte-
ring, fremstilling, montage og installation af delsystemet
— påvisning om, at alle etaper, som nævnt i punkt 3.2, er dækket af
fabrikantens (fabrikanternes) og/eller den involverede ordregivers
kvalitetssystemer, samt dokumentationen for deres effektivitet
— angivelse af de(t) bemyndigede organ(er), der er ansvarligt for
godkendelse af og tilsyn med disse kvalitetssystemer.
6.3. Det bemyndigede organ skal undersøge ansøgningen vedrørende
projektgennemgangen, og såfremt det opfylder bestemmelserne i
direktiv 96/48/EFog i den pågældende TSI, skal det udstede en
projektgennemgangsrapport til ansøgeren. Rapporten skal indeholde
projektgennemgangens konklusioner, gyldighedsbetingelser, de
nødvendige data til identifikation af den undersøgte konstruktion
og, i givet fald, en beskrivelse af delsystemets funktion.
6.4. Det bemyndigede organ skal, med hensyn til de andre etaper af EF-
verifikationen, undersøge, om alle etaper, som er angivet i punkt 3.2,
er tilstrækkeligt og ordentligt dækket af godkendelsen af og tilsynet
med kvalitetssystemet(-erne).
Hvis delsystemets overensstemmelse med kravene i TSI er baseret
på mere end et kvalitetssystem, skal det navnlig undersøge, om
— forbindelserne og grænsefladerne mellem kvalitetssystemerne er
nøjagtigt dokumenteret
— ledelsens samlede ansvar og beføjelser med hensyn til hele delsy-
stemets overensstemmelse for hovedentreprenøren er
tilstrækkeligt og ordentligt defineret.
6.5. Såfremt det ikke fører tilsyn med de(t) pågældende kvalitetssy-
stem(er) som i punkt 4, skal det bemyndigede organ, der er
ansvarligt for EF-verifikation, koordinere tilsynsaktiviteterne af
ethvert andet bemyndiget organ, der er ansvarligt for den opgave
som led i at sikre, at der er udført korrekt forvaltning af grænsefla-
derne mellem de forskellige kvalitetssystemer, med hensyn til om
integration af delsystemet er blevet udført. Denne koordinering
indbefatter rettigheden for det bemyndigede organ, der er ansvarligt
for EF-verifikationen,
— til at modtage al dokumentation (godkendelse og tilsyn), der er
udstedt af andre bemyndigede organer
— til at bevidne tilsynsaudit som i punkt 4.4— til at iværksætte yderligere audit som i punkt 4.5 på eget ansvar
og sammen med andre bemyndigede organer.
6.6. Såfremt delsystemet opfylder kravene i direktiv 96/48/EFog i TSI,
skal det bemyndigede organ — på baggrund af projektgennem-
gangen og godkendelsen af og tilsynet med kvalitetssystemet (-
systemerne) — udfærdige et EF-verifikationscertifikat til ordregi-
veren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant, som
derefter udfærdiger EF-verifikationserklæringen for tilsynsmyndig-
heden i den medlemsstat, hvor delsystemet er anlagt og/eller drives.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 48
▼B
EF-verifikationserklæringen og de dokumenter, der ledsager den,
skal dateres og underskrives. Erklæringen skal affattes på samme
sprog som det tekniske dossier og skal mindst indeholde oplysnin-
gerne, der er angivet i bilag V til direktiv 96/48/EF.
6.7. Det bemyndigede organ er ansvarligt for, at der oprettes et teknisk
dossier, som skal ledsage EF-verifikationserklæringen. Indholdet af
det tekniske dossier skal mindst omfatte de oplysninger, der er anført
i direktiv 96/48/EF, artikel 18, stk. 3, og navnlig som følger:
— alle nødvendige dokumenter om delsystemets egenskaber
— fortegnelse over de interoperabilitetskomponenter, der indgår i
delsystemet
— kopier af de EF-erklæringer om overensstemmelse og, i givet
fald, anvendelsesegnethed, som skal være udstedt for komponen-
terne i henhold til direktivets artikel 13, i givet fald ledsaget af
de tilhørende dokumenter (certifikater, dokumenter vedrørende
tilsyn med og godkendelse af kvalitetssystemet), som de bemyn-
digede organer har udstedt på grundlag af TSI
— alle relevante oplysninger om betingelserne og begrænsningerne
for anvendelse
— alle relevante oplysninger om instruktioner angående servicering,
konstant eller løbende overvågning, justering og vedligeholdelse
— attestering fra det bemyndigede organ, som har gennemført EF-
verifikationen som angivet i punkt 6.6, af, at projektet overholder
dette direktivs og denne TSI's bestemmelser, ledsaget af de hertil
hørende beregninger, som organet har påtegnet med angivelse af
eventuelle forbehold, der er taget under udførelsen af arbejdet og
som ikke er hævet, samt ledsaget af de inspektions- og auditrap-
porter, som organet har udarbejdet som led i verifikationen, som
det er angivet i punkt 4.4 og 4.5
— registret for delsystemet Elforsyning, herunder alle angivelser
som det er anført i TSI.
7. Til underbyggelse af det EF-verifikationscertifikat, der er udstedt af
det bemyndigede organ, skal det samlede tekniske dossier deponeres
hos ordregiveren eller dennes etablerede repræsentant. Det tekniske
dossier vedlægges EF-verifikationserklæringen, som er udfærdiget
af ordregiveren, som også sender det til tilsynsmyndigheden.
8. Ordregiveren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant
skal opbevare en kopi af det tekniske dossier i hele delsystemets
levetid. Dossieret skal fremsendes til de øvrige medlemsstater, som
anmoder herom.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 49
▼B
BILAGB
VURDERING AF INTEROPERABILITETSKOMPONENTER
B.1. OMFANG
Dette bilag angiver overensstemmelsesvurderingen af interoperabilitetskompo-
nenterne (køreledning, strømaftager og slæbestykke) i delsystemet Elforsyning.
B.2. EGENSKABER
Specifikationerne for de interoperabilitetskonstituenter, som skal vurderes i de
forskellige faser af projektering og produktion er markeret med X i tabel B.1-
B.3.
TabelB.1
Vurdering af interoperabilitetskomponenten: Køreledning
1 23456
Specifikationer, der skal vurderes Vurdering i den følgende fase
Specifikation PunktProjekterings- og udviklingsfase Produkti-
onsfase
(serier)Konstruk-
tions-evalu-
eringEvaluering
af produk-
tionsprocesTypeaf-
prøvningDrifts-
mæssig
erfaring
AC-geometri 4.1.2.1 X i.r. X i.r. X
DC-geometri 4.1.2.2
Samlet projekt 5.3.1.1Grundparametre 5.3.1.3
Strømkapacitet 5.3.1.2 X i.r. i.r. i.r. i.r.Hastighed for bølgeud-
bredelse5.3.1.4 X i.r. i.r. i.r. i.r.
Elasticitet og elasticite-
tens ensartethed5.3.1.5 X i.r. X i.r. i.r.
Gennemsnitlig kontakt-
kraft5.3.1.6 X i.r. X i.r. i.r.
Strm ved ophold 5.3.1.8 X i.r. X i.r. i.r.
Vedligeholdelse 5.3.1.7 i.r. i.r. i.r. i.r. X
i.r.: ikke relevant.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 50
▼B
TabelB.2
Vurdering af interoperabilitetskomponenterne: Strømaftager
1 23456
Specifikationer, der skal vurderes Vurdering i den følgende fase
Specifikation PunktProjekterings- og udviklingsfase Produkti-
onsfase
(serier)Konstruk-
tions-evalu-
eringEvaluering
af produk-
tionsprocesTypeaf-
prøvningDrifts-
mæssig
erfaring
Samlet projekt 5.3.2.1 X i.r. X i.r. X
Geometri strømaftager-
hoved4.1.2.3,
5.3.2.2X i.r. i.r. i.r. X
Strømkapacitet 5.3.2.3 X i.r. i.r. i.r. X
Udformning af isole-
ring5.3.2.4 X i.r. X i.r. X
Arbejdsområde 5.3.2.5 X i.r. i.r. i.r. X
Statisk kontaktkraft 4.3.2.5,
5.3.2.6X i.r. X i.r. X
Gennemsnitlig kontakt-
kraft og ydeevne for
interaktion5.3.2.7 X i.r. X i.r. X
Alternative vilkår for
kontaktkraft5.3.2.7 X i.r. X i.r. X
Automatisk sænkeme-
kanisme5.3.2.8 X i.r. X i.r. X
Strøm ved ophold 5.3.2.9 X i.r. X i.r. i.r.
NB:Med 25 kV/95 kV 50 Hz 1 min og 250 kV maks., 1,2/50 µs.
i.r.: ikke relevant.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 51
▼B
TabelB.3
Vurdering af interoperabilitetskomponenterne: Slæbestykker
1 23456
Specifikationer, der skal vurderes Vurdering i den følgende fase
Specifikation PunktProjekterings- og udviklingsfase Produkti-
onsfase
(serier)Konstruk-
tions-evalu-
eringEvaluering
af produk-
tionsprocesTypeaf-
prøvningDrifts-
mæssig
erfaring
Grundparameter, slæbe-
stykkets længde5.3.3.1 X i.r. i.r. i.r. X
Materiale 5.3.3.2 i.r. i.r. X i.r. X
Strømkapacitet 5.3.3.3 i.r. i.r. X i.r. i.r.Strøm ved ophold 5.3.3.4 X i.r. i.r. i.r. i.r.
Detektering af brud på
slæbestykke5.3.3.5 X i.r. i.r. i.r. X
i.r.: ikke relevant.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 52
▼B
BILAGC
VURDERING AF DELSYSTEMET ELFORSYNING
C.1. OMFANG
Dette bilag angiver overensstemmelsesvurderingen af delsystemet Elforsyning.
C.2. SPECIFIKATIONER OG MODULERDelsystemets specifikationer, som skal vurderes i de forskellige faser i projekte-
ring, montage, installation og drift er markeret med X i tabel C.1.
TabelC.1
Vurdering af delsystemet Elforsyning
12 3 4 5
Specifikationer, der skal vurderes Vurdering i den følgende fase
Specifikation PunktProjekter-
ings- og
udviklings-
faseProduktionsfase
Konstrukti-
onsevalueringKonstruktion,
samling,
montageSamlet før
ibrugtagelseValidering
under
samlede
driftsforhold
Geometri for køreledninger 4.1.2.1, X X X i.r.
4.1.2.2
Sikkerhed, jordforbindelse
og strømtilslutning4.3.1.2, X X i.r. i.r.
4.3.2.2
Gradient for køreledningen 4.1.2.1, X i.r. X i.r.
4.1.2.2
Dynamisk køretøjsramme 4.2.2.4 X i.r. i.r. i.r.Sektioner til systemadskil-
lelse4.2.2.10 X i.r. X i.r.
Sektioner til systemadskil-
lelse4.2.2.11 X i.r. X i.r.
Kvalitet af strømaftagelsen 4.3.2.3 X i.r. X i.r.
Plads til hævning 4.3.2.3 X i.r. X i.r.Spænding og frekvenser 4.1.1 X i.r. i.r. XGennemsnitlig spændings-
forsyning på et forsynings-
område4.3.1.1 X i.r. i.r. X
Strækningstype (ydeevne) 4.3.1.1, X i.r. X i.r.
4.3.2.1
Beskyttelse mod elektrisk
stød4.3.1.8, X X X i.r.
4.3.2.4
Elektrisk beskyttelse (koor-
dineret med delsystemet
Rullende materiel)4.2.2.8 X i.r. X i.r.
