1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 29. juli 1991
om kørekort
(91/439/EØF)
(EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Rådets direktiv94/72/EF af 19. december 1994 L 337 86 24.12.1994
►M2Rådets direktiv96/47/EF af 23. juli 1996 L 235 1 17.9.1996
Ændret ved:
►A1Tiltrædelsesakt for Østrig, Finland og Sverige C241 21 29.8.1994
(tilpasset ved Rådets beslutning 95/1/EF, Euratom, EKSF) L 1 1 1.1.1995
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 29. juli 1991
om kørekort
(91/439/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske
Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 75,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(3),
og
ud fra følgende betragtninger:Som led i den fælles transportpolitik og med henblik på at bidrage til at
forbedre færdselssikkerheden på vejene samt for at øge bevægeligheden
for personer, som bosætter sig i en anden medlemsstat end den, hvor dehar bestået en køreprøve, er det ønskeligt, at der findes et nationaltkørekort efter en EF-model, som medlemsstaterne anerkender gensidigt,og som ikke skal ombyttes;
et første skridt i den retning var udstedelsen af Rådets første direktiv 80/
1263/EØF af 4. december 1980 om indførelse af et EF-kørekort(
4), som
foreskriver en EF-model for nationale kørekort, medlemsstaternesgensidige anerkendelse af nationale kørekort og ombytning af kørekortfor indehavere, som skifter bopæl eller arbejdssted fra en medlemsstat tilen anden; disse fremskridt bør følges op;
EF-modellen for nationale kørekort, der er indført ved direktiv 80/1263/
EØF,bør tilpasses, blandt andet for at tage hensyn til harmoniseringen af
kategorierne og underkategorierne af køretøjer og for at gøre det lettere
at forstå kørekortene såvel i som uden for Fællesskabet;
af hensyn til færdselssikkerheden er det nødvendigt at fastsætte
minimumskravfor udstedelse af kørekort;
det fastsættes i artikel 3 i direktiv80/1263/EØF, at der skal v edtages
endelige bestemmelser, der tager sigte på, at de i denne artikelomhandlede køretøjskategorier skal være almindeligt gældende i
Fællesskabet uden mulighed for undtagelser, hvilket også skal gælde
for vilkårene for kørekorts gyldighed;
der bør være mulighed for at underopdele de nævnte køretøjskategorier
for især at fremme en gradvis adgang til at føre disse køretøjer af hensyntil færdselssikkerheden og for at tage hensyn til den nuværende situationi de forskellige medlemsstater;
der skal vedtages særlige bestemmelser med henblik på at lette fysisk
handicappedes adgang til at føre et køretøj;
artikel 10 i direktiv80/1263/EØF foreskriv er en mere gennemgribende
harmonisering af normerne for de prøver, som føreren skal bestå, og for
udstedelse af kørekort; med henblik herpå bør det fastsættes, hvilkekundskaber og færdigheder samt hvilken adfærd der må kræves for atføre motorkøretøjer, og køreprøven skal udformes i overensstemmelsehermed, og minimumsnormerne for den fysiske og psykiske egnethed til
at føre sådanne køretøjer skal defineres på ny;
bestemmelserne i artikel 8 i direktiv80/1263/EØF, særlig den tv ungne
ombytning af kørekortet inden et år i tilfælde af bopælsændring, er enhindring for den frie bevægelighed for personer og kan ikke accepteres i1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 2
(1) EFT nr. C 48 af 27. 2. 1989, s. 1.
(2) EFT nr. C 175 af 16. 7. 1990, s. 40.
(3) EFT nr. C 159 af 26. 6. 1989, s. 21.
(4) EFT nr. L 375 af 31. 12. 1980, s. 1.
▼B
betragtning af de fremskridt, der er nået inden for rammerne af den
europæiske integration;
medlemsstaterne bør desuden ud fra hensynet til vejtrafikken og
færdselssikkerheden kunne anvende de nationale forskrifter for inddra-
gelse, suspension og annullation af kørekortet på indehaveren af etkørekort, som har erhvervet sin sædvanlige bopæl på deres område —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
1. I overensstemmelse med dette direktiv indfører medlemsstaterne
nationale kørekort, som svarer til den EF-model, der er afbildet i bilag I►
M2eller Ia◄.►M1Republikken Finland og Kongeriget Sverige
kan dog fortsat udstede kørekort efter deres nuværende model indtil den
31. december 1997. ◄
2. De kørekort, som medlemsstaterne udsteder, anerkendes gensidigt.3. Når indehaveren af et gyldigt kørekort erhverver sædvanlig bopæl i
en anden medlemsstat end den, der har udstedt kørekortet, kanværtsmedlemsstaten lade sine nationale bestemmelser med hensyn tilgyldighedsperiode, lægekontrol og fiskale forhold finde anvendelse på
den pågældende person og kan påføre kørekortet sådanne påtegninger,
som er nødvendige af administrative hensyn.
Artikel 2
1. Nationalitetsbetegnelse for den medlemsstat, der har udstedt et
kørekort, skal fremgå af mærket på side 1 i modellen til EF-kørekortet.
2. Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at undgå
risiko for, at kørekort forfalskes.
3. Med samtykke fra Kommissionen kan medlemsstaterne tilpasse
modellen i bilag I ►
M2eller Ia◄i det omfang, edb-behandling af
kørekort gør det påkrævet.
4. Med forbehold af de bestemmelser, som Rådet vedtager på
området, må de modeller, som er beskrevet i bilag I og Ia, ikkeindeholde elektroniske edb-anordninger.
Artikel 3
1. Det i artikel 1 omhandlede kørekort giver ret til at føre følgende
kategorier af køretøjer:
kategori A:
— motorcykel, med eller uden sidevogn
kategori B:
— bil med tilladt totalmasse på ikke over 3 500kg med højst otte
siddepladser foruden førerens plads; til en sådan bil kan kobles etpåhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg
— enhed bestående af et trækkende køretøj af kategori B og et
påhængskøretøj med samlet tilladt totalmasse på ikke over 3 500 kg
og med en tilladt totalmasse for påhængskøretøjet, der ikke
overstiger det trækkende køretøjs egenmasse
kategori B+E:
— enhed af sammenkoblede køretøjer, som består af et trækkende
køretøj af kategori B og et påhængskøretøj, men som ikke henhørerunder kategori B
kategori C:
— bil med tilladt totalmasse på over 3500 kg, bortset fra de under D
nævnte; til en sådan bil kan kobles et påhængskøretøj med tilladttotalmasse på ikke over 750 kg1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 3
▼M2
▼B
▼B
kategori C+E:
— enhed af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj
af kategori C og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på over750 kg
kategori D:— bil med over otte siddepladser foruden førerens plads; til en sådan bil
kan kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over750 kg
kategori D+E:
— enhed af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj
af kategori D og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på over
750 kg.
2. Inden for kategori A, B, B + E, C, C + E, D og D + E kan der
udstedes et særligt kørekort, som giver ret til at føre køretøjer affølgende underkategorier:
underkategoriA1:
— let motorcykel med et maksimalt slagvolumen på 125 cm
3og en
maksimal effekt på 11 kW
underkategoriB1:— trehjulet og firehjulet cykel med motor
underkategoriC1:
— bil med tilladt totalmasse på over 3 500 kg, men ikke over 7 500 kg,
bortset fra de under D nævnte; til en sådan bil kan kobles etpåhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg
underkategoriC1+E:— enhed af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj
af underkategori C1 og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse påover 750 kg, forudsat at den tilladte totalmasse for den såledesdannede enhed er på højst 12 000 kg og den tilladte totalmasse for
påhængskøretøjet ikke overstiger det trækkende køretøjs egenmasse
underkategoriD1:
— bil med over otte, men ikke over 16 siddepladser foruden førerens
plads; til en sådan bil kan kobles et påhængskøretøj med tilladttotalmasse på ikke over 750 kg
underkategoriD1+E:— enhed af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj
af underkategori D1 og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse påover 750 kg, forudsat at
— den tilladte totalmasse for den således dannede enhed er på højst
12 000 kg og den tilladte totalmasse for påhængskøretøjet ikkeoverstiger det trækkende køretøjs egenmasse
— påhængskøretøjet ikke bruges til personbefordring.
3. I denne artikel forstås ved:
— »motorkøretøj«: ethvert køretøj, som er forsynet med motor som
drivkraft, og som kan køre på vej ved egen kraft, men som ikke løberpå skinner
— »trehjulet motorcykel« og »quadricykel«: ethvert køretøj med
henholdsvis tre eller fire hjul af kategori B, hvis konstruktivtbestemte maksimalhastighed er over 50 km i timen, eller som erforsynet med en forbrændingsmotor med styret tænding medslagvolumen over 50 cm
3, eller som er forsynet med en anden
motor med tilsvarende effekt. Egenmassen må ikke overstige 550 kg.
