1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 1
Dettedokumenteretdokumentationsredskab,oginstitutionernepåtagersigintetansvarherfor
►B RÅDETSFORORDNING(EF)Nr.194/1999
af25.januar1999
omindførelseafendeligantidumpingtoldpåimportenaffiberplader(hardboard)medoprindelsei
Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland og om endelig opkrævning af den
midlertidigetold
(EFT L 22 af 29.1.1999, s. 16)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Rådets forordning (EF) nr. 1899/2001 af 27. september 2001 L 261 1 29.9.2001
▼B
RÅDETSFORORDNING(EF)Nr.194/1999
af25.januar1999
omindførelseafendeligantidumpingtoldpåimportenaffiberplader
(hardboard)medoprindelseiBulgarien,Estland,Letland,Litauen,PolenogRuslandogomendeligopkrævningafdenmidlertidigetold
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det EuropæiskeFællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december
1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke ermedlemmer af Det Europæiske Fællesskab(
1), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af
Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. GENERELLEOPLYSNINGER
1.Midlertidigeforanstaltninger
(1)Som led i den foreliggende procedure indførtes der den 6. august
1998 midlertidige antidumpingforanstaltninger ved forordning(EF) nr. 1742/98(
2) (i det følgende benævnt »forordningen om
midlertidig told«. Tilsagn afgivet af de eksporterende producenteri alle de berørte lande, bortset fra Rusland, blev godtaget.
2.Efterfølgendeprocedure
(2)Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indgav nogle
eksporterende producenter, importører og brugere i Fællesskabetaf den pågældende vare skriftlige bemærkninger. Parter, der
anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.
(3)Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told blev
der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber, som anvender denpågældende vare til fremstilling af døre:
— Svedex BV, Nederlandene
— Swedoor, en afdeling af Nobia Nordisk Bygginteriör AB,
Sverige (to produktionsanlæg)
— Righini SA, Frankrig— Huet SA, Frankrig
— Theuma Deurenindustrie NV, Belgien.
Der blev også aflagt besøg hos en producent af fiberplader
(hardboard) af eukalyptustræ:
— Industria de Fibras de Madeira, Portugal
og hos en uafhængig importør af fiberplader (hardboard):
— Firma Christian Kröger GmbH & Co. KG, Tyskland.
B. DENPÅGÆLDENDEVAREOGSAMMEVARE
1.Denpågældendevare
(4)Den vare, der er omfattet af denne antidumpingprocedure, er
fiberplader (hardboard). Ved fiberplader (hardboard) forstås
træfiberplader og fiberplader af andre træagtige materialer, ogsåagglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler meddensitet på over 0,8 g/cm
3, i øjeblikket henhørende under KN-
kode ex 4411 1100 og ex 4411 19 00.1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 2
(1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning
(EF) nr. 905/98 (EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18.
(2) EFT L 218 af 6. 8. 1998, s. 16.
▼B
Fiberplader (hardboard) fremstilles udelukkende ved en »våd
fremstillingsproces« (modsat nedenfor beskrevne fiberplader(fibreboard), der fremstilles ved en tør fremstillingsproces), og
de har normalt en densitet på 800-1050 kg/m
3og fremstilles i
tykkelser på mellem 1,8 og 6,0 mm.
Fiberplader (hardboard) anvendes typisk til fremstilling af
møbler, inden for bygge- og automobilindustrien samt til
dørbeklædning og emballage, navnlig emballage til frugt oggrøntsager.
2.»Tynde«tørtfremstilledefiberplader(fibreboard)
(5)Efter indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger
argumenterede en række importører og brugere fortsat for en
udvidelse af varesortimentet under proceduren. De gjorde navnlig
gældende, at de såkaldt »tynde« former for tørtfremstilledefiberplader (fibreboard) (af tykkelse under 6 mm), såsomfiberplader (fibreboard) af mellemhøj og høj densitet (tyndeMDF og HDF), og fiberplader (hardboard) i det væsentlige harsamme anvendelsesformål, og set under ét er der derfor tale om
én og samme vare. Det hævdedes derfor, at undersøgelsen af
spørgsmålet om dumping, skade og Fællesskabets interesser ogsåburde indbefatte disse varer.
(6)På grundlag af de oplysninger, der blev fremlagt som led i denforeløbige undersøgelse, blev der foretaget en foreløbig vurderingaf, i hvor høj grad anvendelsen af fiberplader (hardboard) og
tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) overlapper
hinanden. På grundlag af de oplysninger, der er fremlagt efterudstedelsen af forordningen om midlertidig told, er der foretageten endelig vurdering, og det fremgår heraf, at en sådanoverlapning teoretisk set er betydelig, og at det kun er i noglemarkedssegmenter, at de tovaretyper slet ikke kan substituere
hinanden.
(7)Lighedspunkter i anvendelsesformålet er imidlertid ikke eneaf-
gørende for spørgsmålet om samme vare. Konklusionerne af denforeløbige undersøgelse, ifølge hvilke fiberplader (hardboard) ogtynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) ikke er én ogsamme vare, var baseret på forskelle i de to varetypers fysiske og
kemiske egenskaber. En yderligere undersøgelse af spørgsmålet
har muliggjort følgende præcisering af analysen:
— det bekræftes, at den tynde HDF-variant af tørtfremstillede
fiberplader (fibreboard) kan fremstilles med densiteter, dersvarer til eller er højere end densiteten af fiberplader(hardboard). Med en densitet defineret som værende højereend 800 kg/m
3er det tynd HDF, der kan anses for at komme
tættest på fiberplader (hardboard)
— gennemsnitspriserne for tynde HDF var imidlertid højere end
gennemsnitspriserne for tynde MDF (i gennemsnit 10-15 %)og for de fleste fiberplader (hardboard) af tilsvarendetykkelser under 6 mm, således at det i den betragtede periodehovedsagelig var tynde MDF (densiteter på under 800 kg/m
3,
der konkurrerede på markedet med fiberplader (hardboard) for
så vidt angår en stor del af de endelige anvendelsesformål,navnlig i møbelsektoren, delvis i emballagesektoren, tilbilledrammer og delvis til fremstilling af døre
— det påpegedes også, at der efter den tørre proces fremstilles
nye tynde fiberplader (fibreboard) med nul-emission, dvs.
tynde tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), som ikkeindeholder formaldehyd. Denne udvikling gør det muligt fortynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) at konkurrerepå markedet for fødevareemballage, hvor de hidtil har været
udelukket på grund af formaldehydindholdet. Disse varer med
nul-emission er imidlertid først udviklet for nylig, og selv omdet er muligt, at tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibre-board) i fremtiden kan anvendes til fødevareemballage, vilden højere pris formentlig udelukke dette på nuværendetidspunkt. Da en sådan udvikling således vedrører perioder,1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 3
▼B
der ligger senere end undersøgelsesperioden, kan spørgsmålet
ikke undersøges nærmere
— den kendsgerning, at tynde, tørtfremstillede fiberplader
(fibreboard) og fiberplader (hardboard) har en række anven-delsesformål tilfælles, er ikke ensbetydende med, at de påmarkedet betragtes som én og samme vare. De flestenæringsdrivende i den pågældende sektor har såledesbekræftet, at de i praksis ikke anvender de forskellige typer
fiberplader vilkårligt på grund af de tovaretypers fo rskellige
fysiske egenskaber og tekniske kvalitet; det forholder sigsnarere sådan, at de vælger mellem dem, alt efter hvad derbedst tjener deres tekniske krav. MDF har eksempelvis enfordel, når de skal lamineres, for de har en porøs og mat
overflade. Desuden er den indre struktur jævn og ikke lagdelt
som fiberplader (hardboard), og de har ikke tendens til atspalte, når de udsættes for spænding. Som følge herafforetrækkes tynde MDF almindeligvis for fiberplader (hard-board) til fremstilling af laminerede døre og møbelelementer.På den anden side har fiberplader (hardboard) almindeligvis
en klar fordel til de anvendelsesformål, hvor der stilles krav til
panelets densitet og/eller smidighed, såsom lakerede og for-malede døre eller automobildele, eller hvor det antages, at denharpiks, der er indeholdt i tynde, tørtfremstillede fiberplader(fibreboard), som nævnt ovenfor, kan indvirke på sundheden,
såsom i emballage til frugt og grøntsager.
(8)På grundlag af den endelige analyse bekræftes således de
foreløbige undersøgelsesresultater, nemlig at fiberplader (hard-board) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) ikke ipraksis er én og samme vare på grund af forskellene i fysiske ogkemiske egenskaber, omend de teoretisk set kan substituerehinanden til mange anvendelsesformål.