Regenerativ bremsning 4.3.1.4 X i.r. i.r. i.r.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 53
▼B
12 3 4 5
Specifikationer, der skal vurderes Vurdering i den følgende fase
Specifikation PunktProjekter-
ings- og
udviklings-
faseProduktionsfase
Konstrukti-
onsevalueringKonstruktion,
samling,
montageSamlet før
ibrugtagelseValidering
under
samlede
driftsforhold
Vedligeholdelse 4.3.1.9, i.r. i.r. X i.r.
4.3.2.6
Isolering af strømforsyning
i tilfælde af fare4.3.1.10 X i.r. i.r. i.r.
Fortsættelse af strømforsy-
ning4.3.1.11 X i.r. i.r. X
i.r.: ikke relevant:2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 54
▼B
BILAGD
INFRASTRUKTURREGISTRET, INFORMATION OM DELSYSTEMET
ELFORSYNING
D.1. OMFANG
Dette bilag indeholder den information om delsystemet Elforsyning, der skal
inkluderes i infrastrukturregistret for hvert homogent afsnit af interoperable
strækninger, der skal etableres i henhold til punkt 4.2.3.5.
D.2. SPECIFIKATIONER, DER SKAL BESKRIVES
Tabel D.1 indeholder de interoperabilitetsegenskaber for delsystemet Elforsy-
ning, som skal oplyses for hvert strækningsafsnit.
TabelD.1
Information, der skal anføres i infrastrukturregistret af ordregiveren
Parameter, interoperabilitetselement Punkt
Angivelse af spænding og frekvens 4.1.1
Højden af køreledningen for højhastighedsstrækninger
Godkendt brug af 1600 mm Euro-strømaftagerhoved eller
andre strømaftagerhoveder på strækningen4.1.2.1, 4.1.2.2 7.3
Vindhastighed, der skal tages i betragtning 4.1.2.1, 4.1.2.2
Maksimal omgivelsestemperatur 5.3.1.2
Mindste sidevind 5.3.1.2
Justering af strømaftagerens kontaktkraft 5.3.2.7Sektioner til faseadskillelse: Anvendt type adskillelsessektion
Driftsinformation4.2.2.10
Sektioner til systemadskillelse: Anvendt type adskillelsessek-
tion
Driftsinformation: Aktivering af afbryder, sænkning af strø-
maftagere4.2.2.11
Strækningskategori: Erklæring om ydeevne 4.3.1.1
Regenerativ bremsning på DC-elektrificerede strækninger:
Kan eller kan ikke anvendes4.3.1.4
Harmonisk karakteristik: Elektrisk data om strømforsyningen 4.3.1.7
Krav til grænser for effekt/strøm i toget: Ja eller nej 4.2.2.5
Koordinering af elektrisk beskyttelse 4.2.2.8Andre afvigelser fra kravene i TSI2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 55
▼B
BILAGE
KOORDINERING AF ELEKTRISK BESKYTTELSE AF FORDELINGS-
STATIONER/TRÆKKRAFTENHEDER
E.1. GENERELT
Det skal verificeres, at beskyttelsessystemet er kompatibelt med trækkraftenhed
og fordelingsstation.
E.2. BESKYTTELSE MOD KORTSLUTNINGERAlle trækkraftenheder er udstyret med en effektafbryder der — alt efter træk-
kraftsystemet — har en større eller mindre kapacitet end den maksimale
kortslutningsstrøm, der kan opstå i de primære elektriske kredse.
TabelE.1
Maksimalt kortslutningsniveau mellem køreledning og skinner
StrømforsyningssystemFordelingsstationer normalt paral-
lelforbundneMaksimal strøm, der kan fore-
komme ved skinnekortslutning
J/N kA
25000 V AC-50Hz N 15(1)
15000 V AC-16,7 Hz J 403000 V DC J 50 (forventes)(
2)
1500 V DC J 75 (forventes)(2)
750 V DC J 65 (forventes)(2)
(1) Værdien for 12 kA er tidligere blevet almindeligt accepteret.
(2) Se definitionen i EN 50 123-1.
TabelE.2
Aktivering af effektafbrydere ved interne fejl i en trækkraftenhed
Strømforsyningssystem Hvis der sker fejl internt i trækkraftenhederne Aktiveringssekvens for:
effektafbryder for fordelingsstatio-
nens fødeledningtrækkraftenhedens effektafbryder
250 00 V AC-50 Hz Aktiveres øjeblikkeligt(1) Aktiveres øjeblikkeligt
15000 V AC-16,7 Hz Aktiveres øjeblikkeligt(1)Transformerensprimærside:
Aktivering sker trinvist
Transformerenssekundærside:
Aktiveres øjeblikkeligt
DC Aktiveres øjeblikkeligt(2) Aktiveres øjeblikkeligt
(1) Aktivering af effektafbryderen skal ske meget hurtigt for høje kortslutningsstrømme.
(2) Når kortslutningsstrømmen er meget høj, skal aktivering af effektafbryderne i fordelingsstationerne ske meget
hurtigt, så det forhindrer trækkraftenhedens effektafbryder i at slå fra.
E.3. AUTOMATISK GENAKTIVERING AF EN ELLER FLERE EFFEK-
TAFBRYDERE PÅ FORDELINGSSTATIONER
De automatiske genaktiveringssystemer (hvis der er nogen) for effektafbrydere
på fordelingsstationerne er tilbøjelige til at sætte strøm på strækningen igen.
Hvis det sker, kan fordelingsstationens effektafbrydere først genaktiveres, når
effektafbryderne aktiveres på den trækkraftenhed, der befinder sig i den zone,
der bliver forsynet fra fordelingsstationen. Trækkraftenhedens effektafbrydere
skal aktiveres automatisk, som det er beskrevet i punkt E.4 nedenfor.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 56
▼B
E.4. KONSEKVENS AFSPÆNDINGSTAB PÅ STRÆKNINGEN OG
GENSTART AFTRÆKKRAF TENHEDEN
Trækkraftenhedens effektafbrydere skal automatisk aktiveres inden tre sekunder
efter spændingstab.
Note1:Se bilag N til denne TSI.
Ved genstart skal trækkraftenhedens effektafbryder først genaktiveres, når stræk-
ningen igen har været strømførende i mindst tre sekunder.
Note2:Tidsforsinkelsen ved genstart giver mulighed for kontrol af strækningen
for fortsat kortslutning.
E.5. DC-ELEKTRIFICERINGSSYSTEMER: SPÆNDINGSVARIATION
VED AKTIVERING
Denne bestemmelse gælder kun for DC-trækkraftenheder, der har monteret et
inputfilter.
Når effektafbryderen i en trækkraftenhed skal genaktiveres, vil inputfilteret (hvis
det er monteret) sørge for, at spændingsvariationen ikke får beskyttelsesenhe-
derne i fordelingsstationerne til at blive aktiveret unødigt. Den fornødne
information skal indhentes hos de involverede jernbaneselskaber ved udform-
ning af filtre til montering i køretøjerne.
di/dt-differentialet for spændingsvariationen ved aktivering af trækkraftenhedens
effektafbryder skal have følgende egenskaber:
TabelE.3
di/dt ved aktivering af trækkraftenhedens effektafbryder
T gældende di/dt-forhold
0 ms di/dt < 60 A/ms
20 ms di/dt < 20 A/ms
med mindst 2 mH induktans fra køreledning og fordelingsstation.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 57
▼B
BILAGF
STRÆKNINGSTYPE
F.1. OMFANG
Dette bilag dækker både:
— strækninger, der generelt er konstrueret til hastigheder på 250 km/h eller
mere, og
— strækninger, der er opgraderet til hastigheder på omkring 200 km/h.
F.2. MÅLSÆTNINGER
I dette bilag defineres en rutes strækningstype som en funktion af trafikken målt
på hastighed og togfølge samt på trækkraftenhedens effekt ved strømaftageren.
F.3. DEFINITIONER
StrækningstypeStrækningsklassifikation som funktion af nedenstående parametre.
Maksimale strækningshastighed
Den hastighed i km/h ved hvilken strækningen er godkendt til drift.Togets effekt ved strømaftageren
Togets maksimale vedvarende effekt i MW, der både omfatter effekt til træk-
kraft (ud fra belastning/hastighedskurve), regenerering og hjælpeenheder.
Mindst mulige togfølge
Det interval i minutter, som tog kan køre med ved forringet tidsmæssig planlæg-
ning, som bestemt af signalsystemet.
F.4. DATA OM STRÆKNINGSTYPER
F.4.1.Generelt
Tabellen F.1 indeholder information, der er fælles for alle elektrificeringssy-
stemer.
Der forudsættes følgende for højhastighedsstrækninger: V ≥250 km/h; de
valgte elektrificeringssystemer benytter enten 25000 V AC, 50 Hz eller
15000 V AC, 16,7 Hz.
Med hensyn til opgraderede strækninger og forbindelsesstrækninger dækker
tabel F.1 alle de elektrificeringssystemer, der er i drift i Europa, uanset stræ-
kningshastighed.
TabelF.1
Strækningstype
Hastigheds-
område vMindst mulige
togfølgeTogets effekt
ved strømafta-
geren Strækningstype
km/h minutter MW
v≥3003 20-25 eller
mereIa
3 15-20 b
3 10-15 c
250≤v
< 3002 20
IIa
3 15-20 b
3 10-15 c
4 15-20 d
4 10-15 e
5 15-20 f
5 10-15 g
200≤v
< 2502 15
IIIa
3 10-15 b
4 10-15 c
5 10-15 d2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 58
▼B
Hastigheds-
område vMindst mulige
togfølgeTogets effekt
ved strømafta-
geren Strækningstype
km/h minutter MW
160≤v
< 2002 6-10
IVa
2 10-15 b
2 15-25 c
3 6-10 d
3 10-15 e
4 6-10 f
4 10-15 g
5 6-10 h
5 10-15 i
120-1602
(1)Va
3 b
4 c
5 d
< 1202
(1)V Ia
3 b
4 c
5 d
(1) På strækninger med hastigheder på under 160 km/h defineres strækningen kun ud fra
strækningshastighed og togfølge på grund af de meget varierede strømkrav for tog pådisse strækninger.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 59
▼B
BILAGG
TOGENES EFFEKTFAKTOR
G.1. OMFANG
Dette bilag gælder for tog, der er konstrueret til interoperabel trafik på stræk-
ninger af det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog.
G.2. GENERELT
En høj effektfaktor er ensbetydende med høj strømforsyningsydeevne. Derfor
gælder følgende retningslinjer. Der kan bruges kapacitiv eller induktiv strøm
fra toget til at ændre og forbedre køreledningsspændingen.
G.3. DEFINITION AF STRØMFAKTORENDen samlede strømfaktor λer defineret som
λ=αcosφ
hvor
α= er deformationsfaktoren, og
φ= er fasevinklen.
G.4. INDUKTIV EFFEKTFAKTOR
G.4.1.Målsætning
Dette punkt behandler den induktive effektfaktor og strømforbruget ved en
række spændinger mellem U
min1undUmaks1, som er defineret i bilag N til denne
TSI.
G.4.2.Krav
Alle interoperable tog, der kører på en interoperabel strækning, skal overholde
kravene i Tabel G.1.
TabelG.1
Togets samlede effektfaktor λ
Togets strømfor-
brug
MWStrækningskategori
Højhastighed Opgraderet Forbindelse(3)
a) P > 6 ≥0,95 ≥0,95 ≥0,95(1)
b) 2 < P ≤6 ≥0,93 ≥0,93 ≥0,93(1)
c) 0≤P≤2(2)(2)(2)
(1) Anbefalede værdier.
(2) For at kontrollere den samlede effektfaktor for togets hjælpeenheder i perioder med
kørsel på inertien, skal den overordnede gennemsnitlige simulerede eller målte værdiforλ(trækkraft og hjælpeenheder) være højere end 0,85 målt på en hel rejse efter køre-
planen.
