2001R1644 — DA — 14.08.2001 — 000.001 — 1
Dettedokumenteretdokumentationsredskab,oginstitutionernepåtagersigintetansvarherfor
►B RÅDETSFORORDNING(EF)Nr.1644/2001
af►C1 8.august2001 ◄
om ændring af forordning (EF) nr. 2398/97 om indførelse af en endelig antidumpingtold på
importenafsengelinnedafbomuldmedoprindelseiEgypten,IndienogPakistanogomsuspension
afanvendelsenherafforimportmedoprindelseiIndien
(EFT L 219 af 14.8.2001, s. 1)
Berigtiget ved:
►C1 Berigtigelse, EFT L 260 af 28.9.2001, s. 39 (1644/2001)
▼B
RÅDETSFORORDNING(EF)Nr.1644/2001
af►C1 8.august2001 ◄
om ændring af forordning (EF) nr. 2398/97 om indførelse af en
endeligantidumpingtoldpåimportenafsengelinnedafbomuldmedoprindelse i Egypten, Indien og Pakistan og om suspension af
anvendelsenherafforimportmedoprindelseiIndien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning tiltraktaten om oprettel se af Det EuropæiskeFællesskab, særlig artikel 133,
under henvisning tilRådets forordning (EF) nr. 1515/2001 af 23. jul i
2001 om de foranstaltninger, der skal træffes af EF på grundlag af en
rapport vedtaget af WTO's Tvistbilæggelsesorgan vedrørende anti-
dumping- og antisubsidieforanstaltninger (
1),
under henvisning tilRådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december
1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er
medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2) (»grundforordningen«),
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det
rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A.GÆLDENDEFORANSTALTNINGER
(1) Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 2398/97 (3) en endelig
antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med
oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan (»den endelige forord-
ning«). Den endelige forordning trådte i stedet forKommissionens forordning (EF) nr. 1069/97 af 12. juni 1997om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen afsengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og
Pakistan (
4) (»den midlertidige forordning«).
B.RAPPORTVEDTAGETAFTVISTBILÆGGELSESORGANETI
WTO
(2) Den 12. marts 2001 vedtog tvistbilæggelsesorganet i Verdens-
handelsorganisationen (WTO) en rapport fra appelorganet og enpanelrapport som ændret ved appelorganets rapport om sagen »DeEuropæiske Fællesskaber — antidumpingtold på importen afsengelinned af bomuld fra Indien« (rapporterne).
C.DENPÅGÆLDENDEVAREOGSAMMEVARE
(3) Den pågældende varer er bleget, farvet eller trykt sengelinned af
rent bomuld eller af en blanding af bomuld og kemofibre eller hør
(hvor hør ikke er det dominerende materiale) med oprindelse i
Indien, Pakistan og Egypten henhørende under KN-kodeex 6302 21 00 (Taric-kode 6302 21 00*81, 6302 21 00*89),ex 6302 22 90 (Taric-kode 6302 22 90*19), ex 6302 31 10(Taric-kode 6302 31 10*90), ex 6302 31 90 (Taric-kode6302 31 90*90), ex 6302 32 90 (Taric-kode 6302 32 90*19).
Rapporterne har ingen indflydelse på undersøgelsesresultaterne i
den endelige forordning vedrørende den pågældende vare ogsamme vare.2001R1644 — DA — 14.08.2001 — 000.001 — 2
(1) EFT L 201 af 26.7.2001, s. 10.
(2) EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2238/2000
(EFT L 257 af 11.10.2000, s. 2).
(3) EFT L 332 af 4.12.1997, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr.
554/2000 (EFT L 68 af 16.3.2000, s. 1).
(4) EFT L 156 af 13.6.1997, s. 11.
▼B
D.REVIDEREDE UNDERSØGELSESRESULTATER BASERET
PÅRAPPORTERNE
1.Indledendebemærkning
(4) Kommissionen omvurderede undersøgelsesresultaterne, idet der
blev taget hensyn til henstillingerne i rapporterne på grundlag af
oplysninger, der var indhentet under den oprindelige undersø-
gelse, der fandt sted i 1996/97. Omvurderingen viser, at der stadigforegår skadelig dumping, men dog på lavere niveauer.
Undersøgelsen af dumping omfattede perioden fra 1. juli 1995 til
30. juni 1996 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af de
parametre, der var relevante for skadesvurderingen, dækkede
perioden fra den 1. januar 1992 tiludgangen af undersøgel ses-perioden (30. juni 1996). Denne periode vil blive omtalt som »denbetragtede periode«.
2.Dumping
2.1.Indledning
(5) I denne del er anført de omvurderede undersøgelsesresultater, der
er baseret på henstillingerne i rapporterne vedrørende:
a) fastsættelse af salgs- og administrationsomkostninger og andre
generalomkostninger (SA & G) samt fortjeneste i henhold tilartikel 2, stk. 6, litra a), i grundforordningen med henblik påberegnede normale værdier, og
b) anvendelse af den såkaldte »nulsatsning«, når den vejede
gennemsnitlige toldmargen fastlægges.
(6) Alle de andre beregningsmetoder er de samme som i denoprindelige undersøgelse. For yderligere oplysninger henvises tilovennævnte midlertidige forordning og endelige forordning.