Ved beregning af egenmassen for elektrisk drevne køretøjer tages
batteriernes masse ikke i betragtning.
Medlemsstaterne kan fastsætte lavere normer med hensyn til
egenmasse og tilføje andre vedrørende f.eks. maksimal slagvolumenog effekt
— »motorcykel«: ethvert køretøj på to hjul, hvis konstruktivt bestemte
maksimalhastighed overstiger 50 km i timen; eller, såfremt køretøjet1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 4
▼B
er forsynet med en forbrændingsmotor som drivkraft, med slag-
volumen over 50 cm3. Motorcykel med sidevogn ligestilles med
denne type køretøj
— »bil«: motorkøretøj, bortset fra motorcykel, der normalt er indrettet
til at benyttes til person- eller godsbefordning på vej eller til at
trække køretøjer til person- eller godsbefordring på vej. Definitionenomfatter trolleybusser, dvs. køretøjer, der har forbindelse til enelektrisk ledning, og som ikke løber på skinner. Den omfatter ikkeland- og skovbrugstraktorer
— »land- og skovbrugstraktor«: ethvert motorkøretøj på hjul eller
bælter, som har mindst to aksler, og hvis væsentligste funktion ligger
i dets trækkraft, og som endvidere specielt er indrettet til at trække,
skubbe, bære eller drive visse redskaber, maskiner eller påhæng-skøretøjer, der benyttes i land- eller skovbrug, og som kun sekundærtbenyttes til person- eller godsbefordring på vej eller til på vej attrække køretøjer, der benyttes til person- eller godsbefordring.
4. Medlemsstaterne kan efter samråd med Kommissionen fastsætte
lavere hastigheder end de i stk. 3, andet og tredje led, angivne, såfremtdet anføres på kørekortet.
5. For så vidt angår underkategori A1 kan medlemsstaterne fastsætte
strengere supplerende normer.
6 Medlemsstaterne kan med Kommissionens samtykke undtage visse
særlige typer motorkøretøjer, som f.eks. specialkøretøjer til handicap-
pede, fra anvendelsen af denne artikel.
Artikel 4
1. Kørektoret skal bære påtegning om, på hvilke vilkår dets indehaver
må køre.
2. Når kørsel på grund af fysiske handicap kun må ske i særlige typer
køretøjer eller i særlige indrettede køretøjer, skal den i artikel 7
omhandlede prøve til kontrol af færdigheder og adfærd foregå i et sådant
køretøj.
Artikel 5
1. For udstedelse af kørekort gælder følgende betingelser:
a) kørekort til kategori C og D kan kun udstedes til førere, der allerede
har kørekort til kategori B
b) kørekort til kategori B + E, C + E og D + E kan kun udstedes til
førere, der allerede har kørekort til henholdsvis kategori B, C og D.
2. Gyldigheden af et kørekort fastsættes således:
a) det til kategori C + E eller D + E gyldige kørekort giver ret til af føre
sammenkoblede køretøjer i kategori B + E
b) det til kategori C + E gyldige kørekort giver ret til at føre køretøj i
kategori D + E, når indehaveren allerede har kørekort til kategori D.
3. Medlemsstaterne kan fastsætte følgende ækvivalensregler for så
vidt angår kørsel på deres eget område:
a) kørekort til kategori A og A1 kan ligeledes give ret til at føre
trehjulede motorcykler og quadricykler
b) kørekort til kategori B kan ligeledes give ret til at føre lette
motorcykler.
4. Efter samråd med Kommissionen kan medlemsstaterne på deres
område tillade kørsel med:
a) køretøjer af kategori D1 (med højst 16 siddepladser foruden førerens
plads og en tilladt totalmasse på ikke over 3 500 kg, heri ikke
iberegnet specialiseret udstyr bestemt til transport af handicappede)for førere, som er fyldt 21 år, og som i mindst to år har haft kørekorttil kategori B, forudsat at kørslen finder sted i socialt øjemed for enikke-kommerciel organisation, og uden at føreren modtager vederlagherfor1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 5
▼B
b) køretøjer med tilladt totalmasse på over 3 500 kg for førere, som er
fyldt 21 år, og som i mindst to år har haft kørekort til kategori B,forudsat at køretøjerne hovedsagelig anvendes stationært til instruk-
tions- eller rekreationsformål, anvendes i socialt øjemed af en ikke-
kommerciel organisation, er ændret således, at de ikke kan tjene tiltransport af mere end ni personer eller til transport af andre varer enddem, der er absolut nødvendige for det relevante formål.
Artikel 6
1. For udstedelse af kørekort gælder følgende alderskrav:
a) 16 år
— for underkategori A1
— for underkategori B1
b) 18 år
— for kategori A; ret til at føre motorcykel med effekt på over 25
kW og med et forhold mellem effekt og vægt på over 0,16 kW/kg
(eller motorcykel med sidevogn med et forhold mellem effekt ogvægt på over 0,16 kW/kg) er dog betinget af, at vedkommendeperson har mindst to års erfaring som fører af motorcykel medlavere specifikationer på grundlag af et kategori A-kørekort.
Dette kravkan dog frafaldes, hv is ansøgeren er fyldt 21 år, og
hvis der bestås en særlige prøve til kontrol af færdigheder ogadfærd
— for kategori B og B + E— for kategori C og C + E samt underkategori C1 og C1 + E, jf. dog
bestemmelserne om kørsel med sådanne køretøjer i Rådets
forordning (EØF) nr. 3820/85 af 20. december 1985 omharmonisering af visse bestemmelser på det sociale område indenfor vejtransport(
1)
c) 21 år
— for kategori D og D + E samt underkategori D1og D1+ E, jf. dog
bestemmelserne om kørsel med sådanne køretøjer i Rådetsforordning (EØF) nr. 3820/85.
2. Medlemsstaterne kan gøre undtagelse fra de for kategori A, B og B
+ E fastsatte alderskravog udstede kørekort for disse kategorier tilpersoner, der er fyldt 17 år, med undtagelse af bestemmelserne forkategori A, i stk. 1, litra b), første led, sidste punktum.
3. Medlemsstaterne kan på deres område nægte at anerkende
gyldigheden af et kørekort, hvis indehaver ikke er fyldt 18 år.
Artikel 7
1. Udstedelse af kørekort er ligeledes betinget af:
a) at ansøgeren består en prøve til kontrol af færdigheder og adfærd
samt en kundskabsprøve og opfylder de lægelige minimumskrav, jf.
bilag II og III
b) at den pågældende har sædvanlig bopæl eller forelægger bevis for i
mindst seks måneder at have været studerende i den medlemsstat, der
udsteder kørekortet.
2. Med forbehold af de bestemmelser, som Rådet vedtager herom,
bevarer hver medlemsstat retten til efter nationale kriterier at fastsætte
gyldighedsperioden for de kørekort, som den udsteder.
3. Medlemsstaterne kan med Kommissionens samtykke fravige
bestemmelserne i bilag III, når disse fravigelser er forenelige med
udviklingen i lægevidenskaben og med de i dette bilag fastlagte
principper.
4. Med forbehold af de nationale straffelove og -bestemmelser kan
medlemsstaterne efter høring af Kommissionen ved udstedelsen af1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 6
(1) EFT nr. L 370 af 31. 12. 1985, s. 1.
▼B
kørekort anvende deres nationale regler vedrørende andre betingelser
end de i dette direktivomhandlede.
5. Ingen person må være indehaver af mere end et kørekort udstedt af
en medlemsstat.
Artikel 8
1. Når indehaveren af et gyldigt kørekort udstedt i en medlemsstat får
sædvanlig bopæl i en anden medlemsstat, kan han anmode om at få sitkørekort ombyttet med et tilsvarende kørekort; den medlemsstat, derforetager ombytningen, skal om fornødent kontrollere, at det hidtigekørekort er gyldigt.
2. Med forbehold af overholdelsen af territorialprincippet i straf-
felove og -bestemmelser kan bopælsmedlemsstaten på indehaveren af et
kørekort, der er udstedt af en anden medlemsstat, anvende sine nationale
bestemmelser vedrørende begrænsning, suspension, inddragelse ellerannullation af førerretten og om nødvendigt med henblik herpå ombyttedette kørekort.
3. Den medlemsstat, der foretager ombytningen, tilbagesender det
gamle kørekort til myndighederne i den medlemsstat, der har udstedtdet, med oplysning om årsagen hertil.