Den overordnede gennemsnitlige værdi λfor en togrejse beregnes ud fra den aktive
energiW
P(MWh) og reaktionsenergi WQ(MVArh) enten ved en computersimuleret
rejse eller ved reel måling på et tog
λ¼1=ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
1þWQ=WP/C0/C12hir
(3) Ordregiveren kan stille betingelser for f.eks. økonomi, drift eller effektbegrænsning for
at acceptere tog med effektfaktorer under målværdien.
Når toget opholder sig på værksted eller i remise med strømforsyningen slukket,
og der trækkes mere end 10 kW strøm fra køreledningen pr. køretøj, må togets
samlede effektfaktor ikke være under 0,8. Målværdien er 0,9.
Værdien af betingelserne a) og b) skal kontrolleres eller måles med et forsy-
ningssystem, der ikke begrænser togets ydeevne.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 60
▼B
G.5. KAPACITIV EFFEKTFAKTOR
Inden for spændingsområdet Umin1bis Umaks1, som er angivet i bilag N til denne
TSI, er den kapacitive effektfaktor ubegrænset. Inden for spændingsområdet
Umaks1bisUmaks2skal toget ikke fungere som kondensator.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 61
▼B
BILAGH
KØRELEDNINGSUDSTYR, GEOMETRISK INTERAKTION MELLEM
KØRELEDNINGER OG STRØMAFTAGERE FOR AC-SYSTEMER
H.1. OMFANG
Dette bilag dækker
— geometriske krav til køreledninger
— geometriske krav til strømaftagere, og
— interaktionskrav til køreledninger og strømaftagere
på de strækninger i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog,
der benytter AC-systemer.
H.2. MÅLSÆTNINGDette bilag supplerer de specificerede grundparametre for strækninger, der
benytter AC-systemer. Disse krav er nødvendige for at garantere sikker togdrift,
uafbrudt forsyning uden unødvendige forstyrrelser og mindst muligt slid af køre-
ledninger og slæbestykker.
H.3. GEOMETRISKE KRAVH.3.1.Køreledninger
Tabel H.1 indeholder de geometriske krav og deres toleranceværdier.
TabelH.1
Køreledningernes geometri
Nr. BeskrivelseForbindelsesstræk-
ningerOpgraderede stræk-
ningerHøjhastighedsstræk-
ninger
1 Køreledningens højde
1.1 Køreledningens nomi-
nelle højde (mm)Mellem 5000 og
5750(1)(2)(3)Mellem 5000 og
5500(1)(3)5080 eller
5300(3)
1.2 Tolerance (mm) ± 30 ± 30 0 + 20
1.3 Grænseværdier 4950 og 6200 4950 og 6000 —
2 Tilladte gradienter og
gradientudsving for
køreledningen i forhold
til sporetSe EN 50 119, version 2001, punkt
5.2.8.2Planlagte gradi-
enter accepteres
ikke
3 Køreledningens tilladte
tværgående afbøjning
under sidevindspåvirk-
ning (mm)(3)≤400
(1) For forbindelsesstrækninger med både fragt- og passagertrafik kan køreledningens højde være større af hensyn
til drift med vogne med ekstra stor profil, forudsat at strømaftageren er bygget til at aftage strøm af den angivne
kvalitet, og at den kan hæves tilstrækkeligt, som det er angivet i punkt 5.3.2.5.
(2) I jernbaneoverskæringer skal køreledningshøjden overholde nationale direktiver.
(3) Køreledningshøjden og den vindhastighed, der skal tages højde for, bliver defineret i infrastrukturregistret i bilag
D til denne TSI.
H.3.2.Strømaftagere
De geometriske krav til strømaftagere, der passer til det transeuropæiske jernba-
nesystem for højhastighedstog, bliver præsenteret i tabel H.2. Figur H.1 viser
detaljer om strømaftagerhovedet. Da strømaftagerne benyttes på alle strækninger
i det interoperable system, kan man ikke skelne mellem strækningskategorierne.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 62
▼B
TabelH.2
Geometri for strømaftagerhovedet
Nr. Beskrivelse Alle strækningskategorier
1 Strømaftagerhovedets bredde (mm) 1600
2 Strømaftagerhovedets arbejdsområde (mm) 1200
3 Elektrisk bredde af strømaftagerhovedet maksimum
(mm)650
4 Slæbestykkernes længde (mm) ≥800
5 Strømaftagerhovedets profil Se figur H.1
6 Enhed, der kan detektere fejl i strømaftagerhovedet Nødvendig
FigurH.1
Strømaftagerhovedets profil
1 Kappe af isolerende materiale
2 Slæbestykkets mindste længde3 Projekteret længde4 Strømaftagerhovedets arbejdsområde5 Strømaftagerhovedets bredde
H.3.3.Sektioner til faseadskillelse
Der er tale om to sektionstyper til faseadskillelse.
I figur H.2 ses en installation, hvor den neutrale sektion er længere end
afstanden mellem de fjerneste aktive strømaftagere på et interoperabelt tog,
hvilket vil sige over 400 m.
FigurH.2
Installation af faseadskillelse med en lang neutral sektion
Længden af D > 402 m
Overlapningssektionerne C: Strømaftagere i kontakt med to køreledninger
I figur H.3 er den samlede adskillelsessektion kortere end afstanden på 143 m
mellem tre strømaftagere efter hinanden.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 63
▼B
FigurH.3
Installation af faseadskillelse med en kort neutral sektion
Længden af D < 142 m
Overlapningssektionerne C: Strømaftagere i kontakt med to køreledninger
H.3.4.Eksempel på sektioner til systemadskillelse
Hvis sektionerne til systemadskillelse gennemkøres med strømaftagerne hævet,
består adskillelsessektionen af tre neutrale køreledningssektioner, der er isoleret
fra hinanden. Den samlede længde skal være mindst 402 m. Figur H.4 viser
konstruktionsprincippet.
FigurH.4
Placering af sektion til systemadskillelse med lang neutral sektion
H.3.5.Placering af strømaftagere på togene
Afstanden mellem strømaftagere skal maksimalt være 400 m, svarende til den
maksimale toglængde, så de specificerede typer faseadskillelser kan passeres.
Derudover skal afstanden mellem tre strømaftagere efter hinanden være på
over 143 m. Den midterste strømaftager kan placeres frit mellem de to andre.
Der må ikke være nogen elektrisk forbindelse mellem aktive strømaftagere.
Figur H.5 viser placeringen af strømaftagerne.
FigurH.5
Placering af strømaftagere
Længde L1< 400 mm
Længde L2> 143 m2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 64
▼B
H.3.6.Dynamisk køreramme med plads til strømaftagerne
Figur H.6 viser de mål, der er nødvendige, for at der er plads til Euro-strømafta-
gerne på de interoperable strækninger. Ud over plads til strømaftagerne skal
infrastrukturen også tage højde for, at der skal være den nødvendige plads til
installation af selve køreledningen og sikkerhedsafstand til vedligeholdelse.
Den nødvendige plads afhænger af udformningen af den enkelte køreledning
og tilsvarende spænding.
Bredden L1i figur H.6 henviser til køreledningens højde på 5,0 m, mens L2angiver køreledningens højde på en specifik strækning. S er forsyningen af
hævningskraft på 2 gange Soi henhold til tabel 4.5 og 4.6.
Værdien L2er:
L_{2} = 0,74 + 0,04·H + 0,15 · H · C - 0,075 · C + 2,5/R,
hvor den maksimale sporvidde sættes til 1,45 m. Overhøjden C, radius R og
højden H er målt i meter.
FigurH.6
Dynamisk køreramme med plads til strømaftagerne på interoperable strækninger
I tabel H.3 vises et eksempel på forholdene mellem sporradius, overhøjde og
målene L1og L2for højhastighedsstrækninger med en sporradius på over
3000 m. Højden H er summen af køreledningens højde CWH korrigeret for
hævningen S.
TabelH.3
Målene for den dynamiske køreramme med plads til strømaftagerne for
højhastighedsstrækninger (eksempler for sporradius på over 3000 m)
Overhøjde C
(m)Bredde L1in 5,00 m højde
(m)Bredde L2(se figur H.6)
(m)
0,0 0,94 0,74 + 0,04 H
0,066 0,99 0,74 + 0,05 H
0,180 1,08 0,73 + 0,07 H2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 65
▼B
BILAGJ
KØRELEDNINGSUDSTYR, GEOMETRISK INTERAKTION MELLEM
KØRELEDNINGER OG STRØMAFTAGERE FOR DC-SYSTEMER
J.1. OMFANG
Dette bilag dækker
— geometriske krav til køreledninger
— geometriske krav til strømaftagere, og— interaktionskrav til køreledninger og strømaftagere
på de opgraderede strækninger og forbindelsesstrækninger i det transeuropæiske
jernbanesystem for højhastighedstog, der benytter DC-systemer.
J.2. MÅLSÆTNINGERDette bilag supplerer de specificerede grundparametre for strækninger, der
benytter DC-systemer. Disse krav er nødvendige for at garantere sikker togdrift
med uafbrudt energiforsyning uden unødvendige forstyrrelser og med mindst
muligt slid på køreledninger og slæbestykker.
J.3. GEOMETRISKE KRAVJ.3.1.Køreledninger
Tabel J.1 indeholder de geometriske krav og deres toleranceværdier.
TabelJ.1
Køreledningernes geometri
Nr. Beskrivelse Forbindelsesstrækninger Opgraderede strækninger
1 Køreledningens højde
1.1 Køreledningens standardhøjde
(mm)Mellem 5000 og
5600(1)(2)(3)Mellem 5000 og
5500(3)(4)
1.2 Tolerance (mm) 0 + 60 0 + 601.3 Grænseværdier (mm) 4900 og 6200(
5) 4950 og 6200
2 Tilladte gradienter og gradien-
tudsving for køreledningen i
forhold til sporetSe EN 50 119, version 2001, punkt 5.2.8.2
3 Tilladt tværgående afbøjning af
køreledningen under side-
vindspåvirkning (mm)≤400
(1) For forbindelsesstrækninger med både fragt- og passagertrafik kan køreledningens højde være større af hensyn
til drift med vogne med ekstra stor profil, forudsat at strømaftageren er bygget til at aftage strøm af den angivnekvalitet, og at den kan hæves tilstrækkeligt, som det er angivet i punkt 5.3.2.5.
(
2) I jernbaneoverskæringer skal køreledningshøjden overholde nationale direktiver.
(3) For de strækninger i Italien, der nævnes i note 2 til tabel 4.1, er køreledningens højde mellem 5000 og
5300 mm. De øvrige værdier gælder for andre strækningstyper.
(4) Køreledningshøjden og den vindhastighed, der skal tages højde for, bliver defineret i infrastrukturregistret i bilag
D til denne TSI.
(5) For forbindelsesstrækninger i Spanien: 4600 og 6200 mm.