(9)Selv om tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) og
fiberplader (hardboard) således ikke er én og samme vare,
anførtes det ikke destomindre, at den betydelige o verlapningmellem de tovaretypers anvendelsesfo rmål er af væsentligbetydning for analysen af årsagerne til den skade, som EF-erhvervsgrenen måtte have lidt. Dette spørgsmål behandles
nedenfor i afsnittet om årsagssammenhæng.
3.Krydsfinerogspånplader
(10)Der er modtaget oplysninger, der nærmere belyser de argumenter,
der blev fremført som led i den foreløbige undersøgelse, nemlig atkrydsfiner og spånplader også kunne substituere fiberplader(hardboard) til mange anvendelsesformål. Af samme grunde
som anført ovenfor vedrørende tynde, tørtfremstillede fiberplader
(fibreboard), er en teoretisk lighed i anvendelsesformål imidlertidikke eneafgørende for spørgsmålet om samme vare. Eftersom defysiske og kemiske egenskaber ved fiberplader (hardboard) erforskellige fra krydsfiner- og spånpladepanelers fysiske ogkemiske egenskaber, kan de ikke betragtes som én og samme
vare.
De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes derfor.
4.Sammevare
(11)På grundlag af den yderligere undersøgelse bekræftedes det, at
der ikke var nogen forskelle med hensyn til grundlæggende
egenskaber og anvendelsesformål mellem fiberplader (hardboard)importeret til Fællesskabet fra de pågældende lande og fiberplader(hardboard) fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og solgtpå fællesskabsmarkedet. Det samme gælder fiberplader (hard-
board) fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Brasilien,
Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen (sidstnævnte landblev benyttet som referenceland med hensyn til importen fraRusland). Det konkluderedes derfor, at både fiberplader (hard-board) fremstillet og solgt på fællesskabsmarkedet aferhvervsgrenen i Fællesskabet og fiberplader (hardboard) frem-1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 4
▼B
stillet og solgt på hjemmemarkedet i Brasilien, Bulgarien,
Estland, Letland, Litauen og Polen i henhold til artikel 1, stk. 4,i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundfor-
ordningen« er samme vare som fiberplader (hardboard) importeret
til Fællesskabet fra de syv lande, der er omfattet af undersøgelsen.
(12)De brasilianske eksporterende producenter samt en række brugereaf fiberplader (hardboard), navnlig producenter af dørbeklædning,gentog deres påstand fra den foreløbige undersøgelse om, at
brasilianske fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ ikke er
samme vare som den, der fremstilles af erhvervsgrenen iFællesskabet, hvorfor den bør holdes uden for undersøgelsen.
(13)Af de eksporterende producenter, som er omfattet af denneundersøgelse, er de brasilianske eksporterende producenter deeneste, der leverer fiberplader (hardboard) fremstillet af euka-
lyptus til Fællesskabet. Der er også to producenter af fiberplader
(hardboard) af eukalyptus i Fællesskabet, begge på den iberiskehalvø, men ingen af dem var part i den klage, som førte tilindledningen af denne procedure.
(14)Disse påstande vedrørende fiberplader (hardboard) af eukalyptu-stræ er blevet nøje undersøgt. Efter indførelsen af de midlertidige
foranstaltninger, er der aflagt besøg hos en række dørfabrikanter
rundt omkring i Fællesskabet. Desuden besøgtes en ikke-klagendeEF-producent af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ iPortugal. Disse besøg havde til formål at klarlægge spørgsmåletom, hvorvidt brasilianske fiberplader (hardboard) skal væreomfattet af denne procedure.
Følgende stod klart efter disse besøg:
a)Tekniske egenskaber og anvendelser af fiberplader (hard-
board) af eukalyptustræ
(15)Der er modtaget talrige tekniske redegørelser fra de brasilianske
eksporterende producenter, dørfabrikanter i Fællesskabet ogklagende parter vedrørende de egenskaber, der kendetegnerfiberplader (hardboard) af eukalyptustræ. De eksporterendeproducenter og dørfabrikanterne gør gældende, at fiberplader
(hardboard) af eukalyptustræ har visse enestående egenskaber,
som adskiller dem fra alle andre typer fiberplader (hardboard),uanset om de er fremstillet af andre bløde eller hårde træsorterend eukalyptustræ. De påstår endvidere, at EF-erhvervsgrenenikke fremstiller et tilfredsstillende alternativ. Især dørfabrikan-
terne understreger, at EF-erhvervsgrenen ikke fremstiller
fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ til dørbeklædninger; depåpeger således, at den eneste producent i Fællesskabet (iPortugal) af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, som faktiskfremstiller plader beregnet til dørbeklædninger, ikke er en afklagerne.
(16)Det konstateredes, at fiberplader (hardboard) fremstillet afeukalyptustræ har en række tekniske egenskaber, der gør demsærligt velegnede til dørbeklædninger til færdige døre af højkvalitet. For det første giver dets særligt korte fibre de færdigefiberplader (hardboard) et meget ensartet udseende, en højdensitet og større brudstyrke end fiberplader (hardboard) frem-
stillet af andre træsorter end eukalyptus. Eukalyptustræet har
næsten ingen bark, hvilket bevirker, at fejl i de pressedefiberplader (hardboard) kan holdes på et minimum.
(17)Det skal imidlertid erindres, at eukalyptustræ ikke er den enestetræsort, der har korte fibre. Klagende parter har gjort gældende, atder i Vesteuropa vokser 40 andre træsorter, der har fibre af ca.
samme længde som eukalyptustræ og i nogle tilfælde endog
kortere.
(18)Det skal også anføres, at den høje kvalitet, som dørfabrikanterneefterspørger, ikke kun kan tilskrives den træsort, som fiberpla-derne fremstilles af. Nogle af de egenskaber, der kræves, såsomen konstant tykkelse af de plader, der benyttes, en høj densitet, en1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 5
▼B
god modstandsevne over for høje temperaturer (døre samles ved
en temperatur på over 100 ºC) og fugtighed og ingen over-fladefejl, er ikke nødvendigvis knyttet til eukalyptustræ, men kan
også opfyldes med andre træsorter med en strengt kontrolleret
produktionsproces. Hvad angår egnetheden til lakering kan detdesuden tilføjes, at nogle fiberplader (hardboard) fremstillet afandre træsorter end eukalyptustræ kan lakeres med tilfreds-stillende resultater alt afhængig af den teknik og mængde af
maling, der anvendes. Fordelen ved eukalyptustræ og i alminde-
lighed fiberplader fremstillet af hårdt træ er hovedsagelig, at derskal anvendes mindre mængder af maling for at opnå et godtresultat.
(19)På grundlag af analysen af dørfabrikanternes virksomhed
bekræftedes det endvidere, at der til ikkefærdigbehandlede døre,
som grundes eller forbehandles med hvid maling, men somkræver færdigbehandling hos den endelige kunde, benyttesdørbeklædning fremstillet af forskellige typer træ. Det konstate-redes også, at nogle dørproducenter benyttede fiberplader
(hardboard) fremstillet i Fællesskabet, men ikke af eukalyptustræ,
til fremstilling af lakerede døre.
(20)Endelig konstateredes det, at eukalyptustræ i undersøgelsespe-rioden også benyttedes til særlige anvendelsesformål i møbel-,tagdæknings- og automobilindustrien og, for så vidt angår
afskæringer af fiberplader, til frugt- og grøntsagskasser.
b)Konklusion vedrørende samme vare af fiberplader (hard-
board) af eukalyptustræ
(21)Gennemgangen af de interesserede parters anbringenderbekræfter, at de særlige egenskaber ved fiberplader (hardboard)af eukalyptustræ ikke teknisk set udelukker, at de kan anvendespå de områder, hvor der også anvendes andre typer fiberplader(hardboard). At de således ikke i vidt omfang anvendes uden for
sektoren for dørbeklædning er blot en følge af den forholdsvis
højere pris, hvortil denne vare sælges på markedet sammenlignetmed andre fiberplader (hardboard) af hårdt og blødt træ.
Selv om fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, der fremstilles
og eksporteres af de brasilianske eksporterende producenter, harvisse særlige egenskaber, er disse således ikke tilstrækkelige til, atde kan føre til den konklusion, at der ikke er tale om samme vare
som fiberplader (hardboard), der fremstilles af EF-erhvervs-
grenen, idet de tovaretyper har samme grundlæggende fysiskeegenskaber og anvendelsesformål, jf. artikel 1, stk. 4, i grundfor-ordningen.