4. En medlemsstat kan for en person, der på dens område er omfattet
af en af de foranstaltninger, der er omhandlet i stk.2, nægte at anerkendegyldigheden af ethvert kørekort, der er udstedt af en anden medlemsstat
til denne person.
En medlemsstat kan endog nægte at udstede et kørekort til en ansøger,
som er omfattet af en sådan foranstaltninger i en anden medlemsstat.
5. Hvis et kørekort er gået tabt eller er blevet stjålet, kan et andet
udstedes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor
indehaveren har sædvanlig bopæl; disse foretager udstedelsen på
grundlag af de oplysninger, som de ligger inde med, eller eventuelt pågrundlag af en attestation fra de kompetente myndigheder i denmedlemsstat, der har udstedt det oprindelige kørekort.
6. Når en medlemsstat ombytter et kørekort udstedt af et tredjeland
med et kørekort efter EF-modellen, skal der i sidstnævnte kørekort skeen påtegning herom samt om enhver senere fornyelse eller ombytningheraf.
Ombytning kan kun ske, hvis det kørekort, der er udstedt af et
tredjeland, afleveres til de kompetente myndigheder i den medlemsstat,
der foretager ombytningen. Hvis indehaveren af et sådant kørekort
flytter til en anden medlemsstat, kan denne anden medlemsstat undladeat anvende artikel 1, stk. 2, i dette direktiv.
Artikel 9
I dette direktiv forstås ved »sædvanlig bopæl« det sted, hvor en person
sædvanligvis opholder sig, dvs. i mindst 185 dage inden for et
kalenderår, som følge af sin personlige eller erhvervsmæssige tilknyt-ning, eller når der er tale om en person uden erhvervsmæssig tilknytning,som følge af den personlige tilknytning, der viser, at der består en tætforbindelse mellem personen og dennes bopælssted.
Den sædvanlige bopæl for en person, hvis personlige tilknytning findes
et andet sted end den erhvervsmæssige tilknytning, og som derforskiftevis må opholde sig forskellige steder i to eller flere medlemsstater,
anses dog for at befinde sig på det sted, hvortil den pågældende har
personlig tilknytning, såfremt han med regelmæssige mellemrum vendertilbage hertil. Sidstnævnte betingelse kræves ikke opfyldt, hvis personenopholder sig i en anden medlemsstat med henblik på at udføre ettidsbegrænset hverv. Optagelse på en undervisningsinstitution indebærerikke en ændring af den sædvanlige bopæl.1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 7
▼B
Artikel 10
Efter samtykke fra Kommissionen fastlægger medlemsstaterne reglerne
for ækvivalens mellem de kategorier af kørekort, som er udstedt inden
dette direktivs iværksættelse, og de i artikel 3 definerede kategorier.
Efter samtykke fra Kommissionen kan medlemsstaterne i deres nationale
lovgivninger foretage de tilpasninger, der er nødvendige for iværksæt-telsen af artikel 8, stk. 4, 5 og 6.
Artikel 11
Rådet foretager fem år efter direktivets iværksættelse og på forslag af
Kommeissionen en gennemgang af de nationale bestemmelser om devalgfri underkategorier, som måtte være indført i medfør af artikel 3,med henblik på eventuel harmonisering eller ophævelse af disse.
Artikel 12
1. Medlemsstaterne vedtager efter samråd med Kommissionen inden
den 1. juli 1994 de love og administrative bestemmelser, der er
nødvendige for at tilpasse sig dette direktiv fra den 1. juli 1996.
2. Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative
bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, ellerde skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. Denærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.
3. Medlemsstaterne bistår hinanden ved gennemførelsen af dette
direktiv og udveksler om nødvendigt oplysninger om udstedte kørekort.
Artikel 13
Direktiv80/1263/EØF ophæv es pr. 1. juli 1996.
Artikel 14
Dette direktiver rettet til medlemsstaterne.1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 8
▼B
BILAGI
BESTEMMELSER VEDRØRENDE MODELLEN TIL KØREKORT
1. EF-kørekortet er lyserødt og ydermålene følgende:
højde 106 mm
bredde 222 mm
2. Kørekortet består af seks sider:
Side1:
— den udstedende medlemsstats nationalitetsmærke
— angivelse af navnet på den udstedende medlemsstat er valgfri
— den udstedende medlemsstats nationalitetsmærke er følgende:
B: Belgien
DK: Danmark
D: Tyskland
GR: Grækenland
E: Spanien
F: Frankrig
IRL: Irland
I: Italien
L: Luxembourg
NL: Nederlandene
A: Østrig
P: Portugal:FIN: Finland
S: Sverige
UK: Det Forenede Kongerige
— ordet »kørekort« er trykt med store bogstaver på den udstedende
medlemsstats sprog; det anføres efter en passende afstand og med små
bogstaver på de øvrige fællesskabssprog
— angivelsen »EF-model« er trykt på den udstedende medlemsstats sprog.
Side2:
1. indehaverens efternavn
2. indehaverens fornavn
3. indehaverens fødselsdato og fødested4. angivelse af den kompetente myndighed, der udsteder kørekortet (herunder
udstedelsesstedet og -datoen samt myndighedens stempel)
5. kørekortets nummer
6. foto af indehaveren
7. indehaverens underskrift
8. bopæl eller postadresse (valgfrit).
Side3og4:
(under)kategorier af køretøjer, udstedelsesdato for (under)kategorien, gyldig-
hedsperioden, myndighedens stempel (eller stempelmærke) og eventuelle
supplerende eller restriktive angivelser i kodeform ud for hver (under)kategori.
En medlemsstat kan undlade at nævne de underkategorier, der ikke er
omhandlet i dens nationale lovgivning, på de kørekørt, den udsteder.
De koder, der anvendes på side 4, er følgende:
— kode 1 til 99: harmoniserede fællesskabskoder
— kode 100 og derover: nationale koder, der kun gælder ved færdsel på
den udstedende stats område.
Datoen for første udstedelse for hver kategori skal opføres igen på side 3 ved
eventuel senere erstatning eller ombytning af kørekortet.1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 9
▼A1
▼B
▼B
Side5:
denne side, der er blank, kan indeholde oplysninger såsom— perioder med eventuel inddragelse af førerretten
— grove overtrådelser, der er begået på bopælslandets område, og som tages i
betragtning i de regler for kontrol med førere af motorkøretøjer, der gælder
i dette land.
Side6:
— tilladelser, der er begrænset til den stat, der har udstedt dem i henhold til
ækvivalensregler, eller for køretøjskategorier, der ikke er omfattet af dette
direktiv(herunder udstedelses- og gyldighedsdatoer)
— rubrikker til (valgfri) angivelse af adresseforandring.
3. Angivelserne på andre sider end side 1 affattes på den udstedende medlems-
stats sprog.
Hvis en medlemsstat ønsker at affatte disse angivelser på et andet nationalt
sprog end et af følgende sprog: dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk,
nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, udarbejder den en tosproget
udgave af kørekortet med et af de elleve nævnte sprog, med forbehold af de
øvrige bestemmelser i dette bilag.
4. Når indehaveren af et kørekort udstedt i én medlemsstat har erhvervet
sædvanlig bopæl i en anden medlemsstat, kan denne medlemsstat angive
— adresseforandring(er) på side 6
— oplysninger, der er nødvendige af administrative hensyn i forbindelse med
kørekortets anvendelse, såsom alvorlige overtrædelser begået på statens
område, på side 5
under forudsætning af, at denne type oplysninger også angives på de kørekort,
den udsteder, og at der er plads til dette.
Som en undtagelse fra punkt 2 i dette bilag tillades det, at kørekort udstedt i
Det Forenede Kongerige ikke indeholder et foto af indehaveren i en periode på
højst ti år efter vedtagelsen af dette direktiv.1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 10
▼A1
▼B
EF-MODEL TIL KØREKORT
▼B1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 11
▼B1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 12
▼B
EKSEMPEL PÅ KØREKORT AF EF-MODEL: BELGISK KØREKORT
(Tilorientering)
1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 13
▼M2
BILAGIa
BESTEMMELSER VEDRØRENDE EF-MODELLEN TIL KØREKORT
(Alternativ tilmodellen ibilagI)
1. De fysiske egenskaber ved EF-modellen til kørekort er i overensstemmelse
med ISO-standard 7810 og 7816-1.
Verifikationsmetoderne for kørekort med henblik på at sikre overensstem-
melse med internationale standarder skal være i overensstemmelse med ISO
10373.