J.3.2.Strømaftagere
De geometriske krav til strømaftagere, der passer til det transeuropæiske jernba-
nesystem for højhastighedstog, bliver præsenteret i tabel J.2. Figur J.1 viser
detaljer om strømaftagerhovedet. Da strømaftagerne benyttes på alle forbindel-
sesstrækninger og opgraderede strækninger på det interoperable system, skelner
man ikke mellem strækningskategorierne.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 66
▼B
TabelJ.2
Geometri for strømaftagerhovedet
Nr. Beskrivelse Alle strækningskategorier
1 Strømaftagerhovedets bredde
1.1 Ensrettet strømaftagerhoved (mm) 1600
1.2 Strømaftagerhoved i overgangspe-
rioden (mm)1450 og 1950
2 Strømaftagerhovedets arbejdsområde
(mm)1200
3 Slæbestykkernes længde (mm) ≥800
4 Strømaftagerhovedets profil
4.1 Profil for ensrettet strømaftagerhoved Se figur J.1
4.2 Profil for strømaftagerhoved i over-
gangsperiodenEN 50 367
5 Elektrisk forbindelse mellem strømaf-
tagereHvis der findes sådan en
forbindelse, skal den
forsynes med en afbryder
6 Enhed, der kan detektere fejl i strø-
maftagerhovedetNødvendig
FigurJ.1
Profil for strømaftagerhoved
1 Kappe af isolerende materiale
2 Slæbestykkets mindste længde
3 Projekteret længde
4 Strømaftagerhovedets arbejdsområde5 Strømaftagerhovedets bredde
J.3.3.Dynamisk køreramme med plads til strømaftagerne
Der er de samme krav til DC, som der er til AC. Der henvises til bilag H, punkt
H.3.6.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 67
▼B
BILAGK
REGENERATIV BREMSNING
K.1. OMFANG
Dette bilag gælder for interoperabel trafik på strækninger med strømforsyning
fra et AC-system. Det angiver betingelserne for brug af regenerativ bremsning
på strømforsyningssystemer.
Bemærk:Med hensyn til DC-systemer kan ordregiveren efter anmodning fra
jernbanevirksomheden beslutte at acceptere regenerativ bremsning.
K.2. OVERVEJELSER OM DET RULLENDE MATERIELTog skal ikke fortsætte med at bruge de regenerative bremser, hvis
— forsyningsspændingen afbrydes, eller der er en kortslutning mellem køreled-
ningen og skinnerne/jordforbindelse på det afsnit, der forsynes fra
fordelingsstationen
— køreledningen ikke kan aftage energien— strækningsspændingen overstiger U
maks2. Se bilag N til denne TSI.
Hvis andre forbrugere ikke kan aftage returstrømmen, skal det rullende materiel
anvende andre bremsesystemer.
K.3. OVERVEJELSER OM DELSYSTEMET ELFORSYNING
Delsystemet Elforsyning skal udformes, så regenerative bremser kan benyttes
som driftbremse.
Ordregiveren skal anmode den strømforsynende myndighed om at acceptere
returstrøm fra bremserne til forsyningsnetværket, når energien ikke kan aftages
af andre jernbaneforbrugere.
K.4. VURDERINGFordelingsstationens anordninger til kontrol og sikring skal tillade returstrøm på
forsyningsnettet. De tilhørende diagrammer skal muliggøre vurderingen.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 68
▼B
BILAGL
SPÆNDING VED STRØMAFTAGERNE (KVALITETSINDEKS FOR
STRØMFORSYNINGEN)
L.1. OMFANG
Målet med at vurdere udformningen er at fastlægge de faste anlægs egenskaber.
Anlægget skal kunne håndtere de mest ekstreme betingelser i henhold til den
køreplan, der skal overholdes, herunder:
— den mest travle driftsperiode i køreplanen, svarende til myldretidstrafik
— de forskellige involverede togs egenskaber, under hensyn til de valgte træk-
kraftenheder.
Dette bilag dækker både:
— højhastighedsstrækninger, der er konstrueret til hastigheder på 250 km/h
eller mere, og
— strækninger, der er opgraderet til hastigheder på omkring 200 km/h.
L.2. MÅLSÆTNINGERMålet er at give en indikation af kvaliteten af de faste anlægs elektrisk drift.
Udgangspunktet er matematiske udregninger af spændingen på en elektrificeret
rute med togdrift i henhold til referencekøreplanen.
Kvalitetsindekset U
mean usefulberegnes ved simulering og kan verificeres ved ad
hoc-målinger på et kritisk tog.
Bemærk:Ordregiveren skal konstruere udstyret, så den gennemsnitlige spæn-
dingsforsyning ved strømaftagerne på hvert tog i forsyningssektionen
er tilstrækkeligt høj. Dette skal sikre ydeevneniveauerne for alle tog
afhængigt af strækningstypen. Dette betyder ikke, at tog ikke kan
komme ud for ekstreme spændinger i meget korte perioder, som det
er angivet i bilag N til denne TSI.
L.3. DEFINITION AF GENNEMSNITLIG SPÆNDINGSFORSYNINGDen gennemsnitlige spændingsforsyning U
mean usefulberegnes ved en computersi-
mulering af en geografisk zone, hvor der bliver taget højde for alle de tog, der
skal passere gennem zonen i et tidsrum svarende til køreplanens spidsbelast-
ningsperiode. Dette tidsrum bør være tilstrækkeligt til at tage højde for den
største belastning af hvert elektriske afsnit i den geografiske zone.
Simuleringen skal tages højde for de elektriske forsyningsinstallationers egen-
skaber og de forskellige togtyper.
Spændingen ved strømaftagerne for hvert tog i den geografiske zone bliver
analyseret for hver af simuleringens tidsperioder. Udgangspunktet for spæn-
dingen til AC-systemer er rms-værdien. Til DC-systemer benyttes
gennemsnitsværdien. Hver tidsperiode i simuleringen skal være kort nok til at
tage højde for alle forhold i køreplanen.
Spændingsværdierne fra simuleringen bruges til at undersøge1)U
mean usefulfor strømforsyningszonen
Gennemsnitsværdien for alle de spændinger, der er analyseret i denne simu-
lering, giver en indikation af strømforsyningskvaliteten for hele zonen.
Alle tog i den geografiske zone i den målte spidsbelastningsperiode er
omfattet af analysen, uanset om de anvender trækkraft eller ej (ophold, træk-
kraft, regenerering, inertikørsel) for hver tidsperiode i simuleringen.
2)Umean usefulfor toget
Dette er den gennemsnitlige værdi for alle spændinger i samme simulering
som undersøgelsen af den geografiske zone, men med analyser af spændin-
gerne for et bestemt tog, når det aftager effekt til trækkraft (ikke ved ophold,
regenerering eller inertikørsel).
Med gennemsnitsværdien for disse spændinger kan man kontrollere ydeevnen
for hvert enkelt tog i simuleringen og kan dermed identificere det bestem-
mende tog, hvis evne for at accelerere vil være mest begrænset af lav
spænding.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 69
▼B
L.4. ANBEFALEDE VÆRDIER FOR GENNEMSNITLIG SPÆNDINGS-
FORSYNING VED STRØMAFTAGEREN
Minimumsværdierne for gennemsnitlig spændingsforsyning, Umean usefulved strø-
maftagerne findes i tabel L.1:
TabelL.1
Mindste gennemsnitlige spændingsforsyning ved strømaftagerne (kV)
Elektrificeringssystem1,5 kV
DC3k VD C15 kV
AC25 kV AC
Zone 1,30 2,80 14,2 22,5
Tog 1,30 2,80 14,2 22,5
L.5. FORHOLD MELLEM GENNEMSNITLIG SPÆNDINGSFORSY-
NINGUmean usefulOGUmin1
Udformningen af strømforsyningen skal ske, så de simuleringer, der gør det
muligt at måle den gennemsnitlige strømforsyning Umean usefulved strømaftagerne,
aldrig genererer pludselige spændingsværdier ved strømaftagerne på noget tog
under værdien » Umin1« fra bilag N til denne TSI for trafik svarende til den stræ-
kningstype jf. bilag Ftil denne TSI.
L.6. UDVÆLGELSESKRITERIER TIL BESTEMMELSE AFSPÆNDING
VED STRØMAFTAGERNE FOR HØJHASTIGHEDSTOG
Konstruktionen af de faste anlæg for elektrisk trækkraft kan beregnes ved at
simulere den kritiske køreplan og beregne den effekt, som hvert tog i simule-
ringen aftager for hvert tidsinterval. Det er ikke alene aspekterne omkring
kalibrering af anlæg (transformere, køreledninger, autotransformere til 2 × 25
kV og DC-omformere) og omkring kompatibilitet med de åbenlyse ydeevner
ved højspændingsforbindelserne, der er vigtige. Kvaliteten af strømforsyningsen-
hederne er også en vigtig faktor for den undersøgte forsyningsplan.
Den karakteristiske kurve over trækkraft og hastighed for en trækkraftenhed
ændrer sig som funktion af spændingen ved strømaftageren. Den karakteristiske
ramme for trækkraft- og hastighedskurven ved reduceret spænding kan fast-
lægges i forhold til den nominelle karakteristiske kurve ved at ekstrapolere
hastighedsområdet med en lidt lavere proportionalitetskoefficient end forholdet
mellem spændingsområdet ved strømaftageren og den nominelle spænding ( Upan-
tograph/Unominal).
De målte spændingsværdier skulle gøre det muligt at beregne de ønskede ydeev-
neniveauer. Ved at vælge en spænding på mindst 22,5 kV ved undersøgelse af
elektrificering med 25 kV, bliver det f.eks. muligt at undgå at komme under den
statistiske grænse på 19 kV. Det kan ske, at spændingen falder til under 19 kV,
hvis der er en unormal trafiksituation, især ved kortere togfølge, eller hvis der
opstår særlige situationer, der ikke sker i simuleringerne. Det kunne f.eks. være
sammenfald af trafikstrømme i begge retninger.
Hændelser med situationer, der har medført forringet ydeevne, både i forhold til
strømforsyningsplanen og driftskurven, skal vurderes under hensyn til de tilladte
reduktioner i ydeevnen.
Valg af den korrekte gennemsnitlige spænding giver følgende fordele.
— Trækkraftenhederne kan fungere tæt ved deres nominelle spænding, hvilket
optimerer effektivitet og ydeevne.
— De specificerede standard-minimumsværdier for spændingen bliver over-
holdt.
— Det afspejler, at de faste anlæg for elektrisk trækkraft yder korrekt, og det
kan derfor overvejes at indsætte større trafikmængder.
— Der er overskud til at håndtere visse forringede trafiksituationer.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 70
▼B
L.7. BEREGNING AFSTRØMAF TAGERENS GENNEMSNITLIGE
SPÆNDING
Strømaftagerens gennemsnitlige spænding Umean usefuldefineres som:
hvor:
Tj= integrations- eller undersøgelsesperiode for tog nummer j
n = antal undersøgte tog i denne undersøgelse.
For AC-systemer:U
pj= øjeblikkelig rms-spænding ved strømfrekvens ved strømaftageren på
tog nummerj
|Ipj| = modul med den øjeblikkelige rms-strøm ved strømfrekvens, der
gennemløber strømaftageren på tog nummer j.
For DC-elektrificering:
Upj= midlertidig gennemsnitlig DC-spænding ved strømaftagerne på tog
nummerj
|Ipj| = modul med den øjeblikkelige DC-strøm, der gennemløber strømafta-
geren på tog nummer j.
Dette repræsenterer forholdet mellem den beregnede gennemsnitlige strøm for
toget (togene) i løbet af deres trækkraftsekvenser og den tilsvarende gennemsnit-lige strøm.
Følgende formel, der kan være mere egnet til visse computerprogrammer, giver
tilsvarende resultater:
hvor:
n = antal undersøgte tog i simuleringen
Uj,k= strømfrekvensens rms-spænding evalueres ud fra de grundlæggende
beregninger for AC-elektrificeringssystemer
Den gennemsnitlige spænding fra de grundlæggende beregninger for
DC-elektrificeringssystemer
M = antal beregningstrin i integrationsperiodenN = antal integreringsperioder i simuleringen
∆t= tidsrum for hvert simuleringstrin M
Bemærk: ∆tskal være kort nok til at tage højde for alle hændelser i
køreplanen.
Denne måde at udtrykke spændingen på har den fordel, at det nøje afspejler
strømforsyningens kvalitet for trafiksimuleringer, der består af et stort antal tog
på den undersøgte jernbane.