2.2.Stikprøver
(7) Der gøres opmærksom på, at i betragtning af det store antal
eksportører i de berørte lande blev det under den oprindeligeundersøgelse besluttet at anvende stikprøveteknikker i overens-stemmelse med artikel 17 i grundforordningen.
2.3.Indien
(8) Da kun én virksomhed ud af de fem i hovedstikprøven for Indien
havde et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg, og de
rentable hjemmemarkedstyper udgjorde mindre end 80 %, menover 10 % af det samlede hjemmemarkedssalg, var de beløb forSG & A-omkostninger og fortjeneste, der blev benyttet vedberegningen af den normale værdi, de faktiske omkostninger, dervar påløbet i denne virksomheds normale handel, jf. artikel 2, stk.
6, i grundforordningen.
(9) For at følge henstillingerne i rapporterne og bestemmelserne iartikel 2, stk. 6, litra a), i grundforordningen var de beløb for
SG & A-omkostninger og fortjeneste for de øvrige fire virk-somheder, der blev benyttet ved beregningen af den normaleværdi, det vejede gennemsnit af de beløb, som ovennævnteselskab med et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg og enreservevirksomhed, som også havde et repræsentativt samlet
hjemmemarkedssalg, rent faktisk havde pådraget sig og opnået.
Det skal bemærkes, at salg, der ikke er foregået i normal handel,ikke blev holdt udenfor, når det skulle fastsættes, hvor stor enfortjenstmargen der kunne tillægges de øvrige fire virksomheder.
(10) Det har ikke været nødvendigt med andre ændringer med hensyntil de oprindelige undersøgelsesresultaters vedkommende for såvidt angår eksportpris og justeringer ifølge artikel 2, stk. 10, igrundforordningen.2001R1644 — DA — 14.08.2001 — 000.001 — 3
▼B
(11) Den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi efter type
sammenlignedes med den vejede gennemsnitlige eksportpris efter
type, som fastsat ovenfor. I overensstemmelse med henstillin-gerne i rapporterne blev der ikke benyttet en nulsatsning vedberegningen af den samlede dumpingmargen for hver enkeltvirksomhed.
(12) De reviderede dumpingmargener i procent af cif-importprisen vedFællesskabets grænse er for Indiens vedkommende:
1. Anglo French Textiles 9,8 %
2. Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd og
Nowrosjee Wadia & Sons Ltd 5,5 %
3. Madhu Industries Ltd og Madhu International3,0 %4. Omkar Exports 0,0 %5. Prakash Cotton Mills Ltd 0,0 %.
(13) Samarbejdende selskaber, der ikke udvalgtes til stikprøven for
Indien, tildeltes den gennemsnitlige dumpingmargen for selska-berne i stikprøven, vejet på grundlag af deres eksportomsætning
til Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 9, stk. 6, i
grundforordningen sås der ved beregningen af denne gennem-snitlige dumpingmargen bort fra konstaterede nul- ogbagatelmargener. Denne reviderede dumpingmargen for Indien iprocent af cif-importprisen ved Fællesskabets grænse er på 5,7 %.
(14) For ikke-samarbejdsvillige virksomheder i Indien fastsattes enrevideret dumpingmargen på grundlag af de foreliggende faktiske
oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen. Samarbejdsni-
veauet under den oprindelige undersøgelse var højt. Det må derforanses for rimeligt at sætte dumpingmargenen for ikke-samar-bejdsvillige virksomheder til det samme som den højeste fastsattedumpingmargen for en virksomhed i stikprøven. Det ville nemlig
være at belønne manglende samarbejdsvilje, hvis det blev antaget,
at den dumpingmargen, der sættes for eksportører/producenter,som ikke samarbejdede, skulle være lavere end den højestemargen, der er fundet for en samarbejdsvillig eksportør/produ-cent. Denne reviderede restdumpingmargen for Indien i procent afcif-importprisen ved Fællesskabets grænse er på 9,8 %.
2.4.Egypten og Pakistan
(15) Undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for import med
oprindelse i Egypten og Pakistan er ikke blevet revideret. Depågældende dumpingmargener fremgår af betragtning 29-31 i denendelige forordning.
3.ErhvervsgreniFællesskabetogstikprøver
(16) Undersøgelsesresultaterne vedrørende definitionen af erhvervs-
grenen i Fællesskabet og dennes status er fortsat upåvirkede af
konklusionerne i rapporterne (se betragtning 34 i den endeligeforordning). Det samme gælder for stikprøverne af erhvervs-grenen i Fællesskabet (se betragtning 58-61 i den midlertidigeforordning).