C. DUMPING
1.Særligespørgsmålvedrørendefastlæggelseafdumpingfor
hvertafdepågældendelande
a) BRASILIEN
(22)I betragtning af undersøgelsesresultaterne vedrørende årsagssam-
menhæng i betragtning 53-56 anses det ikke for påkrævet atredegøre for undersøgelsen af dumpingimporten af den pågæl-dende vare fra Brasilien.
b) BULGARIEN
(23)De bulgarske eksporterende producenter fremsatte ingen bemærk-
ninger efter fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen afforordningen om midlertidig told.1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 6
▼B
Dumpingmargenerne for de bulgarske eksporterende producenter
udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse,forbliver uændrede, nemlig:
—Fazerles AD: 7,1 %
—Lessoplast AD: 7,2 %
—ikke-samarbejdsvillige eksporterende produ-
center:7,2 %
c) ESTLAND
(24)Den estiske eksporterende producent fremsatte ingen bemærk-
ninger efter fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af
forordningen om midlertidig told.
Dumpingmargenerne for de estiske eksporterende producenter
udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse,forbliver uændrede, nemlig:
—AS RepoVabrikud: 6%
—ikke-samarbejdsvillige eksporterende produ-
center:6%
d) LETLAND
Generelle bemærkninger
i)Vareklassifikation
(25)Efter vedtagelsen af midlertidige foranstaltninger anmodede den
lettiske eksporterende producent om en ændring af klassifice-ringen af nogle af selskabets varekoder til varekontrolnumre.Anmodningen begrundedes med, at nogle af selskabets varekoder,
som selskabet oprindeligt fejlagtigt havde indberettet som
refererende til standardvarer, skulle betragtes som varer skåretefter mål.
Denne anmodning er imødekommet, eftersom de pågældende
varekoder rent faktisk ikke dækker standarddimensioner.
Normal værdi
i)Fortjenstmargen i den beregnede normale værdi
Den lettiske eksporterende producent gjorde gældende, at ved
beregningen af de normale værdier burde fortjenstmargenen på
salg i normal handel fastsættes i procent af selskabets samlede
omsætning på hjemmemarkedet af samme vare, indbefattetomsætningen af ikke-fortjenstgivende salg, i stedet for omsæt-ningen udelukkende af salg i normal handel. Den fremgangsmåde,som Kommissionen har benyttet i forordningen om midlertidig
told, indebærer ifølge producenten, at fortjenstmargenen ansættes
for højt. Den lettiske producent påstod endvidere, at der eruoverensstemmelse mellem de metoder, som Kommissionen harbenyttet til på den ene side at beregne fortjenstmargenerne, hvorder ses bort fra ikke-fortjenstgivende transaktioner, samt til atberegne dumpingbeløb, hvor der ses bort fra negative dumping-
margener, og på den anden side beregning af dumpingmargener
udtrykt i procent af den samlede cif-værdi.
Denne påstand måtte afvises. De metoder, som Kommissionen
har benyttet til at beregne de normale værdier og til at bestemme,
hvilke salg der har fundet sted i normal handel, er nærmerebeskrevet i betragtning 29 og 31 i forordningen om midlertidigtold og er i overensstemmelse med de regler, der er fastsat iartikel 2, stk. 4 og 6, i grundforordningen. Det skal navnliganføres, at det for det første i artikel 2, stk. 6, i grundforordningen1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 7
▼B
klart fastsættes, at »beløbene til dækning af … fortjeneste
fastsættes på grundlag af de faktiske oplysninger i forbindelsemed produktion og salg i normal handel af samme vare …«. For
det andet er det målet at fastsætte en fortjenstmargen, der normalt
vil kunne opnås ved salg af en vare på hjemmemarkedet. For dettredje fastsættes det i artikel 2, stk. 4, i grundforordningen,hvornår tabsgivende salg af en vare kan anses for at have fundetsted i normal handel, nemlig hvis de mængder, der er solgt med
tab, udgør mindre end 20 % af det samlede salg af den
pågældende vare. Kun i dette tilfælde er det den samledeomsætning af en vare, indbefattet tabsgivende transaktioner, derbenyttes som grundlag for beregningen af fortjenstmargenen.
Sammenligning mellem den normale værdi og eksport-
prisen
i)Justering for valutaomregning
Den lettiske eksporterende producent havde krævet en justering
for valutaomregning, som var baseret på en sammenligningmellem det beløb i lat, som selskabet ville have opnået ved
anvendelse af vekselkursen på tidspunktet for indgåelse af de
respektive kontrakter med kunderne, og det beløb, selskabetfaktisk opnåede. Kravet er baseret på den antagelse, atkontraktdatoen er lig med salgsdatoen. I forordningen ommidlertidig told havde Kommissionen afvist dette krav med denbegrundelse, at de fremlagte kontrakter ikke afspejlede de
væsentlige salgsbetingelser, og at disse betingelser mere korrekt
fremgik af fakturaen.
Den eksporterende producent genfremsatte dette krav og anførte,
at kontrakterne kunne ændres. Dette bekræfter, at selskabet kunnereagere på valutakursændringer ved at ændre eksportpriserne. Detbekræftes derfor, at sådanne kontrakter ikke mere korrektafspejler de væsentlige salgsbetingelser end fakturaerne, navnlig
hvad angår prisen. Kravet kunne derfor ikke godtages.
ii)Rentesatser til kreditformål
(26)Med hensyn til justering for kreditomkostninger gør den lettiske
eksporterende producent gældende, at indlånsrenten burdebenyttes i stedet for udlånsrenten med den begrundelse, atselskabets kreditomkostninger begrænses til de renteindtægter,der ikke opnås af bankindestående, idet selskabet havde
tilstrækkelig likviditet.
I henhold til fællesskabsinstitutionernes faste praksis ansås det
ikke for rimeligt at basere justeringen af kreditomkostninger på
indlånsrenten med den begrundelse, at disse svarer til offerom-kostningerne set i forhold til de faktiske omkostninger.
Det skal i den forbindelse anføres, at de renter, som kunderne
ville skulle betale i tilfælde af overskridelse af betalingsfristen, ogsom fremgik af de kontrakter, der var forelagt for Kommissionen,viser, at selskabet fastsatte denne rente på grundlag af
udlånsrenten og ikke indlånsrenten.
iii)Afskrivning på den indenlandske forbundne producents
maskiner
(27)Den lettiske eksporterende producent gør gældende, at afskriv-
ning på den indenlandske forbundne producents maskiner burdevære beregnet på grundlag af en afskrivningsperiode på ti år istedet for fem år.
I henhold til artikel 2, stk. 5, i grundforordningen kunne dette
krav ikke godtages, da det benyttede beløb er i overensstemmelse
med det beløb, der er angivet i de reviderede regnskaber for året1997, og anvendelsen af et afskrivningsbeløb på 20 % pr. år måderfor anses for på en rimelig måde at afspejle de omkostninger iform af afskrivninger, der er forbundet med produktionen af denpågældende vare.1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 8
▼B
Dumping
(28)På grundlag af ovenstående er der fastsat følgende ændrede
dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen, cif Fælles-skabets grænse, for de lettiske eksporterende producenter:
—AS »Bolderâja«: 4,7 %
—Ikke-samarbejdsvillige eksporterende produ-
center:4,7 %
e) LITAUEN
(29)Den litauiske eksporterende producent fremsatte ingen bemærk-
ninger efter fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen afforordningen om midlertidig told.
Dumpingmargenerne for de litauiske eksporterende producenter
udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse,forbliver uændrede, nemlig:
—JSC Grigiskes: 11,4 %
—Ikke-samarbejdsvillige eksporterende produ-
center:11,4 %
f) POLEN
Normal værdii)Fortjenstmargen i den beregnede normale værdi
(30)De polske eksporterende producenter fremsatte den samme
anmodning som den lettiske eksporterende producent med hensyn
til beregningen af fortjenstmargenen i forbindelse med fastsæt-telsen af den normale værdi (jf. betragtning 25).
Denne anmodning afvises af de samme grunde, som er anført i
betragtning 25.
ii)Fordeling af salgs- og administrationsomkostninger og andre
generalomkostninger
(31)En polsk eksporterende producent gjorde gældende, at denfordelingsmetode baseret på omsætningen, som Kommissionenhavde benyttet til fordeling af salgs- og administrationsomkostn-
inger og andre generalomkostninger i forbindelse med
hjemmemarkedssalget, bør ændres, og i stedet bør den metode,som normalt anvendes af selskabet, og som er benyttet ibesvarelsen af spørgeskemaet, anvendes. Denne metode varbaseret på salget målt i tons, og der var i den forbindelse benyttetomregningsfaktorer (dvs. faktorer til omregning af tons til m
2)
med hensyn til tykkelsen af en given type fiberplader (hardboard).