Formlen ovenfor benyttes til at undersøge:Et geografisk afsnit (f.eks. det netværk, der skal undersøges) inden for en fastsat
tidsperiode, hvor der tages højde for alle de tog, der passerer gennem det, uansetom de benytter trækkraft eller ej (ophold, trækkraft, regenerering, inertikørsel).
Værdien for den gennemsnitlige spændingsforsyning U
mean usefuler derfor en indi-
kator for strømforsyningens kvalitet på hele afsnittet.
Den gennemsnitlige spændingsforsyning ved strømaftagerne for hver af de tog,
der indgår på den undersøgte strækning; kun togenes trækkraftperioder indgår. I
dette tilfælde er nlig 1 i ovenstående formel. Denne værdi beregnes for at
kontrollere ydeevnen for hvert tog i simuleringen og dermed identificere det
bestemmende tog.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 71
▼B
L.8. KVALITETSINDEKS FOR STRØMFORSYNINGEN
L.8.1.Umean useful(zone)
Hvad Hvornår Hvordan Betingelse for accept
Simulering
I en bestemt zone i
strømforsyningssy-
stemetEfter hver simu-
leringMed simuleringsresulta-
terne fra togene i den
undersøgte zone ogberegning efter definiti-
onen i punkt L.3En værdi, der er større end
de værdier, der er angivet i
rækken »Zone« i tabel L.1
L.8.2.U
mean useful(tog)
Hvad Hvornår Hvordan Betingelse for accept
Simulering
For et bestemt tog i
den simulerede køre-
plan — normalt refe-
rencetogetEfter simule-
ringerBrug af resultaterne fra
simuleringen af togbe-
regningen efter definiti-
onen i punkt L.3En værdi, der er større end
værdierne i rækken »hvert
tog« i tabel L.1 (TSI-stræk-
ninger eller klassiske
strækninger)
L.8.3.Forholdet mellem Umean usefulogUmin1
Hvad Hvornår Hvordan Betingelse for accept
Simulering
Efter hver simu-
leringPrøvninger skal kun
udføres, hvis Umean usefulved strømaftageren er
større end de beregnede
værdier i punkt L.5, ud
fra simuleringsresulta-
terne fra hvert enkelt
undersøgt tog i zonenKontroller, at spændingen
ved hver enkelt togs strø-
maftagere aldrig kommer
underUmin12002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 72
▼B
BILAGM
PRØVNING OG VERIFICERING AF SLÆBESTYKKER
M.1. OMFANG
Dette bilag vedrører prøvning og verificering af slæbestykker, der skal bruges til
strømaftagere på den interoperable højhastighedstrafik.
M.2. SLÆBESTYKKER
M.2.1.Generelt
Den anvendte type slæbestykker skal tage højde for følgende:
— strømkapacitet
— statisk belastning— slæbestykkets materiale.
Slæbestykkets materiale skal accepteres af ordregiveren. Ofte anvendes følgende
materialer til slæbestykker:
— almindeligt kul, imprægneret med tilført stof, hvis det er nødvendigt
— kobber-stål, kobberlegering, kobber— kobberbeklædt kul— sintermateriale.
Hvis der skal anvendes andre materialer, er det nødvendigt at stille bevis for, at
de har samme eller bedre egenskaber end de anbefalede materialer.
Drift med slæbestykker af andre materialer på køreledningsnetværket skal ske
efter aftale mellem ordregiveren og jernbanevirksomheden.
Bemærk:Hvis der anvendes blandede materialer til slæbestykkerne på
netværket, kan det medføre øget slid på slæbestykker og køreledning.
M.3. STRØM VED OPHOLD
M.3.1.Prøvningsbetingelser
Opvarmningen af køreledningen ved ophold skal kontrolleres i DC-systemer.
Det er ikke nødvendigt at kontrollere AC-systemer på grund af den lavere strøm
ved ophold.
Prøvningen skal udføres ved at udstyre en strømaftager med et strømaftager-
hoved med to slæbestykker.
De to slæbestykker skal prøves på en plan overflade lig de faktiske forhold.Strømaftageren skal monteres på en trækkraftenhed. Prøvningen skal udføres i et
beskyttet miljø (et lukket kredsløb) for at sikre mod påvirkningen fra luft-
strømme.
Prøvningen skal gennemføres under en eller to køreledninger, der er forsynet
med temperaturmålere. Temperatursensorerne skal anbringes 2 mm fra kontakt-
fladen.
M.3.2.Prøvningsprocedure
Prøvningen skal udføres med en statisk kontaktkraft i henhold til punkt 5.3.2.6.Den strøm, som strømaftagerne overfører, skal afspejle det rullende materiels
maksimale forbrug i henhold til punkt 5.3.3.4.
Hver prøvning skal vare i 30 minutter, med mindre en af sensorerne viser, at
køreledningernes temperatur når de maksimalt tilladte værdier. Denne værdi
skal specificeres af ordregiveren. Hvis det sker, skal prøvningen afbrydes.
Strømstyrke og temperatur skal måles kontinuerligt.Prøvningen skal anses for tilfredsstillende, hvis køreledningernes maksimale
temperatur efter 30 minutter ikke er højere end de fastsatte grænseværdier.
M.4. STRØM VED ELEKTRISK BELASTNINGM.4.1.Prøvningsbetingelser
Slid på slæbestykkerne som følge af strømbelastningen skal kontrolleres i DC-
systemer. Det er ikke nødvendigt at kontrollere AC-systemer på grund af den
lavere strømbelastning.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 73
▼B
Prøvningsbetingelser
Strømaftagerne skal monteres på en trækkraftenhed, der har kapacitet til mindst
at aftage den maksimale elektriske strøm.
Strømaftagerne skal monteres med prøvestrømaftagerne på en sådan måde, at
prøvekørslerne og målingerne sker under de værst mulige betingelser for strø-moverførsel.
M.4.2.Prøvningsprocedure
Trækkraftenhederne skal trække et tog med maksimalt tilladt last ved en
hastighed, hvor den maksimale strøm bliver opnået.
For hver konfiguration skal den maksimale strømstyrke for de relevante
målinger overføres i 30 minutter.
For at sikre repræsentative målinger af slæbestykkernes driftsydeevne, skal der
foretages ti målinger for hver konfiguration.
Det anbefales, at slæbestykkerne udskiftes, når der er foretaget ti målinger.
Slæbestykkerne skal kontrolleres efter hver prøvning, og deres nedslidning skal
måles (mm/1000 km), så man kan vurdere deres driftsydeevne.
Prøvninger skal anses for tilfredsstillende, hvis der ikke kan konstateres skader,
der kan påvirke slæbestykkernes ydeevne, og hvis nedslidningen overholder de
driftskrav, der er angivet i TSI for Elforsyning.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 74
▼B
BILAGN
SPÆNDING OG FREKVENS FOR TRÆKKRAFTSYSTEMERNE
N.1. OMFANG
I dette bilag defineres spænding og frekvens samt deres toleranceværdier ved
fordelingsstationerne og ved strømaftagerne.
N.2. SPÆNDING
De karakteristiske træk ved de primære spændingssystemer (bortset fra over-
spændinger) er beskrevet i tabel N.1.
TabelN.1
Nominel spænding og tilladte grænseværdier og -varigheder
Elektrificerings-
systemLaveste ikke-
permanente
spændingLaveste perma-
nente spændingNominel spæn-
dingHøjeste perma-
nente spændingHøjeste ikke-
permanente
spænding
Umin2
(V)Umin1
(V)Un
(V)Umaks1
(V)Umaks2
(V)
DC (gennem-
snitsværdier)400(1) 400 600 720 800(2)
400(1) 500 750 900 1000(2)
1000(1) 1000 1500 1800 1950(2)
2000(1) 2000 3000 3600 3900(2)
AC (rms-
værdier)11000(1) 12000 15000 17250 18000(2)
17500(1) 19000 25000 27500 29000(2)
(1) Spændingen må maksimalt befinde sig mellem Umin1ogUmin2i to minutter.
(2) Spændingen må maksimalt befinde sig mellem Umaks1ogUmaks2i fem minutter.
— Strømskinnens spænding ved fordelingsstationen skal være mindre end eller
lig medUmaks1, når alle strækningsafbrydere er åbne.
— Under normale driftsbetingelser skal spændingerne være inden for området
mellemUmin1ogUmaks2.
Under unormale driftsbetingelser kan spændinger mellem Umin1ogUmin2accepteres.
Forholdet mellem Umaks1ogUmaks2
For hver forekomst af Umaks2, skal der efterfølgende være et niveau under eller
lig medUmaks1i en ikke nærmere angivet periode.
Laveste driftsspænding
Under unormale driftsbetingelser, er Umin2den laveste spænding i kørelednin-
gerne, som togene er beregnet til at kunne køre ved.
Note1:Anbefalede værdier for udløsning ved underspænding:
Underspændingsrelæer (jord- eller togbaserede) bør indstilles til mellem
85 og 95 % af Umin2.
N.3. FREKVENS
Frekvensen på 50 Hz til det elektriske trækkraftsystem leveres gennem det trefa-
sede net. Derfor finder værdierne fra EN 50 160 anvendelse. Frekvensen på 16,7
Hz til det elektriske trækkraftsystem (bortset fra synkron/asynkron-omformer)
leveres ikke gennem det trefasede net.
I tabel N.2 vises de værdier, der kan anvendes på begge elektriske systemer.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 75
▼B
TabelN.2
Frekvenser og deres tilladte grænser på jernbanens strømsystem
VarighedSystemets nominelle
frekvensJernbanestrømforsyning
indbyrdes forbundet
trefaset netikke indbyrdes forbundet
trefaset net
95 % af en uge50 Hz50,50 Hz 51,00 Hz
49,50 Hz 49,00 Hz
16,7 Hz16,83 Hz i.r.
16,50 Hz i.r.
100 % af en uge50 Hz52,00 Hz 57,50 Hz
47,00 Hz 42,50 Hz
16,7 Hz17,36 Hz 17,00 Hz
15,69 Hz 16,17 Hz
i.r.: ikke relevant.
Note 1:Kravene til frekvensvariationen er i praksis strengere i Europa end
beskrevet ovenfor.
N.4. PRØVNINGSMETODEN.4.1.Måling af spænding på strækningen
N.4.1.1.Rullende materiel
Det rullende materiel skal prøves som beskrevet i EN 50215: 1999, paragraf
9.15.
N.4.1.2.Fasteanlæg
Hvor Hvornår Hvordan Betingelse for accept
N4.1.2.1Fordelings-
station
Strømskinne, åbne
strækningsafbrydere,
normale driftsbetin-
gelserVed idriftsæt-
telse— Strømoptagelse for
den grundlæggende
frekvens eller
— Digital dataregistre-
ring med frekvens på
2 kHz eller mere.
I mere end et sekund
i gennemsnit
— Måleperiode 1 minutAlle spændingsværdier er
mindre end eller lig med
Umaks1
N4.1.2.2Hvisdererinstalleret strømbe-
handlingsenheder på
strækningen
Mål på en af enhe-
dens sider, når den
ikke er belastet, og
ved normal driftVed idriftsæt-
telse og driftUden belastning ⇒se
fordelingsstation ovenfor
Ved drift ⇒se ad hoc-
måling nedenforUden belastning ⇒se
fordelingsstation ovenfor
Ved drift ⇒se ad hoc-
måling nedenfor2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 76
▼B
Hvor Hvornår Hvordan Betingelse for accept
N 4.1.2.3 Ad hoc-
måling
På det sted, hvor
problemerne findes,Reaktion ved
problemer,— Strømoptagelse for
den grundlæggende
frekvens eller
— Digital dataregistre-
ring med frekvens på
2 kHz eller mere.