2. Kørekortet har to sider
Side 1:
a) betegnelsen »kørekort« trykt med store bogstaver på den udstedende
medlemsstats sprog
b) angivelse af navnet på den udstedende medlemsstat er valgfrit
c) den udstedende medlemsstats nationalitetsmærke trykt i negativi et blåt
rektangel og omgivet af tolv gule stjerner; nationalitetsmærkerne er
følgende:
B: Belgien
DK: DanmarkD: Tyskland
GR: Grækenland
E: SpanienF: FrankrigIRL: IrlandI: ItalienL: LuxembourgNL: Nederlandene
A: Østrig
P: PortugalFIN: FinlandS: SverigeUK: Det Forenede Kongerige
d) kørekortets specifikke oplysninger nummereret således:
1) indehaverens efternavn
2) indehaverens fornavn(e)3) indehaverens fødselsdato og fødested4) a) udstedelsesdato
b) udløbsdato eller, hvis dokumentets gyldighedsperiode ikke er
begrænset, en streg
c) angivelse af den myndighed, der udsteder kørekortet (kan trykkes på
side 2)
d) foruden det nummer, der er anført i rubrik 5, et andet nummer, der
tjener administrative hensyn (valgfrit)
5) kørekortnummer6) foto af indehaveren
7) indehaverens underskrift
8) bopæl eller postadresse (valgfrit)9) (under)kategorier af køretøjer, som indehaveren har ret til at føre
(nationale kategorier trykkes med andre typer end de harmoniserede
kategorier)
e) betegnelsen »EF-model« på den udstedende medlemsstats sprog og
betegnelsen »kørekort« på Fællesskabets andre sprog trykt med rosa på
en sådan måde, at det udgør kørekortets baggrund:
Permiso de Conducción
Kørekort1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 14
▼M2
Führerschein
Άδεια Οδήγησης
Driving LicenceAjokortti
Permis de Conduire
Ceadúnas TiománaPatente di guida
Rijbewijs
Carta de ConduçãoKörkort
f) farveangivelse:
— blå: Reflex blue Pantone
— gul: Pantone yellow.
Side 2:
a) 9) (under)kategorier af køretøjer, som indehaveren har ret til at føre
(nationale kategorier trykkes med andre typer end de harmoniserede
kategorier)
10) udstedelsesdato for hver enkelt (under)kategori (denne dato skal
anføres igen på det nye kørekort ved senere erstatning eller
ombytning)
11) udløbsdato for hver enkelt (under)kategori
12) eventuelle supplerende eller restriktive angivelser i kodeform ud for
hver (under)kategori.
Følgende koder anvendes:
— kode 1-99: harmoniserede fællesskabskoder
— kode 100 og derover: nationale koder, der kun gælder ved
færdsel på den udstedende medlemsstats
område.
Hvis en kode gælder for alle de (under)kategorier, for hvilke
kørekortet er udstedt, kan den trykkes under kolonne 9, 10 og 11.
13) Plads til at værtsmedlemsstaten i forbindelse med anvendelsen af
punkt 3, litra a), i dette bilag, eventuelt kan påføre kørekortet
påtegninger, der er nødvendige af administrative hensyn.
14) Plads til, at den udstedende medlemsstat eventuelt kan påføre
kørekortet påtegninger, der er nødvendige af administrative hensyn,
eller som vedrører trafiksikkerheden (valgfrit). Hvis påtegningen
falder ind under en af de rubrikker, der er anført i dette bilag, skal
nummeret på denne rubrik angives foran påtegningen.
Med indehaverens udtrykkelige, skriftlige samtykke kan der på denne
plads ligeledes påføres påtegninger, som ikke er nødvendige af
administrative hensyn eller vedrører trafiksikkerheden; medtagelsen af
sådanne påtegninger påvirker på ingen måde anvendelsen af modellen
som kørekort.
b) En forklaring på de nummererede rubrikker på kørekortets side 1 og 2 (i
hvert fald rubrik 1, 2, 3, 4a, 4b, 4c, 5, 10, 11 og 12).
Hvis en medlemsstat ønsker at affatte disse angivelser på et andet nationalt
sprog end et af følgende sprog: dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk,
italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, udarbejder den
en tosproget udgave af kørekortet med et af de nævnte sprog, medforbehold af de øvrige bestemmelser i dette bilag.
c) Der skal på EF-kørekortmodellen afsættes en tom plads, således at der er
mulighed for på dette sted at indsætte en mikroprocessor eller en anden
tilsvarende edb-anordning.
3. Særlige bestemmelser
a) Når indehaveren af et kørekort, der er udstedt af en medlemsstat i
overensstemmelse med dette bilag, har taget fast ophold i en anden
medlemsstat, kan denne stat påføre kørekortet påtegninger, der er
nødvendige af administrative hensyn, under forudsætning af at den også
anfører den slags angivelser på de kørekort, den selv udsteder, samt at der
er plads dertil.
b) Efter at have rådført sig med Kommissionen kan medlemsstaterne tilføje
farver eller markeringer (stregkoder, nationalitetsmærker, sikkerhedsele-
menter osv.) med forbehold af de øvrige bestemmelser i dette bilag.1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 15
▼M2
I forbindelse med gensidig anerkendelse af kørekort må stregkoden ikke
indeholde andre oplysninger end dem, der allerede er letlæseligt anført på
kørekortet, eller som er nødvendige for at kunne udstede kørekortet.1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 16
▼M2
EF-MODEL TIL KØREKORT
Side1
Side2
1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 17
▼M2
EKSEMPEL PÅ KØREKORT EFTER MODELLEN
Belgisk kørekort (til orientering)
1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 18
▼B
BILAGII
I. KUNDSKABER, FÆRDIGHEDER OG ADFÆRD I FORBINDELSE MED
KØRSEL MED MOTORKØRETØJ
Ved anvendelsen af dette bilag gælder nedenstående bestemmelser for såvel
kategorier som underkategorier, medmindre sidstnævnte udtrykkeligt er
angivet.
1.Indledning
Enhver fører af et motorkøretøj skal af hensyn til færdselssikkerheden
være i besiddelse af kundskaber og færdigheder samt udvise en
adfærd, som sætter ham i stand til:
— at opfatte de farer, som opstår i trafikken, og bedømme deres alvor
— at beherske køretøjet, så farlige situationer undgås, og reagere
hensigtsmæssigt, hvis sådanne situationer opstår
— at overholde færdselsreglerne, især dem, hvis formål er at
forhindre trafikulykker og sikre en jævn afvikling af trafikken
— at opdage de vigtigste tekniske fejl ved sit køretøj, især fejl, som
bringer sikkerheden i fare, og sørge for en hensigtsmæssig
afhjælpning heraf
— at være opmærksom på alle forhold, som påvirker førerens adfærd
(alkohol, træthed, nedsat synsevne osv.), således at han bevarer
den fulde brug af de evner, færdselssikkerheden kræver
— ved hensynsfuld optræden at bidrage til andre trafikanters
sikkerhed, det gælder navnlig de svageste og mest udsatte.
2.Kundskaber
Føreren skal kunne godtgøre, at han har kendskab til og god forståelse
af følgende forhold:
2.1. betydningen af agtpågivenhed og hensynsfuldoptræden over forandre
trafikanter
2.2. mekaniske forhold i forbindelse med færdselssikkerheden, såsom at
kunne opdage de mest almindelige fejl, som kan påvirke bl.a. styretøj,
ophængning, bremser, dæk, lygter og blinklys, refleksanordninger,
førerspejle, vindspejlsvaskere og vinduesviskere, udstødningssystem
og sikkerhedsseler
2.3. de vigtigste principper for sikkerhedsafstand mellem køretøjer,
bremselængde og for køretøjets stabilitet under forskellige vejr- ogvejforhold
2.4. opfattelses-, vurderings- og beslutningsevne samt ikke mindst reak-
tionstid og ændringer i førerens adfærd i forbindelse med påvirkning
af alkohol, narkotika, medikamenter, sindsbevægelse og træthed
2.5. særlige risikomomenter på grund af andre trafikanters manglende
erfaring, bl.a. de mest udsatte kategorier såsom børn, fodgængere,
cyklister og gangbesværede
2.6. de risici, der er forbundet med trafikken og de forskellige
køretøjstypers kørsel og deres føreres forskellige muligheder for
udsyn
2.7. risikomomenter ved kørslen i forbindelse med forskellige vejforhold,
navnlig deres skiften under forskellige vejrforhold og på forskellige
tider af døgnet
2.8. de forskellige vejtypers særlige kendetegn og de lovbestemmelser, der
gælder for dem
2.9. køretøjets sikkerhedsudstyr, herunder navnlig brug af sikkerhedsseler
og sikkerhedsudstyr til børn
2.10. regler for køretøjets benyttelse som vedrører respekten for miljøet
(korrekt anvendelse af signalhorn, moderat brændstofforbrug,
begrænsning af forurenende emissioner osv.)