4.Skade
4.1.Indledende bemærkning
(17) Rapporterne når frem til den konklusion, at Fællesskabet ikke
handlede i overensstemmelse med WTO-aftalen om gennem-førelse af artikel VI i den almindelige overenskomst om told ogudenrigshandel(»antidumpingaftal en«)
i) ved i dets analyse af erhvervsgrenens situation at tage
oplysninger om producenter, som ikke tilhører erhvervsgreneni Fællesskabet ifølge Rådets definition, med i overvejelserne2001R1644 — DA — 14.08.2001 — 000.001 — 4
▼B
ii) ved at undlade at evaluere alle relevante faktorer, der måtte
have indflydelse på situationen for erhvervsgrenen i Fælles-skabet, og især alle de faktorer, der er anført i artikel 3, stk. 4, i
antidumpingaftalen. I den forbindelse gøres der opmærksom
på, at fastsættelsen af produktivitet, lagerbeholdninger,kapacitetsudnyttelse, muligheden for at rejse kapital ellerinvesteringer, likviditet, lønninger samt størrelsen af dumping-margener ikke var udførligt beskrevet i den midlertidige og
den endelige forordning.
Panelet gav også udtryk for den holdning, at import, som
kunne tilskrives en producent/eksportør, som man havdefundet ikke foretog dumping, ikke kunne anses for at faldeind under begrebet »dumpingimport« i forbindelse medskadesanalyser. Men eftersom Indien ikke havde gjortindsigelse mod skadesresultaterne på dette grundlag, og der
ikke var fundet nogen indiske producenter, som ikke havde
foretaget dumping, nåede panelet ikke frem til konklusioner iden henseende. Kravet fra Indien om, at transaktioner, hvorder ikke var tale om dumping, skulle udelades fra skade-sanalysen, blev afvist som uberettiget.
(18) Konklusionerne om skade i den oprindelige undersøgelse blevigen undersøgt i lyset af panelets konklusioner. Det blev ogsåundersøgt, hvorvidt udeladelsen af indiske eksportører, som man
fandt ikke havde foretaget dumping, ville have ført til ændringer i
skadeskonklusionerne. Resultaterne af denne fornyede undersø-gelse fremgår af nedenstående.
(19) Den i betragtning 62 i den midlertidige forordning anførtefremgangsmåde blev revideret, idet oplysningerne om produ-center, som ikke tilhørte erhvervsgrenen i Fællesskabet, blevholdt uden for. I nærværende forordning blev oplysningerneanalyseret som følger:
i) for erhvervsgrenen i Fællesskabet, for tendenser vedrørende
produktion, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse ogvækst. Dataene stammede fra gennemgangen af svarene på
spørgeundersøgelsen fra de 17 producenter i stikprøven og fra
oplysninger indhentet om de øvrige 18 producenter, der hørerind under erhvervsgrenen i Fællesskabet.
ii) for fællesskabsproducenterne i stikprøven, for tendenser
vedrørende priser og rentabilitet, likviditet, muligheden forat rejse kapital eller investeringer, lagerbeholdninger, kapaci-tetsudnyttelse, lønninger og produktivitet, på grundlag af
ovennævnte svar på spørgeskemaundersøgelsen.
Desuden blev dumpingmargenens størrelse undersøgt.
4.2.Forbruget i Fællesskabet
(20) Resultaterne i betragtning 63 i den midlertidige forordning er
fortsat upåvirkede af henstillingerne i rapporterne. Der gøres
opmærksom på, at forbruget i Fællesskabet af den pågældende
vare (som målt ved produktion plus import minus eksport) faldtfra omkring 200 000 tons i 1992 tilomkring 186 000 tons iundersøgelsesperioden, et fald på ca. 7 %.
4.3.Kumulation, mængde, markedsandel og priser for importen
fra de berørte tre lande
(21) I den oprindelige undersøgelse fandt man, at dumpingimporten frade berørte tre lande steg fra 33 825 tons i 1992 til 46 656 tons i
undersøgelsesperioden, dvs. en stigning på 38 % i den betragtede
periode. I samme periode steg markedsandelen af dumpingim-porten fra 16,9 % til25,1 % (se betragtning 67 i den midl ertidigeforordning).
(22) Hvis importen fra eksportører, som man fandt ikke havdeforetaget dumping, udelades, vil stigningen i mængden afdumpingimport stadig være signifikant, som det fremgår afnedenstående tabel, nemlig på 30 %. Markedsandelen af denresterende import steg med 40 % i den betragtede periode. Det var2001R1644 — DA — 14.08.2001 — 000.001 — 5
▼B
stadigvæk mere end 21 % af markedet i Fællesskabet i
undersøgelsesperioden.
Dumpingimport 1992 1993 1994 1995Undersøgel-
sesperioden
Mængde (tons) 30 593 33 484 29 500 39 036 39 825
Indeks 100 109 96 128 130Markedsandel15,3 % 17,2 % 15,2 % 20,6 % 21,4 %
Indeks 100 112 99 135 140
(23)
Desuden gøres der opmærksom på, at priserne i den betragtede
periode på importen fra Indien og Egypten rent faktisk faldt med
op til18 % (se betragtning 80 i den midl ertidige forordning).Dette fald ændres ikke markant, hvis import fra indiskeeksportører, som man fandt ikke havde foretaget dumpingimport,udelades.
(24) I undersøgelsesperioden lå prisunderbudsniveauet for dumpin-gimporten med oprindelse i Indien på mellem 13,8 % og 40,7 %,udtrykt i procent af fællesskabserhvervsgrenens justerede
gennemsnitlige priser, og det påvirkes heller ikke, hvis import
fra eksportører, som man fandt ikke havde foretaget dumpingim-port, udelades. Der gøres opmærksom på, at for Pakistansvedkommende lå prisunderbudsniveauet på mellem 27,9 % og34,4 % og for Egyptens vedkommende på mellem 23,8 % og53,7 %.