I mere end et sekund
i gennemsnit
— Måleperiode mindst
en time, maksimalt
en uge— Alle spændingsværdier
er større end eller lig
medUmin2
— Den samlede tid, hvor
spændingen er under
eller lig med Umin1er
kortere end den tid, der
er angivet i punkt N.2,
krav 1
— Den gennemsnitlige
spændingsværdi er
mellemUmin1ogUmaks1
— Den samlede tid, hvor
spændingen er større
end eller lig med Umaks1er kortere end den tid,
der er angivet i punkt
N.2, krav 2.
— Alle spændingsværdier
er mindre end eller lig
medUmaks2
N.4.2.Måling af frekvensen på strækningen
Hvor Hvornår Hvordan Betingelse for accept
Vedvarende overvåg-
ning
Gælder kun for
netværk, der ikke
forsynes af det trefa-
sede net
Vedvarende i forbin-
delse med lukket
sløjfekontrol af
frekvensen på
elværket eller i
netværkets kontrol-
centerVed idriftsæt-
telse og driftDigital dataregistrering
hvor frekvensområdet er
≥2 kHzAlle frekvensværdier er
inden for området i den
sidste kolonne i tabel 22002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 77
▼B
BILAGO
BEGRÆNSNING AF MAKSIMALT EFFEKTFORBRUG
O.1. OMFANG
Dette bilag indeholder krav til strøm- og effektbegrænsende anordninger på
trækkraftenheder.
O.2. MAKSIMAL TOGSTRØM
Den maksimalt tilladte togstrøm kan ses i tabel O.1. Niveauerne gælder både i
trækkraftstatus og regenerativ status. Der vil være opgivet lavere værdier for
strækninger med svage strømforsyninger i infrastrukturregistret (se bilag D tildenne TSI).
TabelO.1
Maksimalt tilladte togstrøm (Ampere)
Strømforsyningssy-
stemHøjhastighedsstræk-
ningerOpgraderede stræk-
ningerForbindelsesstræk-
ninger
750 V DC — — 6800
1500 V DC(1) — 5000 5000
3000 V DC 4000 4000 2500
15000 V AC
16,7 Hz1700 1000 900
25000 V AC 50
Hz1500 600 500
(1) På særlige strækninger (f.eks. fragt i bjergområder eller forstadsnetværk) kan disse
værdier blive overskredet.
O.3. AUTOMATISK REGULERING
Tog skal være udstyret med en automatisk anordning, der kan tilpasse strømfor-
bruget efter køreledningens spænding under stabile forhold. Figur O.1 viser
strømmen som funktion af køreledningens spænding.
Figuren gælder ikke ved regenerativ bremsning.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 78
▼B
FigurO.1
Maksimal togstrøm i forhold til spændingen
Imaxtogets maksimale strømforbrug
A ingen trækkraft
B strømniveau overskredetC tilladte strømniveauer
a faktoren fra tabel O.2
TabelO.2
Værdien for faktoren a
Strømforsy-
ningssystem25000 V
AC 50 Hz15000 V
AC 16,7 Hz3000 V DC 1500 V DC 750 V DC
a 0,9 0,95 0,9 0,9 0,8
O.4. ANORDNING TIL BEGRÆNSNING AF EFFEKT ELLER STRØM
Det er nødvendigt at installere en strøm- eller effektvælger, der kan begrænse
togets strømkrav til strækningens elektriske kapacitet for at sikre, at en kraftig
trækkraftenhed kan køre overalt (både på strækninger med god og dårlig forsy-
ning). Dette gælder kun for opgraderede strækninger og forbindelsesstrækninger
på det transeuropæiske højhastighedsnetværk og alle andre strækninger på det
konventionelle netværk.
Ordregiveren skal i infrastrukturregistret oplyse om de krævede begrænsninger
for hver strækning.
Denne indstilling kan vælges manuelt af lokoføreren eller, hvis strækningen er
udstyret til det, kan det ske automatisk.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 79
▼B
BILAGP
HARMONISK KARAKTERISTIK OG RELATERET OVERSPÆNDING I
KØRELEDNINGEN
P.1. OMFANG
Dette bilag beskriver de krav, der er nødvendige for at undgå uacceptable over-
spændinger i køreledningerne som følge af genererede oversvingninger fra
trækkraftenhederne.
P.2. GENERELT
Strømforsyningens egenskaber og jernbanesystemets rullende materiel
bestemmer overspændingerne i køreledningerne. For at kunne opnå kompatibi-
litet mellem de elektriske systemer under stabile og dynamiske forhold skal
disse overspændinger begrænses til under de kritiske værdier i det relevante
frekvensområde. Med installerede beskyttelsesanordninger vil overspændinger
medføre forstyrrelser af normal drift og mere være et driftsmæssigt end et egent-
ligt sikkerhedsproblem.
Følgende fysiske påvirkninger kan medføre overstrøm:
Overspændinger som følge af ustabile systemer
Moderne jernbanekøretøjer med vekselrettet fremdrift samt hjælpesystemer og
statiske frekvensomformere er generelt aktive enheder, der kan overføre energi
fra en frekvens i området til en anden. Måden, de overfører på, afhænger hoved-
sageligt af kontrolenhederne samt systemets passive enheder.
Kontrolenheder skal indstilles, så de er stabile under alle driftsbetingelser. I et
system, der ikke er stabilt, vil de fysiske værdier (som strøm eller spænding)
have en tendens til at gå mod uendelig, hvilket medfører, at en sikkerhedsfunk-
tion slår systemet fra (gælder for lineære og ikke-lineære systemer), eller
kontinuerlig (vedvarende) svingning på en eller flere frekvenser (kun mulig påikke-lineære systemer).
Problemer med stabiliteten vedrører altid feedback-sløjfer i systemet, især
gennem en eller flere kontrolenheder i et eller flere delsystemer. Der er ikke
nogen bestemt kilde til forstyrrelser; selv små forstyrrelser er nok. Dette skal
ses adskilt fra de andre tilfælde nedenfor, hvor der altid er en kilde til forstyr-
relser og en transmissionskilde/forstærkning.
Normalt skyldes de potentielle svingninger ustabilitet i frekvensområdet op til
omkring 500 Hz (båndbredden på de pågældende kontrolenheder). Lave
frekvenssvingninger (under og i nærheden af forsyningsfrekvensen) hænger
nøje sammen med moderne køretøjers ikke-lineære egenskaber, mens ustabile
høje frekvenser kan blive omtrentligt ensrettet.
Overspændinger, der skyldes oversvingninger
Faste vekselrettere (kan både være med fasevinkel-kontrol og med tvunget
retningsskift) installeret på det rullende materiel eller — når det angår strømfor-
syningen — producerer oversvingninger for strøm og spænding, der kan
præsentere kilderne til strøm og spænding på en forenklet måde. Hver omfor-
mertype genererer en typisk strøm eller et typisk spændingsområde.
Omformeren og kombinationen med passive elementer som transformere og
filtre viser enten en aktuel kilde eller spændingskildens opførsel, herunder typisk
den interne impedans.
Alle strømforsyningssystemer afgiver resonans på grund af resonans fra trans-
missionslinjer og kabler; en del skyldes også passive filterkomponenter. Dette
medfører en forstærkning af oversvingninger fra omformerne til strømforsy-
ningssystemet. Der sker både en forstærkning (eller delvis dæmpning) ved
omformeren (på grund af impedansen fra omformeren) og mellem omformeren
og andre lokationer på netværket (selve strømforsyningens overførsel).
Forstærkning af stærke oversvingninger kan føre til markante overspændinger,
enten ved køretøjet eller et helt andet sted på netværket.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 80
▼B
Forsyningssystemet (fordelingsstationer og køreledninger) har resonansudsving
ifølge de distribuerede parametre — induktans og elektrisk kapacitet pr. læng-
deenhed. Disse resonansudsving kan forårsage voldsomme resonansstrømme og
spændinger. Den maksimale strøm på køreledningen ved specifikke resonansfre-
kvenser kan være over 100 gange større end den minimale. Køretøjer med
firkvadrantomformere kan øge strømaftagernes harmoniske strøm op til tre
gange, fordi strømforsyningens net-impedans ikke er nul.
Andre tekniske fænomener, der skal tages i betragtning for det elektriske
systems kompatibilitet mellem strømforsyning og rullende materiel, er:
— flere nulgennemgange
— spændingsstigninger og -fald, spændingsvariationer— faseændringer for forsyningsspændingen— lave frekvenssvingninger.
I forhold til forstyrrelser af ledningsevnen kan følgende punkter være relevante:
— hjulslip/glid
— hjælpeenheders belastning— dynamiske hændelser— oversvingninger fra hjælpeomformeren— moduleringer fra forskellige omformere.
P.3. KONTROLPROCEDURE
Enhver ny eller ombygget trækkraftenhed eller infrastrukturkomponent (for
eksempel strømforsyningsudstyr, statisk omformer, højspændingskabel) skal
integreres med et eksisterende strømforsyningsnetværk med trækkraftenheder.
Kompatibilitet mellem eksisterende trækkraftenheder og infrastruktur og fremti-
dige trækkraftenheder og infrastrukturkomponenter skal kontrolleres i forhold til
de fænomener, der er beskrevet i punkt P.2.
De involverede organisationer eller grupper er:
— ordregiveren
— jernbanevirksomheden/erne for eksisterende trafik— køberen/ejeren af nye trækkraftenheder eller infrastrukturudstyr— fabrikanten af de nye trækkraftenheder eller infrastrukturudstyret.
Det ville være meget vanskeligt og medføre en meget konservativ løsning, hvis
de generelle specifikationer for det rullende materiel eller strømforsyningen
skulle undgå overspænding i ethvert tilfælde. Derfor bør man anvende en
procedure som beskrevet i punkt P.6 til kompatibilitetskontrol (kompatibilitets-
tilfælde).
P.4. BESKRIVELSE AF FASTE STRØMFORSYNINGSANLÆG TIL
TRÆKKRAFTENHEDER
Det er en enorm opgave at lave en komplet og indgående beskrivelse af strøm-
forsyningen. Derudover kan man ikke opstille en generel og nem beskrivelse af
alle de forskellige faste anlægs kompatibilitet (punkt P.6).
Ordregiveren skal opgive systemværdierne.
P.5. BESKRIVELSE AFTOGENE
Jernbanevirksomhederne med den eksisterende trafik skal opgive værdien af
køretøjerne til ordregiveren.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 81
▼B
FigurP.1
Procedure for introduktion af et nyt køretøj eller element
2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 82
▼B
P.6. UNDERSØGELSE AFKOMPATIBILITET
Proceduren for kompatibilitetsundersøgelsen (eller kompatibilitetstilfælde) skal
demonstrere kompatibiliteten mellem det nye rullende materiel eller den nye
infrastrukturkomponent med eksisterende trækkraftenheder og strømforsynings-
enheder. Som det ses i figur P.1, er det første skridt i kompatibiliteten at
planlægge hele kompatibilitetstilfældet. Diagrammet kan anvendes til nyt
rullende materiel og også til nye strømforsyningskomponenter på infrastruk-
turen. Det er en procedure til at introducere disse på et eksisterende
jernbanesystem.
Ordregiveren har ansvaret for beskrivelse af infrastrukturen og det overordnede
netværk, som det er beskrevet i punkt P.4 og P.5. Den er også ansvarlig for defi-
nition af særlige godkendelseskriterier for køretøjerne eller nye
infrastrukturkomponenter, som det er beskrevet i trin 1-7 i tabel P.1. Køberen/
ejeren af de nye komponenter (trækkraftenheder eller strømforsyningsudstyr)
skal gennemføre undersøgelser for at bevise deres kompatibilitet. Det er nødven-
digt at have særlige godkendelseskriterier for at sikre kompatibilitet med hele
systemet, som det er beskrevet i punkt P.7
TabelP.1
Beskrivelse af trinene
Nr. Titel Beskrivelse Ansvarlig
1 Plan for kompatibilitets-
kontrolPlanen for en bestemt
kompatibilitetskontrol
definerer analysens
omfang samt de nærmere
opgaver og ansvarsforde-
ling. Planen udgør en
aftale mellem alle invol-
verede parterDen organisation, der er
ansvarlig for kompatibili-
tetskontrollen, normalt leve-
randøren af det nye element
2 Beskrivelse af eksister-
ende infrastrukturKarakteristik af den eksi-
sterende infrastruktur
(især strømforsyningssy-
stemet), relevant informa-
tion for kompatibiliteten.