2.11. færdselslovens regler, navnlig reglerne vedrørende færdselstavler,
herunder også afmærkning, vigepligt og hastighedsbegrænsninger
2.12. bestemmelserne vedrørende de administrative dokumenter, som
benyttelse af køretøjet kræver1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 19
▼B
2.13. de almindelige regler for, hvorledes føreren skal forholde sig ved
ulykkestilfælde (afmærkning, alarm), og hvad han i givet fald kan
gøre for at komme trafikofre til hjælp
2.14. sikkerhedsfaktorer i forbindelse med køretøjets belæsning og befor-
dring af personer.
3.Færdigheder
Følgende bestemmelser gælder kun for de køretøjer, for hvilke de er
relevante:
3.1. Føreren skal af hensyn til færdselssikkerheden kunne foretage
følgende kørselsforberedelser:
3.1.1. kontrol af dæk, lygter, refleksanordninger, styretøj, bremser, retnings-
visere og signalhorn
3.1.2. de nødvendige reguleringer af sædet for at opnå korrekt kørestilling
3.1.3. justering af førerspejle og sikkerhedsseler
3.1.4. kontrol af dørenes lukning.
3.2. Føreren skal være i stand til at benytte køretøjets betjeningsapparater:
— rat
— speeder— kobling
— gear
— hånd- og fodbremse
og samtidig kunne udføre følgende:
3.2.1. sætte motoren i gang og starte uden ryk (såvel på jævn som på
stigende eller faldende vej)
3.2.2. accellerere til en passende hastighed og samtidig føre køretøjet i en
lige bane også under gearskifte
3.2.3. tilpasse hastigheden under retningsskifte til højre eller venstre i gade-
eller vejkryds, eventuelt under snævre pladsforhold, og samtidig være
i stand til at beherske køretøjets bane
3.2.4. foretage bakning, ligeudkørsel og placere køretøjet i den rigtige
vognbane med henblik på højre- eller venstresving ved et gadehjørne
3.2.5. foretage vending ved at bakke og køre frem
3.2.6. foretage præcis opbremsning, i givet fald under anvendelse af
køretøjets maksimale bremsekraft
3.2.7. parkere køretøjet og forlade en parkeringsplads (parallel, skrå eller
vinkelret) ved at bakke og køre frem, såvel på jævn som på stigende
og faldende vej.
3.3. I de i 3.2 beskrevne situationer skal føreren kunne benytte køretøjets
sekundære betjeningsapparater: vinduesviskere, vindspejlvasker,
afdugnings- og klimaanlæg, lygter osv.
4.Adfærd
4.1. Føreren skal uden risiko kunne foretage alle almindelige manøvrer i
normale trafiksituationer under iagttagelse af de nødvendige forsig-
tighedsregler:
4.1.1. holde øje med vejprofilet (bl.a. ved hjælp af førerspejlene) og være
opmærksom på færdselstavler og tilstedeværende eller forudselige
risikomomenter
4.1.2. kommunikere med andre trafikanter ved hjælp af tilladte midler
4.1.3. reagere effektivt i faresituationer og faktiske risikotilfælde
4.1.4. overholde færdselsreglerne og følge anvisninger fra personer med
bemyndigelse til at regulere færdslen
4.1.5. vise hensyn over for andre trafikanter.
4.2. Føreren skal desuden i normale trafiksituationer med fuld sikkerhed
kunne:
4.2.1. forlade fortovskanten og/eller parkeringsstedet1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 20
▼B
4.2.2. placere sig korrekt på kørebanen og tilpasse hastigheden efter
trafikforholdene og vejlinjen
4.2.3. holde afstand til andre køretøjer4.2.4. skifte vognbane4.2.5. passere standsede eller parkerede køretøjer samt forhindringer4.2.6. passere modgående køretøjer, herunder også i snævre passager
4.2.7. overhale i forskellige situationer
4.2.8. passere jernbaneoverskæringer4.2.9. passere vejkryds4.2.10. dreje til højre eller venstre i vejkryds eller for at forlade kørebanen4.2.11. træffe de nødvendige forsigtighedsregler, når køretøjet forlades.
5.Særlige bestemmelser for kørsel med køretøjer under kategori A,
B, C, D, B + E, C + E og D + E
5.1.KategoriA
Føreren af et køretøj af denne kategori skal også kunne:
5.1.1. anbringe styrthjelmen korrekt og kontrollere det øvrige sikkerheds-
udstyr, som hører til denne type køretøj
5.1.2. slå motorcyklens støtteben fra og trække den bort uden brug af motor5.1.3. parkere motorcyklen ved at anbringe den på støttebenet5.1.4. foretage en U-vending5.1.5. bevare køretøjets ligevægt ved forskellige hastigheder, herunder
langsom kørsel, samt i forskellige kørselssituationer, herunder kørsel
med passager
5.1.6. krænge i forbindelse med svingning.
5.2.KategoriC,D,C+EogD+E
Føreren af et køretøj af disse kategorier skal også godtgøre, at han har
kendskab til og god forståelse af følgende forhold;
5.2.1. hindringer for førerens og andre trafikanters udsyn på grund af
køretøjets særlige karakter
5.2.2. vindens indflydelse på køretøjets bane
5.2.3. bestemmelser vedrørende vægt og mål5.2.4. bestemmelser vedrørende kørsels- og hviletider samt benyttelse af
fartskriver
5.2.5. principperne for bremsesystemers og retarderes funktion5.2.6. forsigtighedsregler i forbindelse med overhaling på grund af risiko for
tilstænkning med vand eller søle
5.2.7. læsning af vejkort.
Han skal desuden kunne
5.2.8. kontrollere servobremse og servostyring5.2.9. benytte de forskellige bremsesystemer5.2.10 benytte andre systemer til nedsættelse af hastigheden end bremserne5.2.11. ved svingning afpasse køretøjets bane efter dets længde og overhæng.
5.3.KategoriB,B+E,C,C+EogD+E
Føreren af et køretøj af denne kategori skal
5.3.1. have kendskab til sikkerhedsfaktorerne i forbindelse med køretøjets
belæsning
5.4.KategoriB+E,C+EogD+E
Føreren af et køretøj af disse kategorier skal kunne1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 21
▼B
5.4.1. koble påhængsvogn eller sættevogn til eller fra motorvognen.
5.5.KategoriD
Føreren af et køretøj af denne kategori skal godtgøre kendskab til:
5.5.1. reglerne for personbefordring
5.5.2. forholdsregler i forbindelse med ulykkestilfælde
5.5.3. desuden skal han kunne træffe særlige forholdsregler vedrørende
køretøjets sikkerhed.
6.Benyttelse af køretøjet
Føreren skal kunne benytte sit køretøj på forskellige vejtyper både i
og uden for bymæssig bebyggelse, og under forskellige forhold (vejr-
og lysforhold, trafiktæthed osv.).
II. MINDSTEKRAV TIL KØREPRØVEN
Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at
aspiranterne virkelig er i besiddelse af de kundskaber og færdigheder og
udviser den adfærd, som kræves til kørsel med et motorkøretøj. Prøven skal
derfor omfatte følgende:
— en kundskabskontrollerende prøve
— en færdigheds- og adfærdskontrollerende prøve.
De betingelser, hvorunder prøven skal udføres, beskrives i det følgende:
7.Kundskabskontrollerende prøve
7.1.Form
Der vælges en form, som sikrer, at aspiranten er i besiddelse af de i
punkt 2 og 5 i dette bilag nævnte kundskaber.
Enhver aspirant til en køretøjskategori, som allerede har kørekort til
en anden kategori, kan fritages for at opfylde de fælles bestemmelser
i punkt 7 i dette bilag.
7.2.Prøvensindholdforalle køretøjskategorier
I den følgende opregning henvises der til punkt 2 i dette bilag.
7.2.1. Prøven skal indeholde alle de nævnte punkter inden for følgende
emner, idet udformningen af de enkelte punkters indhold overlades til
medlemsstaterne:
7.2.1.1. færdselsreglerne
punkt 2.11
7.2.1.2. føreren
punkt 2.1 og 2.4
7.2.1.3. vejen
punkt 2.3, 2.7 og 2.8
7.2.1.4. andre trafikanter
punkt 2.5 og 2.6
7.2.1.5. almindelige og særlige bestemmelser
punkt 2.12, 2.13 og 2.14.
7.2.2. Den i punkt 7.2.1 nævnte prøve suppleres med en vilkårlig kontrol
vedrørende et af følgende punkter: 2.2, 2.9 og 2.10 vedrørende
køretøjet.