4.4.Fællesskabserhvervsgrenens situation
4.4.1. Almindelige bemærkninger
(25) Der gøres opmærksom på, at i undersøgelsesperioden blev det
fastslået, at ikke alle de skadesfaktorer, der er anført i artikel
3, stk. 4, i antidumpingaftalen (artikel 3, stk. 5, i grundfor-
ordningen), havde haft en indvirkning påfællesskabserhvervsgrenens situation. Dette gjaldt lagerbehold-ninger og produktionskapacitet.
(26) Desuden blev det også fastslået, at nogle faktorer i realiteten varnært forbundet med en række skadesfaktorer, som var nærmerebeskrevet i forordningerne. Dette gjaldt især for produktivitetsammen med produktion og beskæftigelse, og likviditet og afkast
af investeringer sammen med rentabilitet. Derfor var det kun
udviklingen af de vigtigste skadesfaktorer, der blev taget op i denmidlertidige og den endelige forordning.
(27) Udersøgelsesresultaterne nedenfor vedrører kun erhvervsgrenen iFællesskabet som defineret i betragtning 34 i den endeligeforordning. De under nr. ii) i betragtning 17 anførte indikatorer erblevet fastlagt på stikprøveniveau.
4.4.2. Lagerbeholdninger og produktionskapacitet
(28) Det blev fastslået, at disse indikatorer ikke havde nogen
indflydelse på fællesskabserhvervsgrenens situation.
(29) For lagerbeholdninger er der to årsager hertil. For det første finderproduktionen (f.eks. af trykte mønstre) ofte sted efter eller iforventning om ordrer fra private kunder, hvorved muligheden forudelukkende at producere til lagerbeholdninger begrænses. For
det andet finder lagervurderingen ofte sted den 31. december,
hvilket er når højsæsonen for sengelinnedsektoren er ved at rindeud. Der kan være store lagerudsving fra år til år, alene på grund afstore ordrer, der fragår lageret den 30. december den ene sæsonog 2. januar den næste sæson. Der kunne ganske vist konstateresen vis stigning i lagerbeholdningen hos nogle virksomheder, men2001R1644 — DA — 14.08.2001 — 000.001 — 6
▼B
hverken klageren eller nogen fællesskabsproducent i stikprøven
anførte stigning i lagerbeholdningen som bevis for, at der varforvoldt skade. En stigning i lagerbeholdningen i denne sektor
kan således være tegn på stigning i faktiske, forventede ordrer
snarere end på usolgt produktion.
(30) Med hensyn til produktionskapacitet er erhvervsgrenen i Fælles-
skabet karakteriseret ved et stort antal meget fleksible små og
mellemstore virksomheder. Det er relativt let at købe og sælgemaskiner eller anvende dem til andre produkter. Under disseomstændigheder var det yderst vanskeligt at opnå pålidelige talfor produktionskapaciteten i den betragtede periode i denforeliggende sag. Undersøgelsen viste imidlertid, at mange af
producenterne var i stand tilat oprethol de en høj kapacitetsud-
nyttelsesgrad, og at de endog måtte lægge overskudsproduktionud til underleverandører for at kunne have en høj udnyttelse også ibetrængte perioder.
4.4.3. Produktion, beskæftigelse og produktivitet
(31) Resultaterne i betragtning 81 og 91 i den midlertidige forordning
vedrørende produktion og beskæftigelse i erhvervsgrenen iFællesskabet bekræftes. Erhvervsgrenen i Fællesskabet var istand til at forøge sin samlede produktion af sengelinned fra39 370 tons i 1992 til 42 781 tons i undersøgelsesperioden, altsåen stigning på 8,7 %. I mellemtiden faldt beskæftigelsen med
5,3 %. Denne udvikling konstateredes også hos producenterne i
stikprøven.
(32) En kombination af disse to faktorer kan forklare den forbedredeproduktivitet for fællesskabsproducenterne i stikprøven i den
betragtede periode.
Erhvervsgrenen i
Fællesskabet1992 1993 1994 1995Undersøgel-
sesperioden
Produktivitetsin-
deks100 99 110 111 111
4.4.4. Lønninger
(33)
Erhvervsgrenen i
Fællesskabet1992 1993 1994 1995Undersøgel-
sesperioden
Lønninger (indeks) 100 102 98 107 107
På trods af faldet i antallet af ansatte steg den samlede lønsum til
ansatte, der direkte arbejder i sengelinnedsektoren med 7 % i denbetragtede periode. Gennemsnitslønnen pr. ansat steg med 6 % fra1993 indtiludgangen af undersøgel sesperioden, men skalses i
forhold til en stinging på 5,5 % i forbrugerpriserne i Fællesskabet
i samme periode (se betragtning 86 i den midlertidige forordning).
4.4.5. Salgsmængde, markedsandel og prisudvikling
(34) Tallene for salgsmængde, værdi, markedsandel og prisudvikling,
som de fremgår af betragtning 82-88 i den midlertidige forord-ning, er for fællesskabsproducenterne i stikprøven, medmindre
andet er anført. De bekræftes hermed.
