2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 24. november 1999
om definitionerne af kendetegn, listen over landbrugsprodukter, undtagelserne fra definitionerne
og om regioner og områder i forbindelse med undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur
(meddelt under nummer K(1999) 3875)
(2000/115/EF)
(EFT L 38 af 12.2.2000, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1 Kommissionens forordning (EF) nr. 1444/2002 af 24. juli 2002 L 216 1 12.8.2002
Ændret ved:
►A1 Akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken
Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, RepublikkenLitauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken
Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse
og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæ-iske UnionL 236 33 23.9.2003
▼B
KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 24. november 1999
om definitionerne af kendetegn, listen over landbrugsprodukter,
undtagelserne fra definitionerne og om regioner og områder i
forbindelse med undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur
(meddelt under nummer K(1999) 3875)
(2000/115/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-
skab,
under henvisning tilRådets forordning (EØF) nr. 571/88 af 29. februar
1988 om tilrettelæggelse af en række fællesskabsundersøgelser af land-brugsbedrifternes struktur (
1), senest ændret ved Kommissionens
beslutning 98/377/EF (2), særlig artikel 8, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Ifølge artikel 8, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 571/88 fastsættes
eventuelle ændringer til listen over kendetegn samt til definitio-nerne af kendetegnene og tilafgrænsningen af regioner,
undersøgelsesområder og andre territoriale enheder efter frem-
gangsmåden i forordningens artikel15, dvs. vedkommissionsbeslutning efter udtalelse fra Den Stående Land-brugsstatistiske Komité;
(2) resultaterne af de i forordning (EØF) nr. 571/88 omhandledefællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur kankun blive sammenlignelige for Det Europæiske Fællesskab somhelhed, hvis de begreber, der forekommer i listen over kende-tegn, forstås og anvendes ens;
(3) listen over kendetegn er senest blevet ændret ved beslutning 98/377/EF med henblik på basisundersøgelsen i 1999/2000 af land-brugsbedrifternes struktur, og i Kommissionens beslutning 89/
651/EØF (
3), senest ændret ved beslutning 97/418/EF (4), fast-
sættes de definitioner, den liste over landbrugsprodukter, deundtagelser fra definitionerne, der gælder i visse medlemsstater,og de regioner og undersøgelsesområder, der skal anvendes iforbindelse med strukturundersøgelserne 1988-1997; som følgeheraf er det nødvendigt at tilpasse og supplere beslutning 89/
651/EØF;
(4) der er blevet tilføjet nye variabler til listen over kendetegn;
udviklingen inden for landbruget har gjort det nødvendigt at
revidere definitionerne af en række ældre variabler; bilag I til
nærværende kommissionsbeslutning indeholder derfor en ny listeover definitioner med henblik på Fællesskabets strukturundersø-gelser efter 1997;
(5) det er også nødvendigt at revidere den liste over landbrugspro-dukter, der henvises tili definitionen af l andbrugsbedrifter, ogden liste over undtagelser fra Fællesskabets definitioner, somskyldes særlige forhold i visse medlemsstater; disse revideredelister over landbrugsprodukter og over tilladte undtagelser fra
listen over definitioner findes i bilag II og III til nærværende
kommissionsbeslutning;
(6) der er behov for en tydeligere korrelation mellem nomenklaturen
for statistiske territoriale enheder (NUTS) og de regioner og
områder, der anvendes i forbindelse med undersøgelserne aflandbrugsbedrifternes struktur; det er hensigtsmæssigt, at disse2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 2
(1) EFT L 56 af 2.3.1988, s. 1.
(2) EFT L 168 af 13.6.1998, s. 29.
(3) EFT L 391 af 30.12.1989, s. 1.
(4) EFT L 177 af 5.7.1997, s. 26.
▼B
regioner og områder defineres i et særskilt bilag IV til nærvæ-
rende kommissionsbeslutning;
(7) de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstem-melse med udtalelse fra Den Stående LandbrugsstatistiskeKomité -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
De fællesskabsdefinitioner, der skal anvendes ved fællesskabsundersø-
gelserne af landbrugsbedrifternes struktur efter 1997 som fastsat iforordning (EØF) nr. 571/88, findes i bilag I sammen med de dertil
hørende kommentarer og eksempler.
Artikel 2
Listen over landbrugsprodukter, som der henvises til i definitionen af
landbrugsbedrifter i bilag I, findes i bilag II.