7.3.SærligebestemmelservedrørendekategoriC,D,C+EogD+E
For føreraspiranter til køretøjer af kategori C, D, C + E og D + E
suppleres den i punkt 7.2 foreskrevne prøve med følgende:
7.3.1. en obligatorisk kontrol vedrørende følgende punkter under punkt 5 i
dette bilag:
7.3.1.1. kategori C, D, C + E og D + E1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 22
▼B
punkt 5.2.3 (undtagen C1, C1 + E, D1 og D1 + E), 5.2.4 (undtagen
benyttelse af fartskriver, der omhandles i punkt 9.1.3.1) og 5.2.5
(undtagen C1, C1 + E, D1 og D1 + E)
7.3.1.2. kategori D
punkt 5.5.1 og 5.5.2
7.3.2. en vilkårlig kontrol vedrørende et af følgende punkter: 5.2.1, 5.2.2 og
5.2.6.
8.Færdigheds- og adfærdskontrollerende prøve
8.1.Køretøjet ogdetsudstyr
8.1.1. Kørsel af et køretøj med mekanisk gear betinges af en bestået
færdigheds- og adfærdskontrollerende prøve i et køretøj med
mekanisk gear.
Består aspiranten den færdigheds- og adfærdskontrollerende prøve i
et køretøj med automatisk gear, anføres dette på kørekort, som
udstedes på grundlag af denne prøve, Kørekort, der indeholder denne
angivelse, kan kun benyttes til kørsel med køretøjer med automatisk
gear.
Ved et »køretøj med automatisk gear« forstås et køretøj, hvori
føreren ikke har andre midler end speederen og bremserne til gradvis
at variere den del af motorkraften, der overføres til køretøjets hjul.
8.1.2. Køretøjer, der anvendes til færdigheds- og adfærdskontrollerende
prøver, skal opfylde minimumskriterierne nedenfor. Medlemsstaterne
kan fastsætte strengere kravi forbindelse med disse kriterier eller
tilføje flere.
KategoriA:
— gradvis erhvervelse (artikel 6, stk. 1, litra b), første led, første
punktum) motorcykel uden sidevogn med slagvolumen på over
120 cm3, som kan opnå en hastighed på mindst 100 km/time
— direkte erhvervelse (artikel 6, stk. 1, litra b), andet afsnit):
motorcykel uden sidevogn med en effekt på mindst 35 kW
KategoriB:
firehjulet køretøj af kategori B, som kan opnå en hastighed på mindst
100/km time
KategoriB+E:
enhed bestående af et prøvekøretøj af kategori B og en påhængsvogn
med en tilladt totalmasse på mindst 1 000 kg, som kan opnå en
hastighed på mindst 100 km/time, og som ikke henhører under
kategori B
KategoriC:
køretøj af kategori C med en tilladt totalmasse på mindst 10000 kg
ogen længde på mindst 7 m, somkan opnåen hastighed på mindst 80
km/time
KategoriC+E:
leddelt køretøj med en tilladt totalmasse på mindst 18000 kg og en
længde på mindst 12 m, som kan opnå en hastighed på mindst 80 km/
time; eller en enhed bestående af et prøvekøretøj af kategori C og en
påhængsvogn med en længde på mindst 4 m, som har en tilladt
totalmasse på mindst 18000 kg og en længde på mindst 12 m, og
som kan opnå en hastighed på mindst 80 km/time
KategoriD:
køretøj af kategori D, hvis længde ikke er under 9 m, og som kan
opnå en hastighed på 80 km/time
KategoriD+E:
enhed bestående af et prøvekøretøj af kategori D og en påhængsvogn,
hvis tilladte totalmasse ikke er under 1 250 kg, og som kan opnå en
hastighed på mindst 80 km/time.1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 23
▼B
Valgfri underkategorier:
UnderkategoriA1:
motorcykel uden sidevogn med slagvolumen på mindst 75 cm3
UnderkategoriB1:
trehjulet motorcykel eller quadricykel med motor, som kan opnå en
hastighed på mindst 60 km/time
UnderkategoriC1:
køretøj af underkategori C1, hvis tilladte totalmasse ikke er under
4 000 kg, og som kan opnå en hastighed på mindst 80 km/time
UnderkategoriC1+E:
enhed bestående af et prøvekøretøj af kategori C1 og en påhængs-
vogn med en tilladt totalmasse på mindst 2 000 kg, som har en
længde på mindst 8 m og kan opnå en hastighed på mindst 80 km/
time
UnderkategoriD1:
køretøj af underkategori D1, som kan opnå en hastighed på mindst 80
km/time
UnderkategoriD1+E:
enhed bestående af et prøvekøretøj af underkategori D1 og en
påhængsvogn, hvis tilladte totalmasse ikke er under 1 250 kg, og som
kan opnå en hastighed på mindst 80 km/time.
8.2.Færdighederogadfærd,somafprøvesunderprøven
Følgende bestemmelser gælder kun for de køretøjer, for hvilke de er
relevante:
8.2.1. Kørelsforberedelser
Aspiranten skal vise, at han med henblik på en sikker kørsel kan
foretage kørselsforberedelser efter følgende forskrifter i punkt 3.1 i
dette bilag. Punkt 3.1.2, 3.1.3 (vedrørende sikkerhedsseler, kun hvis
loven kræver, at de benyttes) og 3.1.4.
8.2.2. Beherskelse af køretøjets teknik
Aspiranten skal ved at udføre følgende manøvrer under punkt 3.2vise
at han er i stand til at benytte køretøjets betjeningsapparater. Punkt
3.2.1 (igangsætning på jævn, og så vidt muligt også stigende vej),
3.2.2, 3.2.3 og 3.2.6 (undtagen benyttelse af køretøjets maksimale
bremsekraft, som omhandlet i punkt 10.1.1).
De i punkt 3.2.4, 3.2.5 og 3.2.7 nævnte manøvrer afprøves ved
tilfældigt prøvevalg (mindst to manøvrer under de tre prunkter
tilsammen, heraf en, som omfatter bakning). Manøvrerne i punkt
3.2.5 kan undlades for køretøjskategori C, D, B + E, C + E og D + E.
Aspiranter til kørekort til disse kategorier skal foretage en svinging
under bakning, som fastlægges nærmere af medlemsstaterne.
8.2.3. Adfærd i trafikken
Aspiranten skal under normale trafikforhold samt under iagttagelse af
færdselssikkerheden og de nødvendige forsigtighedsregler foretage
alle de følgende manøvrer under punkt 4. Punkt 4.1.1, 4.1.2, 4.1.3,
4.1.4, 4.1.5, 4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4, 4.2.5, 4.2.9 og 4.2.10 samt
manøvrerne i punkt 4.2.6, 4.2.7 og 4.2.8, såfremt der er lejlighed til
det.
8.3.SærligebestemmelserforkategoriA,C,D,C+EogD+E
Aspiranter til førerbevis til køretøjer af kategori A, C, D, C + E og D
+ E skal foruden de nævnte manøvrer udføre følgende manøvrer
under punkt 5 i dette bilag:1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 24
▼B
8.3.1. Kategori A
Punkt 5.1.2 (slå motorcyklens støtteben fra og eventuelt trække den
bort uden brug af motor), 5.1.3 og 5.1.6. Den korrekte anbringelse af
styrthjelmen kontrolleres, hvis loven kræver benyttelse af styrthjelm.
Prøverne i punkt 5.1.1 udføres vilkårligt. Evnen til at bevare
ligevægten (punkt 5.1.5) afprøves ved forskellige hastigheder,
herunder langsom hastighed, og i forskellige kørselssituationer, dog
ikke kørsel med passager, som er omhandlet i punkt 9.1.2.1.
8.3.2. Kategori C, D, C + E og D + E
Punkt 5.2.8, 5.2.9 (undtagen C1 og D1), 5.2.10 (undtagen C1 og D1)
og 5.2.11 (undtagen C1 og D1).
8.3.3. Kategori D
Punkt 5.5.3.
9.Kundskabskontrollerende prøve eller færdigheds- og adfærds-
kontrollerende prøve
9.1. Aspirantens kvalifikationer og adfærd på de nedenfor anførte
områder afprøves obligatorisk, men medlemsstaterne kan selv afgøre,
om dette skal foregå under den kundskabskontrollerende prøve eller
under den færdigheds- og adfærdskontrollerende prøve.
9.1.1. Alle kategorier
9.1.1.1. vilkårlig afprøvning af: dæk, lygter, refleksanordninger, styretøj,
bremser, retningsvisere og signalhorn
9.1.1.2. de forsigtighedsregler, som skal iagttages, når køretøjet forlades.
9.1.2. Kategori A
9.1.2.1. evne til at bevare ligevægten under kørsel med passager.