Anmodningen undersøgtes nærmere, og det konkluderedes, at den
fordelingsmetode, der var benyttet i besvarelsen af spørgeske-maet, er i overensstemmelse med selskabets normale
regnskabspraksis. Fordelingsmetoden for salgs- og administra-
tionsomkostninger og andre generalomkostninger ændredesfølgelig i overensstemmelse med selskabets anmodning.
iii)Udelukkelse af særlige transaktioner
(32)En polsk eksporterende producent anfægtede den metode, som
Kommissionen havde benyttet til fastsættelse af den normale
værdi, hvor den havde set bort fra transaktioner omfattendefiberplader (hardboard) af lav kvalitet. Ifølge dette selskabforårsager udelukkelsen af disse transaktioner en kunstig over-vurdering af rentabiliten af salget og påvirker følgeligdumpingmargenen.1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 9
▼B
Som anført i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told
kunne det fastslås, at kun paneler af fiberplader (hardboard) medsamme egenskaber og af samme kvalitet er direkte sammen-
lignelige. Det forholder sig sådan, fordi fiberpladernes kvalitet er
af afgørende betydning for prisen og for pladernes egnethed tilbestemte formål. Af den grund og fordi den pågældende typefiberplader (hardboard) af lav kvalitet ikke eksporteres tilFællesskabet, kunne selskabets anmodning ikke imødekommes.
iv)Produktionsomkostninger
(33)En polsk eksporterende producent foreslog en anden metode end
den i besvarelsen af spørgeskemaet benyttede til beregning afomkostningerne ved at opskære fiberplader (hardboard) i stan-dardstørrelse til plader efter mål. Ved denne nyeomkostningsfordelingsmetode blev der også taget hensyn til
tykkelsen af de plader, der skal opskæres, og ikke blot til antallet
af opskårne kvadratmeter. Ovennævnte begrundedes med, atopskæringsmaskinerne kunne skære paneler med en samlettykkelse på 100 mm på en gang. Det anførtes, at selskabet derfori en skæreoperation kunne opskære et større antal kvadratmeter
alt afhængigt af de opskårne panelers tykkelse. Forslaget kunne
følgelig godtages.
Sammenligning af normal værdi og eksportpris
i)Startomkostninger
(34)En polsk eksporterende producent, der er omhandlet i betragtning
65 i forordningen om midlertidig told, var uenig med Kommis-sionen om afvisningen af justeringen af startomkostningerne iforbindelse med bearbejdede fiberplader (hardboard). Da den
pågældende producent imidlertid ikke fremlagde nye oplysninger,
bekræftes de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragt-ning 65 i forordningen om midlertidig told.
Dumping
(35)En polsk eksporterende producent anfægtede den metode, som
Kommissionen havde benyttet til beregning af en enkelt
dumpingmargen for alle typer af fiberplader (hardboard) i stedetfor at beregne en forskellig dumpingmargen for ubearbejdede ogbearbejdede fiberplader (hardboard).
Dette krav kunne ikke godtages. Det er fællesskabsinstitutio-
nernes faste praksis i overensstemmelse med artikel 1 og 2 igrundforordningen at fastsætte en dumpingmargen for den af
undersøgelsen omfattede vare som helhed og ikke pr. kategori,
type eller model af den pågældende vare. Begrundelsen herfor erden, at for en vare som fiberplader (hardboard), der findes imange forskellige typer, vil det ud fra et toldmæssigt synspunktikke i praksis være muligt at gennemføre antidumpingforanstalt-
ninger, især i form af antidumpingtold, for hver enkelt varetype.
(36)På grundlag af ovenstående er der for de polske eksporterende
producenter fastsat følgende ændrede dumpingmargener udtrykt iprocent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet:
—Ekopłyta SA: 20,6 %
—Zakłady Płyt Pil śniowych SA w Krosnie
Odrzanskim.:11,0 %
—Czarna Woda Zakłady Płyt Pil śniowych: 34,8 %
—Alpex KarlinoSA: 22,4 %
—Zakłady Płyt Pil śniowych SA, Przemysl: 9,1 %
—Koniecpolskie Zakłady Płyt Pil śniowych SA: 11,4 %
—Ikke-samarbejdsvillige eksporterende produ-
center:34,8 %1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 10
▼B
Med hensyn til Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen
udvistes der generelt betydelig samarbejdsvilje. Som anført ibetragtning 35 i forordningen om midlertidig told ansås det derfor
for rimeligt at fastsætte dumpingmargenen for de ikkesamar-
bejdsvillige selskaber i de lande, der udviste en sådan høj grad afsamarbejdsvilje, til den højeste eller eneste dumpingmargen, derfastsattes for et samarbejdsvilligt selskab i det pågældende land.
g) RUSLAND
(37)Ingen russiske eksporterende producenter fremsatte bemærk-
ninger efter fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsenaf forordningen om midlertidig told.
Den normale værdi for Rusland beregnedes på grundlag af det
vejede gennemsnit af de normale værdier, der var fastsat forsamarbejdsvillige polske selskaber.
Der er foretaget en ny beregning af dumpingmargenen for
Rusland, idet der er taget hensyn til ændringerne i de normale
værdier for de polske selskaber, jf. betragtning 30-33.
På dette grundlag er der for de russiske eksporterende producenter
fastsat en ny dumpingmargen, som udtrykt i procent af import-prisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør 30,6 %.
D. SKADE
1.Forbrug
(38)De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes.
2.Dumpingimporten
a)Kumulering
(39)De brasilianske eksporterende producenter genfremsatte
påstanden om, at importen til Fællesskabet fra Brasilien ikke
bør kumuleres med importen fra de øvrige lande, der er omfattetaf proceduren. De gjorde gældende, at fiberplader (hardboard),der fremstilles i Brasilien og eksporteres til Fællesskabet, ikkekonkurrerer med import af den pågældende vare med oprindelse i
de øvrige berørte lande, idet:
— eksportpriserne i gennemsnit er højere end for de øvrige
berørte lande, som det fremgår af den lavere underbuds-
margen, der konstateredes som led i den foreløbige
undersøgelse
— importen, hvad mængder og markedsandel angår, har udviklet
sig anderledes i den betragtede periode end importen fra deøvrige berørte lande
— den brasilianske vare sælges til andre kunder, hovedsagelig
producenter af lakerede døre.
(40)En undersøgelse af disse påstande gav følgende resultater:
Næsten hele importen fra Brasilien var bestemt til særlige
anvendelsesformål, især fremstilling af lakerede døre, som er ensektor, hvor der opnås høje priser, og hvortil de øvrige berørtelande ikke sælger. Brugerne af brasilianske fiberplader (hard-board) anså således importen fra disse øvrige lande for at væreganske uegnet til deres formål af både tekniske og økonomiske
grunde.
Ovennævnte undersøgelsesresultater understøttes af prisniveauet
for de brasilianske varer, som er væsentligt højere end forimportvarerne fra de øvrige berørte lande. Endvidere er importenfra Brasilien i tilbagegang, medens den øvrige import stiger.
(41)På baggrund af ovenstående er det ikke urimeligt i denforeliggende sag at konkludere, at der ikke bør foretages en1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 11
▼B
kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra Brasilien og
fra de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen.
Følgevirkningerne af importen fra Brasilien blev derfor undersøgt
særskilt.
b)Udviklingen i dumpingimportens omfang og priser
(42)De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes.
På baggrund af beslutningen om at analysere virkningerne af
importen fra Brasilien særskilt, altså ikke sammen med virk-ningerne af importen fra de øvrige lande, er der foretaget enundersøgelse af udviklingen i importmængder og -priser medfølgende resultat:
ImportenfraBrasilien
1993 1994 1995 1996Undersøgel-
sesperioden
Mængde (tons) 62193 61605 69783 58514 54890
Indekstal 100 99 112 94 88
Værdi (1 000 ECU) 18117 17724 20767 16772 15715
Indekstal 100 98 115 93 87
Markedsandel i % 6,3 5,4 6,0 5,2 4,6
Indekstal 100 86 95 82 73
Pris pr. ton 291 288 298 287 286
Indekstal 100 99 102 98 98
(43)Det fremgår, at mængder og markedsandel er faldet betydeligt
mellem 1995 og undersøgelsesperioden, medens priserne har
holdt sig nogenlunde uændrede i hele den betragtede periode.