Artikel 3
Under hensyntagen til de særlige forhold i visse medlemsstater tillades
de i bilag III anførte undtagelser fra fællesskabsdefinitionerne.
Artikel 4
Listen over regioner og områder i forbindelse med fællesskabsundersø-
gelserne af landbrugsbedrifternes struktur, som der henvises til idefinitionen af undersøgelsesområder i bilag I, findes i bilag IV.
Artikel 5
Beslutning 89/651/EØF ophæves hermed.
Artikel 6
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 3
▼M1
BILAG I
DEFINITIONER OG KOMMENTARER TIL LISTEN OVER DE KENDE-
TEGN, DER SKAL ANVENDES VED FÆLLESSKABSUNDERSØGEL-
SERNE AF LANDBRUGSBEDRIFTERNES STRUKTUR
(I =Definitioner II =Kommentarer)
LANDBRUGSBEDRIFT
I. Teknisk-økonomisk enhed, der ledes under ét og fremstiller
landbrugsprodukter. Bedriften kan også levere andre
supplerende (ikke-landbrugsmæssige) produkter og tjene-
steydelser.
II. 1. Landbrugsbedrifter defineres således ud fra følgende
kriterier:
1.1. Produktion af landbrugsprodukter
Ved »landbrugsprodukter« forstås de produkter, der
er anført i bilag II.
1.2. Ledelse under ét
Der foreligger også ledelse under ét, hvis denne vare-
tages af flere personer i fællesskab.
1.3. Teknisk-økonomisk enhed
Denne er i reglen kendetegnet ved fælles anvendelse
af arbejdskraft og produktionsmidler (maskiner,
bygninger, jord osv.)
2. Særlige tilfælde
2.1. a) Når en bedrift af skattemæssige eller andre
grunde er opdelt på to eller flere personer, men
stadig ledes under ét (en fælles driftsleder) og
således kan anses for at være én økonomisk
enhed, anses den for at være én bedrift
b) når to eller flere (tidligere selvstændige) bedrifter
er samlet under én enkelt landbruger, anses de for
at være én bedrift, hvis de nu har en fælles drifts-
leder, eller hvis de ellers anvender samme
arbejdskraft og udstyr.
2.2. Aftægtsjord, som den tidligere landbruger bevarer i
sin besiddelse ved overdragelse af bedriften til efter-
følgeren (arving, forpagter osv.),
a) medregnes under efterfølgerens bedrift, hvis den
drives sammen med denne, og hvis der som
hovedregelanvendes den samme arbejdskraft og
de samme produktionsmidler som i den øvrige
delaf bedriften
b) medregnes under overdragerens bedrift, hvis den
tidligere ejer selv driver jorden ved hjælp af
egen arbejdskraft og egne produktionsmidler.
2.3. Følgende regnes som værende landbrugsbedrifter,
hvis de opfylder de øvrige ovenfor nævnte betin-
gelser i definitionen af en landbrugsbedrift:
a) bedrifter med opdræt af tyre, orner, bukke og
væddere med henblik på avl samt stutterier og
rugerier
b) landbrugsbedrifter i forbindelse med forskningsin-
stitutioner, hospitaler, religiøse fællesskaber,
skoler, fængsler
c) landbrugsbedrifter, der findes i forbindelse med
industriforetagender2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 4
▼M1
d) kommunale bedrifter bestående af permanente
græsgange, havebrugsarealer eller andre områder,
såfremt disse drives af den kommunale forvalt-
ning (f.eks. arealer, hvor andres kvæg kan gå på
græs mod betaling). Hertil regnes dog ikke:
— overdraget kommunejord (C/3)
— forpagtet kommunejord (C/2).
2.4. Følgende regnes ikke som landbrugsbedrifter,
medmindre de udfører anden virksomhed, som inde-
bærer, at de skalmedtages:
a) ride- og væddeløbsstalde og tilhørende trænings-
baner, hvis de ikke udfører avlsvirksomhed
b) kenneler
c) kreaturhandeler, slagterier og lign. (hvor der ikke
holdes kvæg).