9.1.3. Kategori C, D, C + E og D + E
9.1.3.1. benyttelse af fartskriver
9.1.4. Kategori C + E
9.1.4.1. sammen- og frakobling af motorvogn og påhængsvogn eller sætte-
vogn
9.1.4.2. sikkerheds i forbindelse med køretøjets belæsning.
10.Valgfri færdigheds- og adfærdskontrollerende prøve
Aspirantens færdigheder og adfærd på følgende områder kan
afprøves under den færdigheds- og adfærdskontrollerende prøve.
10.1.Alle kategorier
10.1.1. benyttelse af køretøjets maksimale bremsekraft
10.2.KategoriA
10.2.1. U-vending10.3. Læsning af vejkort kan afprøves under den kundskabskontrollerende
prøve eller under den færdigheds- og adfærdskontrollerende prøve
(undtagen for C1, C1 + E, D1 og D1 + E)
11.Bedømmelse af den færdigheds- og adfærdskontrollerende prøve
Bedømmelsen gælder i alle kørselssituationer den ubesværethed,
hvormed aspiranten benytter køretøjets forskellige betjeningsappa-
rater, og den lethed, hvormed han, under iagttagelse af
færdselssikkerheden, placerer sig i trafikken. Hele prøven skal give
bedømmeren indtryk af sikkerhed. Alle kørselsfejl og enhver form for
risikabel adfærd, som bringer prøvekøretøjets, passagerernes eller
andre trafikanters umiddelbare sikkerhed i fare, medfører, uanset om
de kræver indgreb fra bedømmerens eller ledsagerens side, at prøven
ikke bestås. Bedømmeren kan imidlertid frit afgøre, om den praktiske
prøve skal fuldføres eller ikke.1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 25
▼B
Motorsagkyndige skal uddannes til at foretage en korrekt bedøm-
melse af aspirantens evne til at køre sikkert. Et af medlemsstaten
godkendt organ skal føre kontrol og tilsyn med de motorsagkyndiges
arbejde med henblik på at sikre en korrekt og konsekvent
bedømmelse af fejl i overensstemmelse med de i dette bilag fastsatte
normer.
12.Prøvens varighed
Både prøvens varighed og den afstand, som tilbagelægges, skal være
tilstrækkelige til, at de i punkt 8 og 9 foreskreve færdigheder og
adfærdsformer kan bedømmes. Den kørselstid, der afsættes til
adfærdsbedømmelse, må under ingen omstændigheder være under
25 minutter for kategori A, B og B + E og 45 minutter for de øvrige
kategorier.
13.Køreprøvested
Den del af prøven, som gælder den tekniske beherskelse af køretøjet,
kan foregå på en særlige bane. Den del af prøven, som gælder adfærd
i trafikken, skal så vidt muligt finde sted på landeveje, motor-
trafikveje og motorveje samt på gader i byen, idet disse skal kunne
frembyde de forskellige typer vanskeligheder, en fører af et
motorkøretøj kan komme ud for. Det vil være hensigtsmæssigt,
hvis prøven kan afholdes under forhold med skiftende trafiktæthed.
14. Køretøjer, der anvendes til adfærds- og færdighedsprøven, og som er
taget i brug før den 31. juli 1991, må efter denne dato højst anvendes
i tre år, hvis de ikke opfylder de kriterier, som er fastsat for disse
køretøjer i punkt 8.1.2 i dette bilag.1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 26
▼B
BILAGIII
MINDSTEKRAV MED HENSYN TIL FYSISK OG PSYKISK EGNETHED
TIL AT FØRE MOTORKØRETØJ
DEFINITIONER
1. I dette bilag inddeles førerne i to grupper:
1.1.Gruppe1:
førere af køretøjer i kategori A, B og B + E samt i underkategori A1 og B1
1.2.Gruppe2:
førere af køretøjer i kategori C, C + E, D og D+ E samt i underkategori C1,
C 1+E ,D 1o gD 1+E .
1.3. Det kan fastsættes i den nationale lovgivning, at dette bilags bestemmelser
for førere i gruppe 2 gælder for førere af køretøjer i kategori B, der
anvender deres kørekort i erhvervsmæssigt øjemed (førere af hyrevogne,
ambulancer mv.)
2. Herefter klassificeres enhver, der anmoder om udstedelse eller fornyelse af
kørekort, i den gruppe, som vedkommende kommer til at tilhøre, når
kørekortet er udstedt eller fornyet.
LÆGEUNDERSØGELSER3.Gruppe1
aspiranterne skal underkastes en lægeundersøgelse, hvis det i forbindelse
med de formaliteter, der kræves gennemført, eller under de prøver,
aspiranterne skal aflægge, inden de erhverver kørekort, viser sig, at deres
evne til at føre motorkøretøj er nedsat af en af de grunde, der er omhandlet i
dette bilag
4.Gruppe2
aspiranterne skal underkastes en lægeundersøgelse inden førstegangs-
udstedelsen af et kørekort, og førerne skal derefter jævnligt underkastes de
undersøgelser, der foreskrives i den nationale lovgivning.
5. Medlemsstaterne kan opstille strengere standarder end foreskrevet i dette
bilag for udstedelse og fornyelse af kørekort.
SYNET
6. Den, der anmoder om kørekort, skal undersøges med henblik på at sikre, at
vedkommendes synssans er tilstrækkelig god til, at han kan føre
motorkøretøj. Er der grund til at nære formodning om, at aspirantens syn
ikke er tilstrækkeligt godt, skal han undersøges af en kompetent lægelig
myndighed. I undersøgelsen skal der navnlig lægges vægt på synsstyrken,
synsfeltet, synsevnen i tusmørke og fremadskridende øjensygdomme.
Intraokulære linser betragtes ikke som korrigerende briller i dette bilags
forstand.
Gruppe1
6.1. Den, der anmoder om udstedelse eller fornyelse af kørekort, skal, eventuelt
med korrigerende briller, have en binokular synsstyrke på mindst 0,5 på de
to øjne tilsammen. Kørekort må hverken udstedes eller fornyes, hvis det
under lægeundersøgelsen har vist sig, at vedkommendes synsfelt er under
120º i det horisontale plan, medmindre der i ganske særlige tilfælde kan
dispenseres herfra på grundlag af en lægelig vurdering og en praktisk prøve
med positivt resultat, eller at hans syn af andre årsager er sådant, at hans
evne til at føre motorkøretøj er nedsat. Konstateres der, eller gives der
oplysning om en fremadskridende øjensygdom, kan kørekort udstedes eller
fornyes på betingelse af, at vedkommende jævnligt undersøges af en
kompetent lægelig myndighed.
6.2. Den, der anmoder om udstedelse eller fornyelse af kørekort, og som er
blind på det ene øje, eller som kun bruger det ene øje, f.eks. i tilfælde af
dobbeltsyn (diplopi), skal have en synsstyrke på mindst 0,6, eventuelt med
korrigerende briller. Den kompetente lægelige myndighed skal attestere, at1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 27
▼B
dette monokulære syn har eksisteret så længe, at vedkommende har vænnet
sig til det, samt at synsfeltet på det raske øje er normalt.
Gruppe2
6.3. Den, der anmoder om udstedelse eller fornyelse af kørekort, skal, eventuelt
med korrigerende briller, have en synsstyrke på begge øjne på mindst 0,8
på det bedste øje og mindst 0,5 på det dårligste øje. Er værdierne på 0,8 og
0,5 opnået ved hjælp af korrigerende briller, skal den ikke-korrigerede
synsstyrke på hvert af øjnene være 0,05, eller korrektionen af den mindst
krævede synsstyrke (0,8 og 0,5) skal være opnået ved hjælp af brilleglas,
hvis styrke ikke må overstige plus eller minus fire dioptrier, eller ved hjælp
af kontaktlinser (ikke-korrigeret syn = 0,05). Korrektionen skal kunne tåles
godt. Kørekort må hverken udstedes eller fornyes, hvis aspiranten eller
føreren ikke har et normalt binokulart synsfelt, eller hvis han lider af
dobbeltsyn (diplopi).
HØRELSEN
7. Kørekort kan udstedes eller fornyes for aspiranter og førere i gruppe 2 på
grundlag af en udtalelse fra de kompetente lægemyndigheder; ved
lægeundersøgelsen skal der tages hensyn til kompensationsmulighederne.
BEVÆGELSESHÆMMEDE
8. Kørekort må hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der
lider af sygdomme eller deformiteter i bevægeapparatet, som gør det
risikabelt, at vedkommende fører motorkøretøj.