Importenfradeøvrigeberørtelande
1993 1994 1995 1996Undersøgel-
sesperioden
Mængde (tons) 171890 192 165 253041 209727 222103
Indekstal 100 112 147 122 129
Værdi (1 000 ECU) 28707 33919 49103 43461 49112
Indekstal 100 118 171 151 171
Markedsandel i % 17,4 16,9 21,7 18,5 18,7
Indekstal 100 97 125 107 108
Pris pr. ton 167 177 194 207 221
Indekstal 100 106 116 124 132
De importerede mængder og markedsandelen steg betydeligt
mellem 1993 og 1995, faldt i 1996 og steg igen i undersøgel-sesperioden. Importen var, både målt i absolutte tal ogmarkedsandel, større i undersøgelsesperioden end i begyndelsenaf den betragtede periode.
Selv om priserne steg betydeligt i løbet af den periode, der er
omfattet af undersøgelsen af spørgsmålet om den forvoldte skade,var importpriserne stadig betydeligt lavere end EF-erhvervs-grenens priser i undersøgelsesperioden.1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 12
▼B
c)Prissammenligning
(44)Efter at der var givet underretning om resultaterne af den
foreløbige undersøgelse, fremsatte de brasilianske eksporterendeproducenter bemærkninger vedrørende den metode, der var
benyttet til beregning af prisunderbud.
Det påpegedes, at forskellen mellem de brasilianske eksportpriser
og EF-erhvervsgrenens priser hovedsagelig kunne tilskrives enlille del af transaktionerne i undersøgelsesperioden svarende tilmindre end 1 % af produktionen i Fællesskabet.
En brasiliansk eksporterende producent anmodede om, at der med
henblik på sammenligningen benyttedes den pris, der betaltes afden første uafhængige kunde i Fællesskabet til den medeksportøren forbundne importør, da denne pris var i samme
handelsled som EF-erhvervsgrenens priser. Endvidere anmodede
han om, at de konstaterede margener blev udtrykt i procent af densamlede importværdi i undersøgelsesperioden, indbefattet den delder var holdt uden for sammenligningen, fordi EF-producenterneikke havde solgt tilsvarende modeller.
(45)Sidstnævnte anmodning kunne ikke godtages. Det er fællesskabs-institutionernes faste praksis ved fastsættelse afunderbudsmargenen kun at anvende cif-værdien af den import i
undersøgelsesperioden, for hvilken der er foretaget en faktisk
undersøgelse af prisunderbud, og for hvilken der følgelig findestilsvarende varetyper fremstillet i Fællesskabet.
(46)De varekontrolnumre, som både de eksporterende producenter ogEF-producenterne havde indgivet, undersøgtes omhyggeligt ogrevideredes om nødvendigt for at sikre en retfærdig sammen-ligning. Sammenligningen blev derefter foretaget i samme
handelsled mellem EF-producenternes priser ab fabrik og
eksportpriserne, cif Fællesskabets grænse, fortoldet, når deeksporterende producenter solgte direkte til en uafhængig kunde,eller den forbundne importørs videresalgspriser, ab lager, til førsteuafhængige kunde.
(47)Underbudsmargenen beregnedes ved for hver varetype at vægtede gennemsnitlige underbudssatser med mængderne af de
importerede dumpingvarer ganget med gennemsnitspriserne for
de tilsvarende varer fremstillet i Fællesskabet.
Samme kriterier anvendtes for prissammenligningerne for de
øvrige berørte lande.
(48)De eksporttransaktioner, der benyttedes til sammenligningen,svarede til mindst 74 % af den samlede eksport fra hvert af deberørte lande.
(49)De reviderede beregninger bekræftede, at der var tale omprisunderbud for alle lande undtagen Brasilien, for hvilket der
ikke konstateredes prisunderbud. De nye prisunderbudsmargener
fremgår af nedenstående tabel:
Oversigtoverunderbudsmargener
LandVejet gennemsnitlig underbudsmargen ved
direkte sammenligning for hver varetype
Brasilien —
Bulgarien 44 %Estland 65 %
Letland 48 %
Litauen 45 %Polen 53 %1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 13
▼B
LandVejet gennemsnitlig underbudsmargen ved
direkte sammenligning for hver varetype
Rusland 65 %
3.EF-erhvervsgrenenssituation
(50)De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes.
4.Konklusionvedrørendeskade
(51)De polske og lettiske eksporterende producenter anfægtede de
foreløbige konklusioner vedrørende den forvoldte skade med den
begrundelse, at udviklingen i nogle skadesfaktorer, såsom EF-erhvervsgrenens produktion, markedsandel og salgsomsætning,ikke var tilstrækkelig negativ til at godtgøre, at der forvoldtesvæsentlig skade.
Disse påstande undersøgtes nærmere, men kunne ikke godtages.
På grundlag af den samlede undersøgelse på fællesskabsplan afalle indikatorer, der havde tilknytning til EF-erhvervsgrenenssituation, navnlig den negative udvikling af salgspriserne og definansielle tab, bekræftes det, at der forvoldes skade.
(52)De foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende skade bekræftesderfor.
E. ÅRSAGENTILSKADE
1.FølgevirkningerafdumpingimportenfraBrasilien
(53)De brasilianske eksporterende producenter gjorde gældende, at
importen med oprindelse i Brasilien ikke kan have forårsagetskade af følgende grunde:
— de mængder, der er importeret fra Brasilien, er faldet med
20 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden
— den brasilianske vare konkurrerer ikke med den i Fællesskabet
fremstillede vare, da den sælges til specialiserede brugere,
nemlig producenter af lakerede døre og tavleunderlag og
automobilindustrien, som skal bruge brasilianske fiberplader(hardboard) af eukalyptustræ for at opfylde deres særligekvalitetskrav, og de kan på trods af den højere pris ikkeerstatte dem med andre typer fiberplader (hardboard)
— priserne på de brasilianske eksportvarer er ikke lavere end EF-
erhvervsgrenens priser, navnlig i ovennævnte specialiserede
sektorer.
(54)Hvad angår førstnævnte påstand udelukker nedgang i deimporterede mængder ikke, at den pågældende import harforvoldt skade i undersøgelsesperioden; importen var såledesstadig betydelig og lå væsentligt over det minimum, der er fastsati artikel 5, stk. 7, i grundforordningen.
(55)Med hensyn til de øvrige påstande kunne følgende fastslås:
— ca. 68 % af importen fra Brasilien i undersøgelsesperioden var
bestemt til produktion af lakerede døre i Fællesskabet. Denindustri i Fællesskabet, der fremstiller lakerede døre, har
strenge kvalitetskrav, som bedst opfyldes af brasilianske
fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ. Som påpeget ibetragtning 18 er den høje kvalitet, som dørfabrikanternekræver, imidlertid ikke strengt knyttet til de benyttedetræsorter, i det foreliggende tilfælde eukalyptustræ. Brasi-
lianske fiberplader (hardboard) er velegnede til fremstilling af
lakerede døre, ikke alene fordi de er fremstillet af eukalyptu-stræ, men også fordi de brasilianske producenter udfører enmeget streng kvalitetskontrol på eksporten til Fællesskabet
— i undersøgelsesperioden blev der kun anvendt meget små
mængder af fiberplader (hardboard) fremstillet af EF-1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 14
▼B
erhvervsgrenen til fremstilling af lakerede døre; efterspørgslen
blev næsten helt tilfredsstillet ved køb af fiberplader(hardboard) af eukalyptustræ, som enten importeredes fra
Brasilien eller leveredes af den portugisiske producent, der
ikke er part i klagen. Dørfabrikanterne forklarede deres valgmed den høje kvalitet, som disse leverandører garanterede
— ovennævnte påstand om de særlige anvendelsesformål under-
støttes af den kendsgerning, at der ikke er tale om underbudfor den brasilianske eksport bestemt til fremstilling afdørbeklædning; faktisk er priserne betydeligt højere end EF-
erhvervsgrenens
— den foreliggende dokumentation understøtter derfor ikke EF-
producenternes påstand om, at markedspriserne var trykkedepå grund af den brasilianske eksport, og at det er de trykkedepriser, som hindrer dem i at fremstille dørbeklædning, der harsamme kvalitet som den brasilianske vare og er egnet tilfremstilling af lakerede døre
— priserne på de pågældende importvarer fra Brasilien, som ikke
solgtes til fremstilling af lakerede døre, var i gennemsnit ikke
lavere end EF-producenternes priser.