(35) I den betragtede periode steg fællesskabserhvervsgrenens salg
svagt fra 36 205 tons til36 553 tons, en stigning på 1 %. I denperiode steg dens markedsandelogså l idt, fra 18,1 % til19,7 % på
grund af mere salg af nicheprodukter af høj værdi.
Erhvervsgrenen i
Fællesskabet1992 1993 1994 1995Undersøgel-
sesperioden
Salgsmængde (tons) 36 205 34 505 37 726 37 555 36 5532001R1644 — DA — 14.08.2001 — 000.001 — 7
▼B
Erhvervsgrenen i
Fællesskabet1992 1993 1994 1995Undersøgel-
sesperioden
Indeks 100 95 104 104 101
4.4.6. Rentabilitet, likviditet og afkast af investering-
er
(36) Resultaterne i betragtning 89 i den midlertidige forordningvedrørende rentabilitet bekræftes. Rentabiliteten for erhvervs-
grenen i Fællesskabet faldt fra 3,6 % til 1,6 % af omsætningen iden betragtede periode, altså et fald på mere end 50 %. Med andreord svandt fællesskabserhvervsgrenens fortjeneste ind fra 10 mio.ECU i 1992 til 4,6 mio. ECU i undersøgelsesperioden, altså et
fald på omkring 5,4 mio. ECU i løbet af den betragtede periode.
(37) Likviditeten i erhvervsgrenen i Fællesskabet udviklede sig påfølgende måde:
Erhvervsgrenen i
Fællesskabet1992 1993 1994 1995Undersøgel-
sesperioden
Likviditet
(1 000 ECU)25 566 16 663 20 446 17 475 18 432
Indeks 100 65 80 68 72
(38) Fra 1992 til undersøgelsesperioden blev likviditeten ved med at
være positiv, men den faldt med 28 % eller med omkring 7 mio.ECU. Således fulgte likviditeten og rentabiliteten i erhvervs-grenen i Fællesskabet samme faldende tendens i den betragtede
periode.
(39) Med hensyn tilafkast af investeringer viste undersøgel sen, atvedligeholdelsen af produktionsmaskinerne var hovedmålet for
fællesskabserhvervsgrenens investeringer i den betragtedeperiode:
Erhvervsgrenen i
Fællesskabet1992 1993 1994 1995Undersøgel-
sesperioden
Fortjeneste/investe-
ringer1 6 %7 %1 4 %8 % 7 %
Indeks 100 45 87 50 45
(40) Den almindelige tendens for afkastet af investeringer svarer til
tendensen for rentabiliteten.
4.4.7. Evnen tilat rejse kapital
(41) I den betragtede periode steg den kapital, der blev rejst med
bankkreditter af erhvervsgrenen i Fællesskabet med 3 %.
Erhvervsgrenen i
Fællesskabet1992 1993 1994 1995Undersøgel-
sesperioden
Kreditter
(1 000 ECU)141 400 118 700 117 000 133 800 145 100
Indeks 100 84 83 95 103
(42) I undersøgelsesperioden var der ingen krav fra erhvervsgrenen i
Fællesskabet eller noget tegn på, at erhvervsgrenen havdeproblemer med at rejse den kapital, der var nødvendig til densvirksomhed. I betragtning af at der ikke blev foretaget større2001R1644 — DA — 14.08.2001 — 000.001 — 8
▼B
investeringer af erhvervsgrenen i Fællesskabet, kan det med
rimelighed formodes, at de fleste af kreditterne blev benyttet til atfinansiere den daglige virksomhed i sengelinnedsektoren. Det
ekstra behov for kreditter i undersøgelsesperioden kan sandsyn-
ligvis begrundes med den faldende likviditet.
4.4.8. Vækst og faktorer, som påvirker hjemmemar-
kedspriserne
(43) Det bemærkes, at EF-erhvervsgrenens vækst var særlig negativmellem 1994 og undersøgelsesperioden med hensyn til salgs-mængde (– 1 173 tons). Væksten i markedsandelen var megetbegrænset i samme periode (+ 0,2 procentpoint) og var endda
negativ mellem 1995 og undersøgelsesperioden. Samtidig var
væksten i lavprisdumpingimportens markedsandel hele tidenpositiv og var betydelig. Mellem 1994 og undersøgelsesperiodensteg dumpingimporten med 35 % (+ 10 315 tons), og væksten imarkedsandelvar høj, neml ig 6,2 procentpoint.
(44) Ved vurderingen af faktorer, som påvirkede hjemmemarkeds-priserne, fokuserede analysen hovedsagelig på den faldende
efterspørgselog priserne på råbomul d.
Det fremgik klart af undersøgelsen, at det tomrum, der var
forårsaget af fabrikslukninger i Fællesskabet og faldet i importenfra visse tredjelande i den betragtede periode, blev fyldt ud afimporten fra de pågældende lande, der for størstedelens vedkom-
mende fandtes at have fundet sted tildumpingpriser. Da
dumpingimportens priser var de laveste priser hos alle deerhvervsdrivende, som solgte sengelinned på fællesskabsmar-kedet, konkluderes det, at faldet i efterspørgslen ikke i sig selvhavde afgørende virkning på priserne, især EF-erhvervsgrenenspriser.