2.5. Særskilte bedrifter kan samle en enkelt bedriftsgren
til en fælles produktionsenhed, som drives adskilt
fra de deltagende bedrifter. Det kan f.eks. være
fælles frugtplantager, fælles græsgange til kvæg og
fælles kostalde. Der er tale om delfusioner, og disse
fællesforetagender kaldes »enkeltproduktfælles-
skaber«. Disse enkeltproduktfællesskaber betragtes
som selvstændige landbrugsbedrifter, uafhængige af
de deltagende bedrifter, når de overvejende drives
med egne produktionsfaktorer og ikke hovedsagelig
med de deltagende bedrifters produktionsfaktorer.
A. BEDRIFTENS GEOGRAFISKE BELIGGENHED
II. Bedriften og alle oplysninger i tilknytning til den angives i
det område, den kommune eller det delundersøgelses-
område, hvor bedriften har sit hjemsted (A/1).
Bedriftens hjemsted defineres efter de af medlemsstaterne
dokumenterede egne regler.
Er bedriften kun delvis beliggende i en bestemt type
område (f.eks. et ugunstigt stillet område), klassificeres
den som beliggende i dette område, hvis størstedelen af
den jord, der tilhører bedriften, eller bedriftens hjemsted
er beliggende i dette område. En af disse regler bør vælges
og anvendes for alle bedrifter og hvert punkt under A/1 til
A/3.
A/1 Undersøgelsesområde
I. Den enkelte bedrifts geografiske beliggenhed beskrives ved
hjælp af en kode, der angiver land, region og undersøgel-
sesområde.
II. De regioner og områder, der anvendes tilbrug for undersø-
gelserne af landbrugsbedrifternes struktur, er anført i bilag
IV.
A/1 a) Kommune eller delundersøgelsesområde
I. Den geografiske beliggenhed beskrives ved hjælp af en
kode til angivelse af kommunen eller delundersøgelses-
området. Herved bliver det muligt at aggregere
resultaterne efter former for zoner på regionalt plan.
II. Koderne for kommunen eller delundersøgelsesområdet skal
svare til niveau 4 eller 5 i nomenklaturen for statistiske
territoriale enheder (NUTS). Hvis disse koder ikke kan
fremsendes, meddeler medlemsstaterne i stedet for hver
bedrift de oplysninger, der er anført under A/2, A/2 a) og
A/3.
A/2 Ugunstigt stillet område
I. Område, som på undersøgelsestidspunktet betragtes som
ugunstigt stillet ifølge artikel 18, 19 og 20 i Rådets forord-
ning (EF) nr. 1257/1999 (1) (og eventuelle senere2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 5
(1) EFT L 160 af 26.6.1999, s. 80.
▼M1
retsforskrifter), og som er anført i EF-listen over ugunstigt
stillede landbrugsområder som meddelt af medlemsstaterne
i henhold til nævnte forordning.
II. Ugunstigt stillede områder omfatter bjergområder (A/2 a)),
områder med særlige ulemper og andre ugunstigt stillede
områder.
A/2 a) Bjergområder
I. Område, som på undersøgelsestidspunktet betragtes som
bjergområde ifølge artikel 18 i forordning (EF) nr. 1257/
1999 (og eventuelle senere retsforskrifter), og som er anført
i EF-listen over ugunstigt stillede landbrugsområder som
meddelt af medlemsstaterne i henhold til nævnte forord-
ning.
A/3 Landbrugsområder med miljørestriktioner
I. Områder, som på undersøgelsestidspunktet betragtes som
landbrugsområder med miljørestriktioner ifølge artikel 16 i
forordning (EF) nr. 1257/1999 (og eventuelle senere rets-
forskrifter).
II. Landbrugere kan få betalinger til udligning af omkostning-
er og indkomsttab som følge af miljørestriktioner i deres
landbrugsområder. Disse restriktioner skal være resultatet
af, at den landbrugsmæssige udnyttelse er begrænset som
følge af Fællesskabets miljøbestemmelser.
Områder med restriktioner, som kun er baseret på nationale
eller regionale regler, er undtaget.
Områderne kan være beliggende i ugunstigt stillede
områder.
Disse områder er hovedsagelig Natura 2000-områder, dvs.
særlige bevarings-/beskyttelsesområder med truede natur-
typer og arter (i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF af
21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og
planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7-50).
B. BEDRIFTENS RETLIGE FORM OG LEDELSE (på
undersøgelsestidspunktet)
B/1og B/2 Den ansvarlige for bedriften i retlig og økonomisk
henseende: landbrugeren
I. Landbrugeren er den fysiske person, gruppe af fysiske
personer eller juridiske person, for hvis regning og i hvis
navn bedriften drives, og som har det retlige og økono-
miske ansvar for bedriften, dvs. som har den økonomiske
risiko for bedriften. Landbrugeren kan være ejer, forpagter,
arvefæster, brugshaver eller kurator.