(56)Ovennævnte fører til den konklusion, at den brasilianske eksport
ikke var årsag til væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, og at
proceduren vedrørende Brasilien følgelig bør afsluttes udenindførelse af foranstaltninger.
2.Følgevirkninger af dumpingimportenfra de øvrige lande,
dereromfattetafundersøgelsen
(57)Importen fra de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen,steg mængdemæssigt med 29 % mellem 1993 og undersøgelses-perioden. Selvomprisernepådeimporterede varer stegmed32%i gennemsnit i samme periode, var de i undersøgelsesperiodenstadig betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser. Som følge
af disse underbud, som udgjorde mellem 44 % og 67 %, måtte
EF-erhvervsgrenen registrere en nedgang i salgspriserne på 16 %og en alvorlig forværring af sin finansielle situation.
De foreløbige undersøgelsesresultater, ifølge hvilke dumpingim-
porten fra Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Ruslandforårsagede væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, bekræftes
derfor.
3.Følgevirkninger af dumpingimporten fra andre tredje-
lande
(58)Selv om visse eksporterende producenter i de berørte lande
gentog påstande om, at skaden var forårsaget af en stigning i
importen fra andre tredjelande, blev der ikke fremlagt nyeoplysninger herom, som kunne ændre de foreløbige undersøgel-sesresultater.
De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes derfor.
4.Konkurrencefraikke-klagendeEF-producenter
(59)Nogle af de berørte eksporterende producenter henledte opmærks-
omheden på, at selv om der ikke havde været tale om underbudfra de ikke-klagende EF-producenters side i undersøgelsespe-rioden, havde de i gennemsnit underbudt EF-erhvervsgrenens
priser fra 1993 til 1995, og dette kan i de pågældende år have
været årsag til skade.
(60)Det skal bemærkes, at selv om de ikke-klagende EF-producenters
priser var lavere end EF-erhvervsgrenens priser, var de betydeligt
højere end de gennemsnitlige importpriser for varer fra de berørtelande, bortset fra Brasilien: gennemsnitsprisen for den pågæl-dende import var således 167 ECU pr. ton i 1993, medens dengennemsnitlige enhedspris for ikke-klagende EF-producenter var1,02 ECU pr. m
2, svarende til mere end 300 ECU pr. ton.1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 15
▼B
(61)På baggrund af disse prisrelationer anses det for usandsynligt, at
ikke-klagende EF-producenters priser var årsag til skade for EF-
erhvervsgrenen; under alle omstændigheder anses en sådanprisvirkning ikke for tilstrækkelig til at bryde årsagssammen-hængen mellem dumpingimporten fra de seks lande og den skade,der er forvoldt.
5.Konkurrencefratørtfremstilledefiberplader(fibreboard)
(62)Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger gjorde flere
eksporterende producenter igen gældende, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, ikke var forårsaget af dumpingimport,men af konkurrencen fra tynde, tørtfremstillede fiberplader
(fibreboard).
(63)Det fremgår af undersøgelsen, at tynde, tørtfremstillede fiber-
plader (fibreboard) kunne anvendes på de fleste områder, hvor deranvendes fiberplader (hardboard). Trods den kraftige vækst påmarkedet for tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i de senesteår er dette imidlertid ikke, som det fremgår af væksten i forbruget
af fiberplader (hardboard), sket på bekostning af forbruget af
fiberplader (hardboard).
(64)Flere interesserede parter har fremlagt skøn over størrelsen afsektoren for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard). Pågrundlag af statistikker fra den europæiske MDF-industri anslåsdet, at produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader
(fibreboard) udgjorde mellem 500000 og 600000 m
3i 1997
med en stigning på ca. 50 % mellem 1993 og 1997. Der foreliggerikke særskilte statistikker over importen af tynde, tørtfremstilledefiberplader (fibreboard), men importen af tørtfremstillede fiber-plader (fibreboard) af alle tykkelser var ifølge det oplyste afmindre betydning indtil 1997.
(65)Som det fremgik af den foreløbige undersøgelse, steg forbruget affiberplader (hardboard) med 20 % mellem 1993 og undersøgel-sesperioden (i den forbindelse skal det erindres, at forbrugetudgjorde ca. 1,2 mio. tons i undersøgelsesperioden trodsstigningen i produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader(fibreboard)), og det var derfor ikke sandsynligt, at stigningen i
efterspørgslen efter tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibre-
board) var en væsentlig årsag til skade. Den skade, der erpåført EF-erhvervsgrenen, skyldes ikke en nedgang i de solgtemængder, som kunne pege i retning af substitution. EF-erhvervs-grenen led navnlig skade i form af finansielle tab som følge af
kraftige prisfald på grund af dumpingimporten.
(66)Det fremgår således af de foreliggende oplysninger, at gennem-
snitsprisen for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) ihele perioden fra 1993 til 1996 var højere end for fiberplader(hardboard) af tilsvarende tykkelser fremstillet i Fællesskabet.Kun i undersøgelsesperioden er der visse tegn på, at én type
tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), nemlig tynde
MDF, kan være nået ned på samme prisniveau som fiberplader(hardboard) fremstillet i visse områder i Fællesskabet. Så selv idette scenarium solgtes fiberplader (hardboard) importeret fra deberørte lande i undersøgelsesperioden til betydeligt lavere priser,som omhandlet i betragtning 49.
(67)I betragtning af substitutionsmulighederne mellem alle typertræbaserede varer er tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibre-board) trængt ind på alle markeder for træbaserede paneler,herunder markedet for fiberplader (hardboard). Den generellestigning i efterspørgslen efter træpaneler og navnlig fiberplader(fibreboard) har imidlertid åbnet mulighed for, at efterspørgslen
efter fiberplader (hardboard) har kunnet stige trods tilstedevæ-
relsen af konkurrerende varer.
(68)Der er ikke fremlagt nye oplysninger, som ændrer de foreløbigeundersøgelsesresultater, ifølge hvilke dumpingimporten af fiber-plader (hardboard) fra de lande, der er omfattet af undersøgelsen,med undtagelse af Brasilien, trods væksten i efterspørgslen efter1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 16
▼B
tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) særskilt betragtet
forårsagede væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen på grund afmeget lave priser og deraf følgende finansielle tab.
6.Konklusionvedrørendeårsagssammenhæng
(69)På baggrund af ovenstående bekræftes de foreløbige undersøgel-
sesresultater vedrørende årsagssammenhæng undtagen for så vidtangår importen fra Brasilien.
F. FÆLLESSKABETSINTERESSER
1.Denendeligeundersøgelse
(70)Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger fortsattes
undersøgelsen af antidumpingforanstaltningernes følgevirkningerfor de forskellige sektorer, der er omfattet af undersøgelsen. Der
blev aflagt besøg hos brugere af fiberplader (hardboard), jf.
betragtning 3, og hos en ikke-klagende EF-producent affiberplader (hardboard) af eukalyptustræ.
2.FølgevirkningerforEF-erhvervsgrenen
(71)Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev der frem-
ført adskillige bemærkninger om eventuelle endeligeforanstaltningers sandsynlige følgevirkninger for EF-erhvervs-
grenen.
Disse bemærkninger vedrørte forholdet mellem fiberplader
(hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard)som følger:
a)Bemærkninger fremført af interesserede parter
(72)Visse interesserede parter gjorde gældende, at EF-erhvervsgrenen
ikke kunne opnå nogen fordele af antidumpingforanstaltninger
som følge af substitutionsmulighederne mellem tynde, tørtfrem-
stillede fiberplader (fibreboard) og fiberplader (hardboard).
Til støtte for dette synspunkt anførtes det, at prisen på tynde,
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) er nået ned på sammeniveau som prisen på fiberplader (hardboard) af samme tykkelse.
Ifølge disse påstande vil indførelsen af antidumpingforanstalt-
ninger med det formål at forhøje prisen på fiberplader (hardboard)i Fællesskabet have den virkning, at prisen herpå vil stige til etniveau, der er højere end prisen på konkurrerende tynde,tørtfremstillede fiberplader (fibreboard). I de tilfælde, hvor de
tovaretyper kan substituere hinanden, vil antidumpingfo ranstalt-
ningerne medføre, at kunderne vil vælge at anvende tynde,tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i stedet for fiberplader(hardboard). Antidumpingforanstaltningerne vil med andre ordblot tjene til at mindske forbruget af fiberplader (hardboard) vedat tilskynde til at gå over til at forbruge tynde, tørtfremstillede
fiberplader (fibreboard).