Information kan gives i
form af computermodellerOrdregiver
3 Beskrivelse af eksister-
ende rullende materielBeskrivelse af de køre-
tøjer, der allerede er i drift
på netværket, relevant
information om kompati-
bilitet med strømforsy-
ningen. Beskrivelsen kan
gives i form af computer-
modellerDriftsansvarlig/ejer af det
rullende materiel
4 Beskrivelse af eksister-
ende driftsbetingelserInformation om driften af
det eksisterende system
Antal tog i drift, typiske
køreplaner, normale arran-
gementer for forsyning og
nødforsyningDriftsansvarlig for jernbane-
systemet
5 Beskrivelse af overordnet
jernbanesystem/netværkDette er en kombination
af informationen fra 2, 3
og 4. Det kan være
nødvendigt at definere
andre scenarierOrdregiver
6 Teoretisk analyse af over-
ordnet system/netværkUndersøgelse af kompati-
bilitetsaspekter for
forskellige scenarier.
Første trin: sikring af
kompatibilitet på det eksi-
sterende system. Andet
trin: prøvning af nye
elementer (køretøjer eller
strømforsyningssystemer),
kontrol af de egenskaber,
de skal opfylde, for atOrdregiver2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 83
▼B
Nr. Titel Beskrivelse Ansvarlig
sikre systemets fortsatte
stabilitet
7 Godkendelseskriterier for
nye elementerResultatet af de teoretiske
undersøgelser i punkt 6 er
det væsentligste godken-
delseskriterium for nye
køretøjer eller nye
elementer til strømforsy-
ningssystemet (f.eks.
fordelingsstationer,
højspændingskabler osv.).
De væsentligste godken-
delseskriterier skal være
forståelige og målelige
ved udvikling og prøvning
af et nyt elementOrdregiver
8 Konstruktion/udvikling af
nyt elementKonstruktion af nye køre-
køjer eller elementer til
strømforsyningssystemet
under hensyn til godken-
delseskriterierne i punkt 7Leverandør af det nye
element (køretøj eller strøm-
forsyningsudstyr)
9 Beskrivelse af nyt element Karakteristikken for det
nye element skal tage
hensyn til kompatibiliteten
med andre køretøjer og
strømforsyningssystemer.
Denne karakteristik skal,
efter valideringen i punkt
15 gøre det muligt at
ændre beskrivelsen af den
eksisterende jernbane,
som det er krævet i punkt
2o g3Leverandør af det nye
element (køretøj eller strøm-
forsyningsudstyr)
10 Teoretisk analyse af nyt
elementTidligt i designudvik-
lingen skal det kontrol-
leres ved en teoretisk
analyse, f.eks. ved hjælp
af computermodeller, at
de nye elementer kan
overholde godkendelses-
kriterierneLeverandør af det nye
element (køretøj eller strøm-
forsyningsudstyr)
11 Laboratorieprøvninger/
prøvninger på prøvesporNår det første stykke
udstyr (køretøj eller
strømforsyningsudstyr) er
blevet bygget, skal det
prøves i et laboratorium
eller på et prøvespor for
at verificere, at det over-
holder godkendelseskrite-
rierne, som det er
forudset. Denne prøveserie
er en typeafprøvning af
det nye elementLeverandør af det nye
element (køretøj eller strøm-
forsyningsudstyr)
12(1) Plan for prøvning af
kompatibilitetstilfældeDer skal udarbejdes en
plan, der skal definere de
prøvninger, der, så vidt
det er muligt og rimeligt,
skal bekræfte
1. at de nye elementer
overholder godkendel-
seskriterierne
2. at kompatibilitetskra-
vene til standarden
bliver overholdt, og at
godkendelseskriterierne
dermed er tilstrække-Organisation, der er
ansvarlig for kompatibili-
tetstilfældet2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 84
▼B
Nr. Titel Beskrivelse Ansvarlig
lige
13(1) Laboratorieprøvninger/
prøvninger på prøvesporPrøvninger skal — så vidt
muligt — udføres i labo-
ratoriet og på prøvesporet.
Disse prøvninger skal
offentligt vise, at godken-
delseskriterierne bliver
opfyldt. Hvis godkendel-
seskriterierne ikke bliver
opfyldt, skal leverandøren
ændre det nye udstyrs
konstruktionOrganisation, der er
ansvarlig for kompatibili-
tetstilfældet
14(1) Prøvning på et rigtigt jern-
banesystemPrøvninger på et rigtigt
system skal skabe vished
for, at godkendelseskriteri-
erne er tilstrækkelige til at
sikre systemets stabilitet
efter introduktion af de
nye elementer. Hvis disse
prøvninger viser
problemer med kompatibi-
liteten på trods af, at
udstyret overholder
godkendelseskriterierne,betyder det, at godkendel-
seskriterierne ikke var
tilstrækkeligeOrganisation, der er
ansvarlig for kompatibili-
tetstilfældet
15 Prøvningerne bekræfter
kompatibiliteten?Hvis begge prøvningsse-
rier lykkes, har man
demonstreret, at de nye
elementer er kompatible.
Dette skal dokumenteres i
en kompatibilitetsrapportOrganisation, der er
ansvarlig for kompatibili-
tetstilfældet
16 Slut på kompatibilitets-
kontrolNår kompatibilitetstil-
fældet er gennemført,
bliver de nye elementer
(køretøjer eller strømfor-
syningsudstyr) en del af
det eksisterende jernbane-
system (
2). Ansvaret for
kompatibiliteten ligger
herefter hos den driftsan-
svarlige for jernbanesy-
stemetDriftsansvarlig for jernbane-
systemet
(1) Prøvningsplanen vil angive, om både punkt 13 og 14 skal gennemføres eller kun det ene.
(2) Med hensyn til kompatibiliteten.
Resultatet er et dokument, der beskriver den teoretiske analyse og de prøv-
ninger, der er gennemført for at sikre, at køretøjerne og infrastrukturen er
kompatible med hensyn til strømforstyrrelser og stabilitet.
P.7. METODEVALG OG GODKENDELSESKRITERIERKompatibilitetstilfældet, der er beskrevet i punkt P.5, skal vise, at det eksister-
ende jernbanesystem og de(t) nye element(er) er kompatible.
De overordnede kriterier for overspændinger og stabilitet er, at
— der ikke opstår overspændinger med spids over 30 kV for 15 kV-netværk
med 16,7 Hz eller over 50 kV for 25 kV-netværk med 50 Hz i køreledningen
noget sted på strømforsyningens netværk med spændingen U, som det er
defineret i bilag N til denne TSI, der er under eller lig med U
maks2. Denne
værdi er spidsværdien for forvanskede spændingsbølger.
Disse overordnede kriterier kan altid anvendes.
— Da det overordnede godkendelseskriterium kun kan anvendes på hele jernba-
nesystemet (eksisterende jernbanesystem og nye elementer), er det nyttigt at
angive retningslinjer for udformningen af de nye elementer for at reducere2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 85
▼B
risikoen for fejl i kompatibilitetsundersøgelsen. Følgende retningslinjer kan
benyttes til trækkraftenheder:
Køretøjet skal være passivt (f.eks. indgangsadmittansfase mellem − 90 og 90
grader) for alle frekvenser lig med eller højere end den første (laveste) reso-
nansfrekvens i det eksisterende jernbanesystem (eksisterende infrastruktur og
rullende materiel).
Afstanden mellem køretøjets højeste aktive frekvens (dvs. den højeste
frekvens med en indgangsadmittans-fase på under − 90 eller over 90 grader)
og den laveste resonansfrekvens på det eksisterende jernbanesystem, som det
er beskrevet ovenfor, skal være større end 20 % af den laveste resonansfre-
kvens.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 86
▼B
BILAGQ
DYNAMISK INTERAKTION MELLEM STRØMAFTAGERE OG KØRE-
LEDNINGER
Q.1. OMFANG
Dette bilag angiver krav og prøvningsmetoder vedrørende dynamisk interaktion
mellem strømaftageren og køreledningen.
Q.2. DEFINITIONER
Kontaktkraft: Den lodrette kraft, som strømaftageren udøver på køreledningen.
Kontaktkraften er summen af kræfterne for alle kontaktpunkter på en strømaf-
tager.
Statisk kontaktkraft: Den gennemsnitlige lodrette kraft, som strømaftagerens
hævemekanisme udøver på strømaftageren op mod køreledningen, målt med
strømaftageren hævet og mens køretøjet holder stille.
Gennemsnitskraft: Den statistiske gennemsnitsværdi for kontaktkraften.
Størstekraft: Den maksimale værdi for kontaktkraften.
Mindstekraft: Den minimale værdi for kontaktkraften.
Køreledning: En køreledning anbringes over (eller ved) den øverste grænse for
køretøjsprofilet og forsyner køretøjerne med elektrisk energi gennem tagmon-
teret udstyr til strømaftagning (IEC 50 811-33-02].
Buedannelse: Strømforløbet gennem et luftrum mellem et slæbestykke og en
køreledning kan normalt ses ved emission af kraftigt lys [pr EN 50 317].
Buedannelse iprocent: Dette beregnes van hjælp af følgende formel:
NQ¼X
tarc
ttotal/C1100
Resultatet i % er er karakteristik for køretøjet ved en given hastighed [pr EN
50 317].
Strømaftagerhoved: Strømaftagerudstyret består af slæbestykker og deres
monteringsdele.
Kontaktpunkt: Det mekaniske kontaktpunkt mellem et slæbestykke og en køre-
ledning.
Aerodynamisk kraft: Yderligere lodrette kræfter på strømaftageren som følge af
luftstrøm om strømaftagerenheden.
Kvasistatisk kraft: Summen af statisk og aerodynamisk kraft ved den givne
hastighed.
Efterspændingsfelt: Afstanden fra et termineringspunkt på køreledningen til det
næste [EN 50 119].
Kontrolafsnit: Repræsentativ del af den samlede mållængde, hvor målingsfor-
holdene kontrolleres.
Strømaftagerstrøm: Strøm, der går gennem strømaftageren.
Q.3. SYMBOLER OG FORKORTELSER
σmaksMaksimal standardafvigelse af kontaktkraften
FmGennemsnitskraft
NQ Buedannelse i procent
FmaksStørste kraft2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 87
▼B
FminMindste kraft
d er afstanden mellem buesensor og lyskilde (slæbestykke)
y er kalibreringsafstanden mellem buesensor og lyskilde
x er effekttætheden for den mindste bue, der kan detekteres
Fapplieder den kraft, der udøves på strømaftagerhovedet
Fmeasureder den målte kraft
n er antallet af frekvenstrin
f1er den laveste frekvens
fner den højeste frekvens
fier den aktuelle frekvens.
Q.4. INTERAKTIONSYDEEVNE
Q.4.1.Gennemsnitlig kontaktkraft i en overgangsperiode
FigurQ.1
Justeringskurve C.1
2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 88
▼B
FigurQ.2
Justeringskurve C.2
Q.4.2.Krav til output og validering af målinger af den dynamiske inte-
raktion mellem strømaftagere og køreledninger
Q.4.2.1.Generelt
Målingen af interaktionen mellem køreledningen og strømaftageren har til
hensigt at vise sikkerheden ved og kvaliteten af strømaftagelsessystemet. Resul-
tater af målinger af forskellige strømaftagersystemer skal være sammenlignelige,
så komponenterne kan opnå godkendelse til fri adgang i Europa.