II. Det retlige og økonomiske ansvar defineres efter de af
medlemsstaterne dokumenterede egne regler.
Landbrugeren kan helt eller delvis have overdraget befø-
jelsen til at træffe beslutninger om den normale daglige
finansielle og produktionsmæssige drift til en driftsleder.
I tilfælde af delforpagtning (jf. C/3 a)) regnes delforpag-
teren som landbruger og ikke som ejer.
Kun de partnere i en sammenslutning af landbrugere, som
deltager i landbrugsarbejdet (jf. L/1-L/6) på bedriften,
betragtes som landbrugere.
B/1 a) og b) Fysisk person
I. En fysisk person er en enkeltperson (eneindehaver) eller en
gruppe af personer (partnere i en sammenslutning af land-
brugere).
II. Spørgsmålet om, hvorvidt en landbruger er en »fysisk«
eller »juridisk« person, har betydning for bedrifternes klas-
sificering i følgende grupper:
Bedrifter, hvor landbrugeren er:
a) en fysisk person og eneindehaver af en selvstændig
bedrift2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 6
▼M1
b) en gruppe af fysiske personer, der er partnere i en
»sammenslutning af landbrugere«
c) en juridisk person.
I lovgivningerne i en række medlemsstater betragtes en
»juridisk« person (et selskab) af skatte- og afgiftsmæssige
og/eller retlige grunde som en »fysisk« person eller en
gruppe af »fysiske« personer. Dette gælder i almindelighed
enhver form for foretagende, hvor et eller alle medlemmer
har ubegrænset personlig hæftelse for foretagendets gæld.
Medlemsstaterne kan i disse tilfælde klassificere en sådan
»juridisk« person under »eneindehaver« eller »sammenslut-
ning af landbrugere«. Disse valg skal træffes på baggrund
af dokumenterede regler, som er udtrykkeligt fastlagt og
konsekvente.
B/1 a) En fysisk person, der er eneindehaver af bedriften, hvor
bedriften er selvstændig
I. En enkeltperson og fysisk person, som er landbruger på en
bedrift, som ikke er knyttet tilandre l andbrugeres bedrifter
enten ved fælles ledelse eller tilsvarende ordninger.
II. Denne landbruger kan selv træffe alle beslutninger vedrø-
rende driften.
Ægtefæller eller nære familiemedlemmer, som ejer eller
forpagter en bedrift sammen, bør normalt anses for at
have en selvstændig bedrift, der ledes af en eneindehaver.
To personer, der lever sammen som ægtefæller uden at
være gift, betragtes også som ægtefæller, hvis de retligt
anerkendes som sådan i de pågældende medlemsstater.
Bl.a. følgende betragtes som eneindehavere: søskende,
medarvinger osv., hvis de ikke har truffet aftale om og
ikke skatte- og afgiftsmæssigt og/eller retligt betragtes
som en sammenslutning af landbrugere eller som en retlig
enhed ifølge medlemsstatens lovgivning.
Ejes et selskab (en juridisk person) af kun én fysisk person,
og behandles det som en fysisk person af medlemsstaten
(jf. definitionen af en »fysisk person«), betragtes det som
en bedrift med en eneindehaver.
Har kun én person det fulde retlige og økonomiske ansvar
for bedriften, betragtes den pågældende som eneindehaver,
selv om bedriften ellers opfylder kriterierne for en
sammenslutning af landbrugere.
B/1 b) En eller flere fysiske personer er partnere i en sammenslut-
ning af landbrugere
I. En partner/partnere i en sammenslutning af landbrugere er
fysiske personer, der ejer, lejer eller på anden måde
sammen leder en landbrugsbedrift eller sammen leder deres
individuelle bedrifter, som om der var tale om én bedrift.
Samarbejdet skal udføres enten i henhold til lovgivningen
eller ifølge skriftlig aftale.
II. Ejes selskabet (den juridiske person) af flere end én fysisk
person, og behandles det af medlemsstaten som en fysisk
person, betragtes det som en sammenslutning af landbru-
gere.