(73)Det blev også gjort gældende, at der er stigende efterspørgsel eftertynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) med øgede inve-
steringer i produktionskapacitet og med potentielle mulighederfor at erstatte fiberplader (hardboard) til de fleste anvendelses-formål, hvis prisrelationerne ændrer sig.
b)Størrelsen af sektoren for tynde, tørtfremstillede fiberplader
(fibreboard)
(74)Som anført i betragtning 64 udgjorde produktionen af tynde,tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) mellem 500000 og
600000 m
3i 1997 med en stigning på ca. 50 % mellem 1993 og
1997. De fabrikker, der er specialiserede i produktionen af dissetynde plader (dvs. fabrikker udstyret med den såkaldte »kalander-presse«), kører i øjeblikket med næsten fuld kapacitetsudnyttelse,og hovedparten af de nye investeringer i sektoren for tynde,1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 17
▼B
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) vedrører fabrikker, der er
bedst i stand til at fremstille plader af »mellemtykkelse«, dvs.mellem 6 og 30 mm, som ikke er omfattet af denne undersøgelse.
Det er derfor ikke sandsynligt, at produktionen af tynde,
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) vil stige på kort sigt.
c)Konkurrencen mellem fiberplader (hardboard) og tynde,
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard)
(75)Som anført i betragtning 5-9 kan fiberplader (hardboard) ogtørtfremstillede fiberplader (fibreboard) teoretisk set substituerehinanden til mange anvendelsesformål, men de to varetypersforskellige fysiske egenskaber indebærer, at hver type har sinesærlige fordele og ulemper til bestemte anvendelsesformål.
(76)De eksporterende producenter gjorde gældende, at hvis der opståren tilstrækkelig ændring i de relative priser for de tokonkurrerende varetyper, kan de ekstra omkostninger, der erforbundet med eventuelle tekniske problemer i forbindelse med et
skifte til brug af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard),
overvindes, hvis prisfordelen sammenlignet med fiberplader(hardboard) er tilstrækkelig stor.
(77)EF-erhvervsgrenen påstod imidlertid, at substitueringen affiberplader (hardboard) med tynde, tørtfremstillede fiberplader(fibreboard) allerede har fundet sted til de anvendelsesformål,hvor sidstnævnte har en teknisk fordel, og at konkurrence-situationen på markedet i øjeblikket har fundet en ligevægt, som
ikke vil blive ændret væsentligt af de foreslåede antidumpingfor-
anstaltninger. Eftersom forbruget af fiberplader (hardboard) ersteget med 20 % i den betragtede periode, lader tallene formode,at fiberplader (hardboard) har været i stand til effektivt atkonkurrere med tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard),hvilket understøtter EF-erhvervsgrenens argumenter. Fortsatte
tekniske fremskridt i fremstillingen af tynde, tørtfremstillede
fiberplader (fibreboard) gør det imidlertid vanskeligt at vurdere, ihvilket omfang tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) ifremtiden vil blive anvendt på områder, der hidtil har væretdomineret af fiberplader (hardboard).
(78)Prisen på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) har i detmeste af den betragtede periode ligget over prisen på fiberplader(hardboard) af tilsvarende tykkelse, men da omkostningerne er
faldet på grund af teknologiske fremskridt, er priserne faldet støt i
hele perioden og nåede i 1997 ned på ca. samme niveau sompriserne på fiberplader (hardboard) af samme tykkelse fremstilleti Fællesskabet.
Det er uklart, om denne faldende udviklingstendens for priserne
på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) efterhånden
som omkostningerne reduceres som følge af teknologiske frem-
skridt vil fortsætte i nær fremtid. Klagende parter erklærer, at derikke kan forventes en yderligere væsentlig nedgang i priserne påtynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i Fællesskabet. Detpåstås, at varen nu har passeret den fase med hastig vækst, der erregistreret i de seneste år, og som førte til faldende enhedsom-
kostninger, og fabrikkerne er på vej mod fuld kapacitetsudnyttelse
med en omkostningsstruktur, der svarer til den, der er gældendefor fiberplader (hardboard). Prisen på tynde, tørtfremstilledefiberplader (fibreboard) forventes derfor, hvis der indføresendelige antidumpingforanstaltninger, at holde sig på samme
niveau som prisen på fiberplader (hardboard) fremstillet i
Fællesskabet.
(79)På den anden side er den kontinuerlige produktionsproces med
kalander, som anvendes til fremstilling af tynde, tørtfremstillede
fiberplader (fibreboard), ifølge den pågældende industri mereeffektiv end de flerlagspresser, der anvendes til fremstilling affiberplader (hardboard). Det anføres navnlig, at mængden afaffald og afskæringer i forbindelse med denne MDF-produkti-onsproces er langt lavere end ved anvendelsen af flerlagspresser,1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 18
▼B
selv om produktionshastigheden er større. Det påstås således, at
priserne på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) frem-stillet i Fællesskabet vil kunne fortsætte den nedadgående
tendens. Nogle af de interesserede parter forudsiger samme
udviklingstendens for priserne på tynde, tørtfremstillede fiber-plader (fibreboard), der importeres fra lande uden forFællesskabet.
Denne udvikling har følgevirkninger for anvendelsen af fiber-
plader (hardboard) i de sektorer, hvor der er tale om overlapningmed tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), såsommøbelindustrien. Hvis priserne på tørtfremstillede fiberplader
(fibreboard) fortsætter med at falde efter indførelsen af endelige
antidumpingforanstaltninger, er det muligt, at der vil ske enændring i forbrugsmønstret bort fra fiberplader (hardboard) tilfordel for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i demarkedssegmenter, hvor tørtfremstillede fiberplader (fibreboard)
kan substituere fiberplader (hardboard).
d)Konklusion vedrørende foranstaltningers følgevirkninger for
EF-erhvervsgrenen
(80)På baggrund af ovenstående analyse konkluderedes det, at det er
mest sandsynligt, at indførelsen af foranstaltninger vil have en
gunstig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation. Indføres derikke antidumpingforanstaltninger, vil dumpingimporten fortsatgive anledning til betydelige underbud i forhold til EF-erhvervs-grenens priser. I betragtning af de finansielle vanskeligheder, der
fremgår af skadesundersøgelsen, vil EF-erhvervsgrenens fortsatte
forretningsvirksomhed blive alvorligt truet, og en stor del afproduktionen i Fællesskabet af fiberplader (hardboard), som iøjeblikket sikrer, at en bred vifte af kundernes efterspørgsel kantilfredsstilles, vil være bragt i fare og nødsage brugerne til atvælge mellem alternativer, der ikke er optimale, såsom dumpin-
gimporten og andre træbaserede paneler.
Det skal påpeges, at selv om nogle af fordelene ved anti-
dumpingforanstaltninger kan tilfalde andre industrier end den
industri, der fremstiller fiberplader (hardboard), er det højstusandsynligt, at EF-erhvervsgrenen ville have anmodet ombeskyttelse mod illoyal konkurrence, hvis den ikke havdeforventet at opnå fordele af sådanne foranstaltninger.
Foranstaltningernes effektivitet kan imidlertid blive mindsket alt
afhængigt af det fremtidige prisforhold mellem fiberplader(hardboard) og tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), og en
fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundfor-
ordningen vil måske være berettiget, hvis udviklingen peger i denretning.
3.Følgevirkningerfortidligerelediproduktionskæden
(81)Da der er ikke er fremført yderligere bemærkninger, bekræftes de
foreløbige undersøgelsesresultater.
4.Følgevirkningerforimportørerne
(82)Da der er ikke er fremført yderligere bemærkninger, bekræftes de
foreløbige undersøgelsesresultater.
5.Følgevirkningerforbrugerne
(83)Alle de brugere, der medvirkede i undersøgelsen, var fabrikanter
af døre, som kun benyttede fiberplader (hardboard) importeret fraBrasilien. Det kunne fastslås, at importen fra Brasilien ikke harforårsaget skade for EF-erhvervsgrenen, og at der ikke børvedtages foranstaltninger over for dette land.
Følgevirkningerne for andre brugere forventes at blive minimale i
betragtning af de foreslåede toldsatser og den lille del afproduktionsomkostningerne, som fiberplader (hardboard) tegnersig for hos de fleste af disse brugere.1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 19
▼B
6.KonklusionvedrørendeFællesskabetsinteresser
(84)På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen
grund til at antage, at det vil være i modstrid med Fællesskabets
overordnede interesser at indføre endelige antidumpingforanstalt-
ninger mod importen af fiberplader (hardboard) med oprindelse ide lande, over for hvilke der skal vedtages endelige foranstalt-ninger.