(45) Prisen på råbomuld, som kan tegne sig for op til 15 % af desamlede omkostninger for sengelinned, steg betydeligt i den
betragtede periode. Under redelige markedsforhold ville produ-
centerne normalt have kunnet overvælte denneomkostningsstigning på kunderne. Det fremgik af undersøgelsen,at EF-erhvervsgrenen ikke kunne gøre dette i det foreliggendetilfælde.
(46) Det bemærkes også, at der var et betydeligt prisunderbud, jf.betragtning 24.
4.4.9. Dumpingmargenens størrelse
(47) For så vidt angår indvirkningerne på fællesskabserhvervsgrenen
af størrelsen af den faktiske dumpingmargen kan de ikke anses forubetydelige i betragtning af mængden og priserne på importen fra
de berørte lande.
4.5.Konklusion om skade
(48) Undersøgelsen viste klart, at importen fra de berørte lande steg
markant i den betragtede periode. Målt i mængde var stigningenhelt oppe på 38 % eller 12 800 tons, og deres markedsandel stegmed 8,2 procentpoint.
(49) Undersøgelsen viste også, at priserne på den pågældende importfaldt betydeligt, og at der var tale om signifikant prisunderbud fraalle tre lande. Priserne faldt med op til 18 %, og der blev fundetunderbudsmargener på fra 11,9 % til53,7 %.
(50) Det lykkedes ganske vist erhvervsgrenen i Fællesskabet, somtidligere defineret, at forøge produktionen og svagt øge salgs-
mængden og markedsandelen ved at koncentrere sig mere om salg
af nicheprodukter af høj værdi, men den led under faldende ogutilstrækkelig rentabilitet, hvilket hovedsageligt skyldtes, atpriserne ikke var i stand tilat afspejl e omkostningsstigningernefor råbomuld eller holde trit med inflationen af priserne påforbrugsvarer. Skadesindikatorerne for rentabiliteten, som f.eks.2001R1644 — DA — 14.08.2001 — 000.001 — 9
▼B
likviditet og afkast af investeringer, viste også en faldende
tendens. Det samme gjaldt beskæftigelsen.
(51) Ud fra dette og især på grund af den faldende og utilstrækkeligerentabilitet og pristryk, som erhvervsgrenen i Fællesskabet ledunder, bekræftes resultaterne i den endelige forordning, hvoraf detfremgår, at erhvervsgrenen i Fællesskabet havde lidt væsentlig
skade.
5.Årsagssammenhæng
5.1.Indledning
(52) Ud fra ovenstående resultater vedrørende dumping og skade blev
der ligeledes foretages en fornyet undersøgelse af analysen afårsagssammenhængen i den midlertidige og den endelige forord-
ning.
(53) Ifølge panelets og appelorganets henstillinger skulle der kunne
påvises en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og
situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet, dvs. de ovennævnte
35 producenter. Derfor blev oplysningerne om eksisterendeproducenter, som ikke hørte under erhvervsgrenen i Fællesskabet,eller producenter, som i forvejen lukkede deres sengelinnedope-rationer ned (se betragtning 105, 109 og 110 i den midlertidigeforordning), ikke anset for at være relevante for analysen af
årsagssammenhængen.
5.2.Dumpingimportens følgevirkninger
(54) Der gøres opmærksom på, at dumpingimporten fra de berørte tre
lande steg med 12 800 tons i absolutte tal og med 38 % i procent
(9 200 tons eller 30 %, hvis importen fra eksportører, som man
fandt ikke havde foretaget dumping, udelades). Dumpingimpor-tens markedsandelsteg i den betragtede periode fra 16,9 % til25,1 %, altså med 8,2 procentpoint (fra 15,3 % til 21,4 %, altså6,1 procentpoint, hvis importen fra eksportører, som man fandtikke havde foretaget dumping, udelades). I undersøgelsesperioden
var dens vejede gennemsnitlige underbudsmargen på omkring
29 %.
(55) Fællesskabserhvervsgrenens salg steg med 348 tons, og dens
markedsandelsteg fra 18,1 % til19,7 %, al tså med 1,6
procentpoint. Fællesskabserhvervsgrenens vejede gennemsnitligesalgspris forblev i det store og hele uforandret.
(56) Der gøres også opmærksom på (i betragtning 97 i den
midlertidige forordning), at markedet for sengelinned er kende-
tegnet ved varesubstitutionsmuligheder og gennemsigtighed.Store indkøbere i Fællesskabet af sengelinned, som kan sikre enhøj produktionskapacitet og derfor have visse stordriftsfordele, ermeget prisfølsomme. Ud fra dette kan det konkluderes, at de lave
priser, som tilbydes af de berørte eksporterende producenter,
sammen med deres betydelige og voksende markedsandel harudøvet et løbende nedadgående pres på priserne på fællesskabs-markedet.
(57) Tiltrods for den kendsgerning, at det l ykkedes for erhvervsgreneni Fællesskabet at flytte produktionen og salget til nichemarkederfor højværdivarer for at bevare produktions- og salgsniveauet,steg de gennemsnitlige salgspriser således ikke.