Medlemsstater, som vælger ikke at angive oplysninger om
sammenslutninger af landbrugere, samler alle oplysninger
om alle bedrifter, hvor landbrugerne er fysiske personer,
under variabelB/1 a), uanset om de er »sammensl utninger
af landbrugere« som defineret her. Hvis to eller flere
fysiske personer på en bedrift fungerer som landbruger,
angives kun én af dem som sådan (dvs. den, der bærer stør-
stedelen af risikoen, eller som deltager mest i bedriftensledelse. Hvis man ved hjælp af dette kriterium stadig ikke
kan udpege en enkelt person, bør et andet kriterium
anvendes, f.eks. alder). Alle de data, der kræves for land-
brugere, angives for denne person. Den pågældende vil
også blive betragtet som driftsleder. Alle andre, der
arbejder på bedriften, angives under L/4 »Fremmed
arbejdskraft«, uanset deres familieforhold til landbrugerne.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 7
▼M1
B/1 c) Juridisk person
I. En retlig enhed, der ikke er en fysisk person, men som har
samme almindelige rettigheder og pligter som en enkelt-
person, som f.eks. evne til at være eller gøre sig til part i
en retssag (almindelig rets- og handleevne).
II. Den juridiske person kan være offentligretlig eller privat-
retlig, f.eks.:
— staten, regioner, kommuner osv.
— kirker og deres institutioner— andre lignende institutioner af offentlig eller halvof-
fentlig karakter
— alle erhvervsdrivende foretagender bortset fra dem, der
henhører under B/1 a) eller b), især selskaber med
begrænset ansvar, herunder sådanne kooperative fore-
tagender
— alle aktieselskaber (foretagender, der har udstedt aktier)
— fonde (organer, der administrerer midler, der er udskilt
til et bestemt formål, som ofte er af social eller filantro-
pisk art)
— andre selskaber end aktieselskaber med begrænset
ansvar
— alle andre foretagender af lignende art.
B/2 Driftslederen
I. Den fysiske person, der har ansvaret for den daglige finan-
sielle og produktionsmæssige ledelse af den pågældende
bedrift.
II. Driftslederen er som regel, men ikke altid, samme person
som landbrugeren, som er en fysisk person.
Hvis landbrugeren ikke samtidig er driftsleder, har den
pågældende overdraget eller ansat en anden til at forestå
ledelsen af bedriften. Det kan f.eks. være et familiemedlem
(B/2 a)) eller ægtefællen (B/2 b)), eller en person uden
familiemæssig tilknytning til landbrugeren.
Der kan kun være én driftsleder pr. bedrift.Alle de oplysninger om sammenslutninger af landbrugere,
der kræves for driftsledere, angives for den partner, der
betragtes som landbrugeren.
B/2 a) Familiemedlemmer
I. I almindelighed er landbrugerens familiemedlemmer ægte-
fællen, slægtninge i op- og nedstigende linje (herunder ved
ægteskab og adoption) og landbrugerens eller dennes ægte-
fælles brødre og søstre.
II. Landbrugerne selv medregnes ikke til familiemedlem-
merne.
B/3 Driftslederens landbrugsuddannelse
Der angives kun ét niveau (det højeste) for hver person.Kun praktisk landbrugserfaring
I. Erfaring erhvervet ved praktisk arbejde i en landbrugsbe-
drift.
Elementær landbrugsuddannelse
I. Enhver form for afsluttet uddannelse på en landbrugsskole
for grundlæggende landbrugsuddannelse og/eller et uddan-
nelsescenter begrænset til bestemte fag (herunder
havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærmedicin,
landbrugsteknologi og hermed beslægtede fag).
II. Som elementær uddannelse betragtes også en afsluttet
læretid inden for landbruget.
Fuldstændig landbrugsuddannelse
I. Enhver form for uddannelse af en varighed på mindst to års
fuldtidsuddannelse efter skolepligtens ophør (jf. L/1-L/6
»Alder, hvor skolepligten ophører«) på landbrugsskole,
højere læreanstalt eller universitet inden for fagene land-2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 8
▼M1
brug, havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærme-
dicin, landbrugsteknologi eller hermed beslægtede fag.
C. DRIFTSFORM OG DRIFTSSYSTEM
C/1 tilC/3 Udnyttet landbrugsareal
I. Det samlede areal af agerjord, varige engarealer og græs-
gange, områder med flerårige kulturer og køkkenhaver.