Bemærk:Der kræves også målte værdier til validering af simuleringspro-
grammer og andre målesystemer.
Der skal mindst måles følgende data for at måle ydeevnekapaciteten for strø-
maftagersystemet:
— kontaktkraften eller buedannelse i procent
— køreledningens hævning ved ophænget, når strømaftageren passerer.
Ud over de målte værdier skal driftsbetingelserne (tog, hastighed, lokation osv.)
noteres løbende, og miljøforholdene (regn, is, temperatur, vind, tunnel osv.) og
prøvningskonfiguration (parametre og placering af strømaftagere, kørelednings-
system osv.) under målingen skal noteres i prøvningsrapporten. Denne
yderligere information skal sikre, at prøvningerne kan eftergøres, og at resulta-
terne er sammenlignelige.
Q.4.2.2.Måling af kontaktkraft
Generelle betingelserMålingen af kontaktkraft skal udføres på strømaftageren med kraftmålere. Kraft-
målerne skal anbringes så tæt som muligt på kontaktpunkterne.
Målesystemet skal måle de lodrette kræfter uden forstyrrelser fra kræfter i andre
retninger.
Måleafvigelsen for kraftmålerne som følge af temperaturen skal være mindre
end 10 N (for alle måleres samlede kraft) under alle måleforhold.
Hvis strømaftagerne har uafhængige slæbestykker, skal hvert slæbestykke måles
separat.
Målesystemet skal være upåvirkeligt af elektromagnetisk interferens.
Målesystemets maksimale fejlmargin skal være mindre end 10 %.Påvirkning afmålesystemetMålesystemet skal ikke kunne påvirke resultatet af de målte kræfter med mere
end 5 %.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 89
▼B
Bemærk:Den vigtigste kilde til forstyrrelser af målesystemets resultater er de
aerodynamiske kræfter på måleudstyret. Denne forstyrrelse kan
kontrolleres ved at udføre aerodynamiske prøvninger med og uden
målesystemet.
Inerti-korrektion
Der skal korrigeres for de inertikræfter, der opstår som følge af massen mellem
målerne og kontaktpunktet.
Bemærk:Dette kan ske ved at måle accelerationen af disse komponenter.
Aerodynamiskkorrektion
Der skal korrigeres for de aerodynamiske kræfters påvirkning af komponenterne
mellem målere og kontaktpunkterne.
Der skal udføres aerodynamiske prøvninger for at fastsætte de nødvendige aero-
dynamiske korrektioner.
Bemærk:Den aerodynamiske påvirkning kan kontrolleres ved en fast prøvning
på strækningen.
Der skal gennemføres aerodynamiske prøvninger med samme nominelle konfi-
guration (køreledningshøjde, togkonfiguration, måleudstyr, miljøforhold osv.)
som ved måling af kontaktkraften.
Bemærk:Den aerodynamiske prøvning kan gennemføres under en strækning-
sprøvning.
Kalibreringafmålesystemet
Målesystemet skal prøves i laboratorium for nøjagtigheden af den målte kraft.
Denne prøve skal udføres for hele strømaftageren, komplet monteret med kraft-
målerudstyr og eventuelle accelerationsmålere, dataoverførselssystemet
(fjernmåling, optiske systemer) og forstærkere.
Forholdet mellem de anvendte og de målte kræfter (overførselsfunktionen
mellem strømaftageren og instrumenterne) skal fastsættes ved et dynamisk slag
til strømaftageren ved strømaftagerens hoved for en række frekvenser.
Bemærk:Hvis der anvendes en sinusformet kraft, vil en forstærkning (fra spids
til spids) på 30 % af den statiske kraft give repræsentative resultater.
Prøvningerne skal gennemføres på to måder:
— med kræften anvendt centralt på strømaftagerhovedet
— med kræften anvendt 250 mm fra centerlinjen af strømaftagerhovedet, hvis
det er muligt. Ellers skal kræften anvendes så tæt som muligt på denne
værdi. Hvis der anvendes en anden værdi, skal den noteres i prøvningsrap-
porten.
Prøvningen skal gennemføres med strømaftagerhovedet i den anvendelige højde.
Ved denne prøvning skal den gennemsnitlige kræft være lig med den statiske
kræft. Hvis strømaftagerens kontaktkraft øges med hastigheden, skal prøvningen
også gennemføres ved den maksimale kvasistatiske kræft.
Der skal foretages målinger af den anvendte kræft og den målte kræft ved
frekvenser op til 20 Hz i trin à 0,5 Hz med kortere intervaller omkring resonans-
frekvenser. Frekvenstrin i nærheden af resonansfrekvenserne skal specificeres.
Bemærk:Overførselsfunktionen er en kontinuert funktion med større variation
tæt på resonansfrekvenserne. Derfor er det nødvendigt at benytte
mindre frekvenstrin omkring resonansfrekvenserne.
Overførselsfunktionens nøjagtighed beregnes ud fra følgende formel:
1/C01
fn/C0f1 ðÞXn/C01
i¼1fiþ1/C0fi ðÞ1/C0Fmeasured
Fapplied/C12/C12/C12/C12/C12/C12/C12/C12/C18/C19  !
/C1100 %
Overførselsfunktionen af målesystemet til strømaftagerkræften skal have en
nøjagtighed på over 80 % op til en frekvensgrænse på 10 Hz uden korrektion.
Denne nøjagtighed er et obligatorisk krav for målesystemet.
Nøjagtigheden ved måling af dynamisk interaktion mellem strømaftager og
køreledningssystemet af målesystemets overførselsfunktion skal være på mere
end 90 % op til en frekvensgrænse på 20 Hz (i henhold til de generelle krav).
Der kan korrigeres med filtre for at opnå denne nøjagtighed.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 90
▼B
Måleparametre
Prøvefrekvensen skal være højere end 200 Hz for tidsprøver eller mindre end
0,40 m for afstandsprøver.
Kontaktkraften skal være lavpasfiltreret med en afskæringsfrekvens på 20 Hz.Måleområdet skal:
— for AC-strømaftagere: ligge mellem 0 og 500 N
— for DC-strømaftagere: ligge mellem 0 og 700 N.
Måleresultater
Målingerne i et kontrolafsnit skal evalueres.
Kontrolafsnittet til beregning af statistiske værdier bør ikke være kortere end et
efterspændingsfelt.
Følgende statistiske værdier skal som et minimum beregnes for et kontrolafsnit:
— gennemsnitsværdi ( F
m)
— største værdi
— mindste værdi
— standardafvigelse ( σ)
— histogram eller sandsynlighedskurve for kontaktkraften.
Q.4.2.3.Måling af forskydning
Målesystemet skal ikke kunne påvirke resultatet af de målte kræfter med mere
end 3 %.
Hævningvedophænget
Målesystemets fejlmargin skal være mindre end 5 mm.
Lodretforskydningafkontaktpunktet
Den lodrette forskydning af kontaktpunktet måles i forhold til strømaftagerens
bundramme.
Målesystemets fejlmargin skal være mindre end 10 mm.
MålingafandreforskydningerikøreledningenMålesystemets nøjagtighed skal være bedre end 10 % af højden på den målte
værdi eller mindre end eller lig med 10 mm, alt efter hvad der giver den største
nøjagtighed.
Q.4.2.4.Måling af buedannelse
Generelle betingelser
Sensoren til måling af buerne skal være følsom over for lysbølgelængder fra
kobbermaterialer. For køreledninger af kobber og kobberlegeringer skal der
benyttes en bølgelængde inden for området 220-225 nm eller 323-329 nm.
Bemærk:Disse to bølgelængdeområder har betydelige emissionstal for kobber.
Målesystemet skal være upåvirkeligt af synligt lys med bølgelængder over 330
nm.
Sensoren skal
— anbringes tæt nok på strømaftageren til at få en tilstrækkelig høj følsomhed
— anbringes tæt nok på køretøjets længdeakse til at få en tilstrækkelig høj
følsomhed
— anbringes bag strømaftageren set i køretøjets køreretning
— rettes mod bageste slæbestykke set i køretøjets køreretning
— kunne dække hele strømaftagerhovedets arbejdsområde; tolerancen for denne
følsomhed skal være over 10 %
— have en reaktionstid på begyndelsen og slutningen af en bue på mindre end
100 µs
— have en detekteringstærskel, der afhænger af den mindste bueenergi, der skal
måles.
Bemærk:Tærskelværdien varierer alt efter afstanden mellem måleanordningen
og det sted, hvor buerne opstår.
Figur Q.3 viser et eksempel på placeringen af en sensor, set fra siden.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 91
▼B
FigurQ.3
Placering af sensor
Kalibreringafsystemettil buemålingEffekttætheden for den påtænkte sensor skal kalibreres til det relevante område.Følsomhedskurven viser forholdet mellem spændingsreaktionen i sensoren og
effekttætheden i µW/cm
2. Denne reaktion måles ved sensorens analoge udgang.
Effekttætheden af den mindste målte bue(x) skal defineres.Bemærk:Denne værdi skal ved 5 m f.eks. være:
— 160 µW/cm
2± 10 % under en køreledning på 25 kV AC
— 12,5 µW/cm2± 10 % under en køreledning på 1,5 kV AC.
Justeringafdriftsafstanden
Hvis afstanden i drift mellem sensoren og lyskilden er forskellig fra kalibre-
ringsafstanden (y), skal der foretages en justering af sensoren.
Dette sker på følgende måde:
— effekttætheden af den mindste bue, der kan detekteres ved denne afstand i
henhold til formlen 1/d2bestemmes
— kalibreringsværdierne bruges til at bestemme det signal, der svarer til dette
niveau for effekttæthed
— den nye tærskelværdi for effekttæthed, der skal detekteres, er en funktion af
den nye afstand (d) i forholdet
x·d2/y2
Bemærk:En bue betragtes som en punktkilde, og effekttætheden er derfor
proportional med 1/d2(se figur Q.3).
Værdier,derskalmålesSystemet skal mindst måle
— varigheden af hver bue
— togets hastighed under prøvningen
— strømaftagerstrømmen.
Placeringen af buen på køreledningen (position i kilometer) bør noteres.
Kontrolafværdier
Værdierne skal kontrolleres på et kontrolafsnit.Med hensyn til output, er det kun buer, der varede længere end 1 ms, der skal
analyseres.
Når målingerne skal analyseres, skal der ses bort fra strømaftagerstrøm på under
30 % af den nominelle strøm for strømaftagerne.
Der skal mindst findes følgende værdier for kontrolafsnit:
— togets hastighed2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 92
▼B
— antallet af buer
— summen af varigheden af alle buer
— den længste varighed for en bue
— den samlede tid med strømaftagerstrøm på mere end 30 % af den nominelle
strøm pr. tog pr. strømaftager
— det samlede tidsrum for kontrolafsnit— antallet af buer i procent.
Note 1:Et andet muligt kriterium er antallet af buer pr. km med en strømafta-
gerstrøm på mere end 30 % af den nominelle strøm.
Note 2:Kontrolafsnittet bør ikke være kortere end 10 km og bør gennemkøres
ved en konstant hastighed med en tolerance på ± 2,5 km/h.
Note 3:Den samlede tid med strømaftagerstrøm på mere end 30 % af den
nominelle strøm bør ikke være under den tid, det tager at tilbagelægge
et efterspændingsfelt. Denne tid bør ikke blive afbrudt af sektioner med
nedsat strøm, og hastigheden bør være konstant.2002D0733 — DA — 12.09.2002 — 000.001 — 93