G. FORESLÅEDEFORANSTALTNINGER
1.AfslutningafprocedurenmedhensyntilBrasilien
(85)På grundlag af konklusionerne af den endelige undersøgelse bør
proceduren vedrørende importen af den pågældende vare med
oprindelse i Brasilien afsluttes ved Kommissionens afgørelse1999/71/EF(
1) uden indførelse af foranstaltninger. De beløb, for
hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig anti-dumpingtold, bør derfor frigives. De tilsagn fra de toeksporterende producenter i Brasilien, der er godtaget, bortfalder
automatisk i overensstemmelse med artikel 8, stk. 6, i grundfor-
ordningen.
2.Endeligeforanstaltninger
a)Skadestærskel
(86)Skadestærsklen beregnedes efter samme metode, som er
beskrevet i forordningen om midlertidig told i betragtning 113,dog med en justering for handelsled for at tage hensyn til salg via
forhandlere.
(87)Der fastsattes en skadestærskel for hver af de berørte ekspor-
terende producenter på grundlag af disse sammenligninger, ogdenne tærskelværdi beregnedes i procent af cif-værdien af depågældendes eksport til Fællesskabet af varetyper, hvoraf derfandtes tilsvarende typer fremstillet i Fællesskabet.
b)De endelige foranstaltningers form og omfang
(88)På grundlag af ovenstående konklusioner om dumping, skade,
årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser undersøgtes det,
hvilken form for antidumpingforanstaltninger der skal træffes og
omfanget heraf for at afhjælpe den skadevoldende dumpingshandelsfordrejende virkninger og genskabe effektive konkurren-cevilkår på fællesskabsmarkedet.
De endelige foranstaltninger bør indføres i form af en værditold,
som anses for velegnet til at afhjælpe den skade, der er forårsagetaf dumpingimporten.
Da skadestærsklen var lavere end den dumpingmargen, der er
fastlagt for en af de samarbejdsvillige polske eksporterendeproducenter, fastsættes den endelige antidumpingtold for detteselskab i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundfor-
ordningen til en sats svarende til førstnævnte. For alle andre
eksporterende producenter er skadestærsklerne højere end detilsvarende dumpingmargener, og foranstaltningerne fastsættesderfor på grundlag af sidstnævnte. Det samme gælder forresttolden.
c)Tilsagn
(89)Som det fremgår af betragtning 115 ff. i forordningen om
midlertidig told havde de samarbejdsvillige eksporterende produ-center i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polenafgivet tilsagn, som Kommissionen havde godtaget midlertidigt.1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 20
(1) Se side 71 i denne Tidende.
▼B
Disse tilsagn, med undtagelse af de brasilianske selskabers
tilsagn, er i overensstemmelse med de endelige undersøgelses-resultater med hensyn til de mindstepriser, der er fastsat deri, og
de er godtaget endeligt ved Kommissionens afgørelse 1999/71/
EF.
3.Opkrævningafmidlertidigtold
(90)I betragtning af den alvorlige skade, som EF-erhvervsgrenen har
lidt, anses det for påkrævet, at de beløb, for hvilke der er stilletsikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold tilforordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med en satssvarende til den endelige told, der indføres —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af fiber-
plader (hardboard), der defineres som vådtfremstillede fiberplader af træ
eller andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks ellerandre organiske bindemidler, med densitet på over 0,8 g/cm
3,
henhørende under KN-kode ex 4411 1100 og ex 4411 19 00 (Taric-kode 4411 11 00*10 og 4411 19 00*10) og med oprindelse i Bulgarien,
Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende, beregnet af
nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for den pågældende
vare fremstillet af nedenanførte selskaber:
Land SelskabToldsats
(%)Taric-
tillægskode
Bulgarien Fazerles AD 7,1 8461
Alle andre selskaber 7,2 8900
Estland Alle selskaber 6,0 —
Letland Alle selskaber 4,7 —
Litauen Alle selskaber 11,4 —
Polen Alpex-Karlino SA 22,4 8479
Ekopłyta SA 7,0 8480
Zakłady Płyt Pil śniowych SA, Prze-
mysl9,1 8481
Koniecpolskie Zakłady Płyt
Pilśniowych SA, Przemysl11,4 8494
Zakłady Płyt Pil śniowych SA w
Krosnie Odrzanskim11,0 8495
Alle andre selskaber 34,8 8900
Rusland Alle selskaber 30,6 —
Artikel 2
1. Uanset artikel 1 pålægges den endelige told ikke import af
fiberplader (hardboard), som de i stk. 3 anførte selskaber fremstiller,eksporterer direkte og fakturerer til et importerende selskab i Fælles-
skabet, forudsat at betingelserne i stk. 2 er overholdt.
2. Ved fremlæggelse af angivelse til fri omsætning er toldfritagelsen
betinget af, at der for medlemsstaternes kompetente toldmyndigheder
fremlægges en gyldig tilsagnsfaktura, som er udstedt af et af deselskaber, der er anført i stk. 3. Tilsagnsfakturaen, hvis vigtigste indholder anført i bilaget, skal være i overensstemmelse med de bestemmelserfor sådanne fakturaer, som er fastsat i det tilsagn, som er godtaget vedKommissionens afgørelse 1999/71/EF.1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 21
▼M1
3. Import, der ledsages af en tilsagnsfaktura, angives under følgende
Taric-tillægskoder:
Land Virksomhed Taric-tillægskode
Bulgarien Fazerles AD 8496
Bulgarien Lessoplast AD 8497
Estland AS RepoVabrikud 8498
Litauen JSC Grigiskes 8510
Polen Alpex-Karlino SA 8511
Polen Czarna Woda Zaklady Plyt
Pilśniowych8600
Polen Ekoplyta SA 8513
Polen Zaklady Plyt Pil śniowych SA, Prze-
mysl8545
Polen Koniecpolskie Zaklady Plyt
Pilśniowych SA8546
Polen Zaklady Plyt Pil śniowych SA w
Krosnie Odrzanskim8547
Artikel 3
1. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1742/98
er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold med hensyn til
import af den pågældende vare med oprindelse i de lande, der er nævnt iartikel 1, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told.
2. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1742/98
er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold med hensyn tilimport af den pågældende vare med oprindelse i Brasilien, frigives.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De
Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat.1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 22
▼B
▼B
BILAG
Den i artikel 2, stk. 2, nævnte tilsagnsfaktura skal indeholde følgende
oplysninger
1. Vareindberetningskoden (som fastsat i den pågældende eksporterende
producents tilsagn).
2. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder:
— Selskabsvarekoden (CPC); om de pågældende fiberplader (hardboard) er
ubearbejdede eller bearbejdede; panelets tykkelse og nøjagtige mål med
angivelse i en parentes, om det har standardmål (STA) eller er afskåret
efter mål (CTS).
— KN-kode.— Den Taric-tillægskode, under hvilken de fakturerede varer kan told-
behandles ved Fællesskabets grænse (som anført i forordningen).
— Mængde (angives i m
2.
3. Beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:
— pris pr. kvadratmeter(1)
— gældende betalingsbetingelser— gældende leveringsbetingelser— samlede rabatter og prisafslag
4. Navnet på den importør, til hvem selskabet direkte har udstedt fakturaen.
5. Navnet på den medarbejder i det pågældende selskab, som har udstedt
tilsagnsfakturaen, samt følgende underskrevne erklæring: »Undertegnede
bekræfter, at salget af de varer, der er omfattet af denne faktura, og som er
solgt for direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab, finder sted inden for
rammerne af og på betingelserne i det tilsagn, der er afgivet af … [selskabets
navn] og godtaget af Europa-Kommissionen ved afgørelse 1999/71/EF(
2). Jeg
erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«1999R0194 — DA — 30.09.2001 — 001.001 — 23
(1) For tilsagnsfakturaer, der udstedes af den lettiske eksporterende producent, AS
»Bolderâja«, kan prisen pr. kvadratmeter for så vidt angår salg via salgsagenter iFællesskabet anføres på den tillægsfaktura, som agenten udsteder, i stedet for på dentilsagnsfaktura, som udstedes af AS »Bolderâja«. Er dette tilfældet, skal navnet påagenten også anføres på tilsagnsfakturaen.
(
2) Se side 71 i denne Tidende.