(58) Som anført i betragtning 99 i den midlertidige forordning varpristryk og deraf følgende faldende rentabilitet de vigtigsteindikatorer, hvorpå det kunne konkluderes, at erhvervsgrenen iFællesskabet led væsentlig skade. I betragtning af sammenfaldet i
tid mellem forværringen af fællesskabserhvervsgrenens situation
og den markante stigning i dumpingimporten till ave priserbekræftes det, at der var en direkte forbindelse mellem denneimport og den konstaterede væsentlige skade. Undersøgelses-resultaterne i betragtning 96-99 i den midlertidige forordning kanderfor bekræftes.2001R1644 — DA — 14.08.2001 — 000.001 — 10
▼B
5.3.Følgevirkningerne af andre faktorer
(59) Følgevirkningerne af andre faktorer på fællesskabserhvervs-
grenens situation blev ligeledes undersøgt.
5.3.1. Stigning i råvarepriser
(60) Undersøgelsesresultaterne i betragtning 102 og 103 i den
midlertidige forordning kan bekræftes.
5.3.2. Udviklingen i forbruget i Fællesskabet
(61) Der gøres opmærksom på, at visse eksportører foreslog, at en af
fællesskabserhvervsgrenen lidte skade skulle tilskrives detløbende fald i det samlede forbrug af den pågældende vare, derudgjorde 7 % mellem 1992 og undersøgelsesperioden.
Undersøgelsen viste, at fællesskabserhvervsgrenens salg steg
svagt med 348 tons, importen fra andre tredjelande til priser,
der lå under fællesskabserhvervsgrenens priser, steg med over5 000 tons, og dumpingimporten fra de berørte tre lande steg medomkring 12 800 tons. Det var især fællesskabsproducenter, somikke hørte ind under fællesskabserhvervsgrenen, der mærkedeindvirkningen af det faldende forbrug.
(62) Desuden skalder gøres opmærksom på, at det l ykkedes forerhvervsgrenen i Fællesskabet at øge sit salg af nicheprodukterved at tilpasse og udvide sit eksisterende udvalg af varer tilbestemte markedssegmenter. Det er således klart, at erhvervs-
grenen i Fællesskabet næsten ikke, om overhovedet, var påvirket
af udviklingen i forbruget i Fællesskabet.
5.3.3. Import fra andre tredjelande
(63) Resultaterne i betragtning 100 og 101 i den midlertidige
forordning forbliver upåvirkede.
5.3.4. Konkurrence fra ikke-klagende producenter i
Fællesskabet
(64) Resultaterne i betragtning 107 og 108 i den midlertidigeforordning forbliver upåvirkede.
5.4.Konklusion om årsagssammenhæng
(65) Ovenstående analyse viser, at der er en klar og direkte forbindelse
mellem stigningen i mængden og priseffekten af dumpingim-
porten og den væsentlige skade, der er påført erhvervsgrenen iFællesskabet.
(66) Undersøgelsen har vist, at de berørte lande øgede deres eksportmed 38 % eller med 12 800 tons. Det svarer til en stigning imarkedsandelen på 8,2 procentpoint. Det er klart, at tilstedevæ-relsen af stigende mængder af import til lave priser havde enbetydelig indvirkning på det samlede marked.
(67) Selv om det lykkedes erhvervsgrenen i Fællesskabet at øgesalgsmængden lidt takket være mere salg af nicheprodukter af højværdi, er det klart, at importen fra de berørte lande forhindrededenne erhvervsgren i at få en større delaf det marked, som varoverladt fra andre tredjelande og fællesskabsproducenter i den
betragtede periode.
(68) Den direkte sammenhæng mellem følgevirkningen af dumpin-
gimporten og den skade, som erhvervsgrenen i Fællesskabet har
lidt, viser sig yderligere ved høje underbudsmargener, hvilket kan
forklare de berørte landes forøgede markedsandel. Det under-bygges også af den indvirkning, som faldet i importprisen havdepå erhvervsgrenen i Fællesskabet. Priserne blev trykket, ogrentabiliteten faldt fra 3,6 % i 1992 til 1,6 % i løbet afundersøgelsesperioden.2001R1644 — DA — 14.08.2001 — 000.001 — 11
▼B
(69) Analysen af virkningerne af andre faktorer end dumpingimporten
på fællesskabserhvervsgrenens situation har ligeledes bekræftet
ovennævnte direkte årsagssammenhæng.
(70) Følgelig bekræftes konklusionen i betragtning 43 i den endeligeforordning om, at dumpingimporten fra Egypten, Indien ogPakistan har forvoldt væsentlig skade for erhvervsgrenen iFællesskabet.
6.Fællesskabetsinteresser
(71) Indholdet og konklusionerne i betragtning 44-46 i den endelige
forordning forbliver upåvirkede af rapporterne.
E.ÅRSAGERTILSUSPENSIONAFFORANSTALTNINGERNE
(72) Som vist ovenfor fremgår det af en udførlig undersøgelse af de
kendsgerninger, der var konstateret i den oprindelige undersø-gelse, hvor der er taget hensyn til henstillingerne i rapporterne, atimporten fra Egypten, Indien og Pakistan stadig foregik tildumpingpriser med heraf følgende skade. Til trods for dette
mener Rådet ikke, at det er hensigtsmæssigt at fortsætte med at
opkræve told for eksport fra Indien af de årsager, der er angivetnedenfor.