Gruppe1
8.1. Der kan efter udtalelse fra en kompetent lægelig myndighed eventuelt
udstedes kørekort med særlige klausuler til fysisk handicappede aspiranter
og førere. Udtalelsen skal være baseret på en medicinsk vurdering af den
pågældendes sygdom eller deformitet og eventuelt på en praktisk prøve;
den skal suppleres med en angivelse af, hvordan køretøjet kan være
tilpasset føreren, og det skal endvidere anføres, at der skal anvendes
ortopædisk protese, hvis det konstateres, at kørslen ved brugen af en sådan
kan ske på betryggende måde.
8.2. Kørekort kan udstedes eller fornyes for aspiranter med en fremadskridende
sygdomstilstand, såfremt vedkommende jævnligt kontrolleres med henblik
på at konstatere, om han stadig kan føre motorkøretøj uden risiko.
Kørekort kan udstedes eller fornyes uden kravom regelmæssig lægekon-
trol, når handicappet er stabiliseret.
Gruppe2
8.3. Den kompetente lægelige myndighed fører behørigt tilsyn med de
yderligere risici, der er forbundet med at føre de motorkøretøjer, der
indgår i denne gruppe.
HJERTE- OG KARSYGDOMME
9. Sygdomme, der kan medføre, at den, der anmoder om udstedelse eller
fornyelse af kørekort, udsættes for pludselige svigt i hjerte- og kreds-
løbssystemet, der kan bevirke en pludselig ændring af hjernevirksomheden,
udgør en risiko for færdselssikkerheden.
Gruppe1
9.1. Kørekort må hverken udstedes eller fornyes for aspiranter, der lider af
alvorlige forstyrrelser i hjerterytmen.
9.2. Kørekort kan, på grundlag af en lægeerklæring, udstedes eller fornyes for
aspiranter og førere, der anvender pacemaker, såfremt der gennemføres
regelmæssig lægekontrol.
9.3. Udstedelse eller fornyelse af kørekort for aspiranter og førere, der lider af
blodtryksforstyrrelser, kan ske efter vurdering af de øvrige resultater af en
undersøgelse, eventuelle tilknyttede komplikationer og den risiko, disse
udgør for færdselssikkerheden.
9.4. Generelt må kørekort hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og
førere, der lider af angina pectoris, når de er i hvile eller ved
sindsbevægelse. Udstedelse eller fornyelse af kørekort for aspiranter og
førere, der har haft hjerteinfarkt, kan kun finde sted på grundlag af en
lægeerklæring og eventuelt med krav om regelmæssig lægekontrol.1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 28
▼B
Gruppe2
9.5. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til de
yderligere risici, der er forbundet med at føre de motorkøretøjer, der
indgår i denne gruppe.
SUKKERSYGE
10. Kørekort kan på grundlag af en lægeerklæring udstedes eller fornyes for
aspiranter og førere, der lider af sukkersyge, såfremt der i hvert enkelt
tilfælde gennemføres en dertil egnet regelmæssig lægekontrol.
Gruppe2
10.1. Aspiranter og førere i denne gruppe, der lider af en sukkersyge, der kræver
insulinbehandling, kan hverken få udstedt eller fornyet kørekort, undtagen i
helt specielle tilfælde, når der foreligger en behørigt begrundet lægeerklæ-
ring, og såfremt der gennemføres regelmæssig lægekontrol.
NERVESYGDOMME
11. Kørekort kan hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der
lider af en alvorlig nervesygdom, medmindre anmodningen underbygges af
en lægeerklæring.
I denne henseende skal der tages hensyn til de funktionsmæssige
muligheder af og prognosen for nervemæssige forstyrrelser, der skyldes
sygdomme eller operationer i centralnervesystemet eller i det perifere
nervesystem, som udvendigt giver sig bevægelsesmæssige, sensoriske eller
trofiske udslag, eller som påvirker belancen og koordinationen. Kørekort
kan i disse tilfælde udstedes eller fornyes på betingelse af, at der jævnligt
gennemføres undersøgelser, hvis der er risiko for, at tilstanden forværres.
12. Epilepsianfald og andre alvorlige bevidsthedsforstyrrelser udgør en
betydelig risiko for færdselssikkerheden, hvis anfaldene indtræffer, medens
patienten fører et motorkøretøj.
Gruppe1
12.1. Kørekort kan udstedes eller fornyes på grundlag af en undersøgelse
foretaget af en kompetent lægelig myndighed, og såfremt der gennemføres
regelmæssig lægekontrol. Den lægelige myndighed bedømmer epilepsien
eller de andre bevidsthedsforstyrrelser, sygdommens form og kliniske
udvikling (har der f.eks. ikke været anfald i to år), behandlingen og dens
resultater.
Gruppe2
12.1. Kørekort må hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der har
eller kan få epileptiske anfald eller andre alvorlige bevidsthedsforstyrrelser.
MENTALE FORSTYRRELSER
Gruppe1
13.1. Kørekort må hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere
— der lider af alvorlige mentale forstyrrelser, medfødte eller erhvervet ved
sygdomme, traumatiske lidelser eller neurokirurgiske indgreb
— der er alvorligt mentalt retarderede
— der lider af alvorlig alderdomssvækkelse, en alvorligt svækket
dømmekraft, adfærd eller tilpasningsevne, der er knyttet til personlig-
heden
medmindre anmodningen underbygges af en lægeerklæring og på
betingelse af, at der gennemføres regelmæssig lægekontrol, hvis der er
behovherfor.
Gruppe2
13.2. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til de
yderligere risici, der er forbundet med at føre de motorkøretøjer, der
indgår i denne gruppe.
ALKOHOL
14. Indtagelse af alkohol udgør en betydelig risiko for færdselssikkerheden. På
grund af problemets alvor må der udvises stor årvågenhed fra lægeside.1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 29
▼B
Gruppe1
14.1. Kørekort må hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der er
afhængige af alkohol, eller som ikke kan holde bilkørsel og indtagelse af
alkohol adskilt.
Kørekort kan udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der har været
kroniske alkoholikere, efter en periode, hvori de beviseligt har været
afholdende, såfremt der foreligger lægeerklæring og gennemføres regel-
mæssig lægekontrol.
Gruppe2
14.2. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til den
yderligere risiko, der er forbundet med at føre de motorkøretøjer, der
indgår i denne gruppe.
NARKOTIKA OG LÆGEMIDLER15.Misbrug
Kørekort må hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, som er
afhængige af psykofarmaka, eller som, uden at være afhængige deraf,
regelmæssigt indtager psykofarmaka, uanset hvilken kategori kørekort der
anmodes om.
Regelmæssig indtagelseGruppe1
15.1. Kørekort må hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der
regelmæssigt indtager psykofarmaka, uanset disses form, når de kan
nedsætte vedkommendes evne til at føre motorkøretøj uden risiko, og hvis
den indtagne mængde er så stor, at den påvirker kørselen negativt. Det
samme gælder alle andre lægemidler eller kombinationer af lægemidler, der
påvirker evnen til at føre motorkøretøj.
Gruppe2
15.2. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til den
yderligere risiko, der er forbundet med at føre de motorkøretøjer, der
indgår i denne gruppe.
NYRESYGDOMME
Gruppe1
16.1. Kørekort kan på grundlag af en lægeerklæring udstedes og fornyes for
aspiranter og førere, der lider af alvorlig nyreinsufficiens, såfremt
vedkommende jævnligt underkastes lægekontrol.
Gruppe2
16.2. Kørekort kan hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der
lider af alvorlig, irreversibel nyreinsufficiens, undtagen i særlige tilfælde,
der er behørigt dokumenteret ved lægeerklæring, og på betingelse af, at der
gennemføres regelmæssig lægekontrol.
FORSKELLIGE BESTEMMELSER
Gruppe1
17.1. Kørekort kan på grundlag af en lægeerklæring udstedes eller fornyes for
aspiranter og førere, der har undergået en organtransplantation eller
implantation af kunstige organer, der kan påvirke evnen til at føre
motorkøretøj, på betingelse af, at der gennemføres regelmæssig lægekon-
trol, såfremt der er behovherfor.
Gruppe2
17.2. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til den
yderligere risiko, der er forbundet med at føre de motorkøretøjer, der
indgår i denne gruppe.
18. Generelt må kørekort, hverken udstedes eller fornyes for aspiranter og
førere, der lider af en anden sygdom end de ovenfor nævnte, som kan
nedsætte evnen til at føre motorkøretøj på betryggende måde, medmindre1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 30
▼B
anmodningen er underbygget af en lægeerklæring og på betingelse af, at
der gennemføres regelmæssig lægekontrol, såfremt der er behovherfor.1991L0439 — DA — 18.09.1996 — 002.001 — 31