(73) Der gøres opmærksom på, at resultaterne er baseret påoplysninger, der blev indsamlet i 1996/97.
(74) En mere vidtgående undersøgelse af indvirkningen af henstillin-gerne i rapporterne ville have krævet, at anvendelsen af deforskellige alternative muligheder (f.eks. andre metoder til
beregning af SG & A og fortjeneste, som anført i artikel2, stk.
6, litra b) og c), i grundforordningen), bortset fra dem, der irapporterne blev fundet uanvendelige, skulle være taget op tilundersøgelse. Det har imidlertid vist sig ikke at være muligt idette tilfælde, eftersom der ikke var indhentet de fornødneoplysninger i den oprindelige undersøgelse. Således blev det
inden udgivelsen af rapporterne ikke anset for relevant hverken at
indhente sådanne oplysninger eller at bruge dem til verifika-tionen. Fastsættelsen af fortjenstmargenen i forbindelse medfastsættelsen af den normale værdi for eksportører udentilstrækkeligt salg i normal handel er baseret på en metode, som
der blev slået til lyd for i rapporten fra appelorganet. Rådet mener
dog ikke, at denne metode, som er fremhævet af appelorganet, erhensigtsmæssig i dette særlige tilfælde, ikke mindst fordi denmedfører diskriminerende behandling af eksportører, hvis egenfortjenstmargen er udnyttet, og eksportører, som falder ind underartikel2, stk. 6, l itra a), i grundforordningen (dvs. for hvem der
anvendes det vejede gennemsnit af SG & A og fortjenstmargener
for andre eksportører). Det er også i modstrid med princippet omgenerelt at basere den normale værdi på tal for salg, der er sket inormalhandel .
(75) Under disse ganske særlige omstændigheder blev det anset for atvære bedst at ændre den endelige forordning med de dumping-margener, der fremgår af betragtning 12-14, som i alle tilfælde er
lavere end skadesmargenerne, og at suspendere opkrævningen af
told til de ovennævnte satser for at give alle berørte interesseredeparter mulighed for at indsende oplysninger/bemærkninger og igivet fald anmode om at få genoptaget undersøgelsen.
(76) Alle direkte berørte parter, dvs. de indiske myndigheder, deindiske eksportører og deres sammenslutning samt erhvervs-grenen i Fællesskabet i særdeleshed, modtog oplysninger om de
omvurderede resultater, og fik lejlighed til at fremsætte
bemærkninger og blive hørt. De mundtlige og skriftligebemærkninger fra disse parter blev taget med i overvejelserne,men har ikke ændret ved de konklusioner, man er nået frem til idenne forordning.
(77) Alle anmodninger om undersøgelser samt bemærkninger ogoplysninger indsendes skriftligt til følgende adresse:2001R1644 — DA — 14.08.2001 — 000.001 — 12
▼B
Europa-Kommissionen
Generaldirektoratet for HandelDirektorat B og C
TERV 0/13
Rue de la Loi/Wetstraat 200B-1049 Bruxelles/BrusselFax (32-2) 295 65 05Telex COMEU B 21877.
(78) Hvis der ikke bliver indledt en undersøgelse senest seks månederefter ikrafttrædelsen af denne forordning på grundlag af enanmodning om undersøgelse fra en af de interesserede parter,udløber antidumpingforanstaltningen automatisk for import med
oprindelse i Indien. Hvis der bliver indledt en sådan undersøgelse
inden ovennævnte seks måneder, fortsætter suspensionen underden fornyede undersøgelse —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Artikel1 i forordning (EF) nr. 2398/97 ændres sål edes:1) I stk. 2 er toldsatsen for Indien 9,8 % (Taric-tillægskode 8900).
2) I stk. 3 er toldsatsen for Indien 5,7 % (Taric-tillægskode 8042).
3) I stk. 4 er toldsatserne for indiske virksomheder som følger:
Land Producent Toldsats Taric-tillægskode
Indien Anglo French Textiles 9,8 % 8044
The Bombay Dyeing & Manufactu-
ring Co. Ltd5,5 % 8045
Nowrosjee Wadia & Sons Ltd 5,5 % 8045
Madhu Industries Ltd 3,0 % 8046
Madhu International3,0 % 8046
Omkar Exports 0,0 % 8047
Prakash Cotton Mills Ltd 0,0 % 8048
Artikel 2
1. Anvendelse af den i artikel 1 anførte antidumpingtold suspenderes
herved for import med oprindelse i Indien.
2. Den i artikel 1 anførte antidumpingtold udløber seks måneder efter
ikrafttrædelsen af denne forordning for Indiens vedkommende,
medmindre der er blevet indledt en undersøgelse inden denne dato.
Under en sådan fornyet undersøgelse forbliver anvendelsen af anti-dumpingforanstaltningen i henhold til stk. 1 suspenderet.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De
Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat.2001R1644 — DA — 14.08.2001 — 000.001 — 13