C/1 Udnyttet landbrugsareal i selveje
I. Den del af den undersøgte bedrifts areal, som ejes af land-
brugeren, og som dyrkes af denne. Herunder hører også
jord, der dyrkes af denne i hans egenskab af brugshaver,
arvefæster eller lignende.
II. Jord, der er stillet til rådighed for landarbejdere som en del
af deres løn, henregnes til den bedrift, som har stillet den
tilrådighed, såfremt l andarbejderen ikke dyrker det med
egne produktionsmidler.
Aftægtsjord (se afsnittet »Landbrugsbedrift« ovenfor, punkt
2.2) henregnes tilden bedrift, hvor jorden normal t dyrkes
og i almindelighed med samme arbejdsstyrke og produkti-
onsmidler som resten af bedriften.
Græsningsrettigheder på fælleder eller andre fælles græsa-
realer, f.eks. kommunale eller andelsgræsarealer, skal
derimod ikke tages i betragtning (disse arealer medtages
ikke i denne undersøgelse, eftersom der ikke er tale om
arealer, der hører ind under en bedrift).
C/2 Udnyttet landbrugsareal i tilforpagtning
I. Jord, der er tilforpagtet af bedriften mod et forud aftalt fast
vederlag (i kontanter, naturalier eller andre ydelser), og
hvor der findes en (mundtlig eller skriftlig) forpagtningsaf-
tale. Et areal henregnes kun til én bedrift. Er et areal
bortforpagtet tilfl ere bedrifter i referenceåret, henregnes
det normalt til den bedrift, det tilhører i den længste
periode i referenceåret.
II. Forpagtningsaftalen kan omfatte:
— en helbedrift
— enkelte jordstykker.
Forpagtet jord betragtes ikke som en delaf ejerens bedrift,
men altid som del af forpagterens bedrift. Evt. dyr på
jorden betragtes som tilhørende den bedrift, der er i besid-
delse af dyrene.
Hertil hører jord eller bedrifter, som landbrugeren har
forpagtet af familiemedlemmer (bortforpagtere), hvis disse
arealer dyrkes som en del af den af undersøgelsen omfat-
tede bedrift. Jord fra en anden bedrift, som landbrugeren
har rådighed over som modydelse for en arbejdsydelse, er
inkluderet, medmindre der er tale om jord, der er stillet til
rådighed for en landarbejder som en del af hans løn. (I
modsætning til jord, der er stillet til rådighed for en land-
arbejder som en delaf hans l øn, og som indgår i den anden
bedrifts vekseldrift, angiver denne forpagtningsaftale ikke
blot en bestemt størrelse på jorden, men også dens belig-
genhed og afgrænsning).
Forpagtet jord, der er videreforpagtet, er ikke inkluderet
her, eftersom den ikke hører tilden pågæl dende bedrifts
dyrkede jord.
C/3 Udnyttet landbrugsareal i delt tilforpagtning og i andre
driftsformer
C/3 a) Udnyttet landbrugsareal i delt tilforpagtning
I. Jord (eventuelt en hel bedrift), som dyrkes i fællesskab af
ejer og delforpagter på grundlag af en skriftlig eller
mundtlig aftale. Outputtet (enten økonomisk eller fysisk)
fordeles mellem dem på basis af en aftalt fordelingsnøgle.
II. Hertilhører bl .a.:
»Colonia parziaria« (hele bedrifter)2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 9
▼M1
»Colonia parziaria« i form af en hel bedrift: en bedrift er
overdraget et familieoverhoved på følgende betingelser:
han skal forpligte sig til at drive bedriften med sin families
hjælp, bære en del af omkostningerne og dele høstudbyttet
i et bestemt forhold med vedkommende, der har stillet
bedriften tilrådighed.
C/3 b) Udnyttet landbrugsareal i andre driftsformer
I. Driftsformer, som ikke er omtalt andetsteds under C/1, C/2
og C/3 a).
II. Hertilhører bl .a.:
1. Jord, som landbrugeren har fået overladt af besidderen:
— til dyrkning i kraft af sin særlige stilling (skovfoged,
præst, lærer osv.)
— jord, som er blevet tildelt bedriften af den kommu-
nale forvaltning eller af andre institutioner, f.eks.
fælles græsarealer fordelt i forhold til arealet (må
ikke forveksles med græsningsrettigheder).
2. Jord, som bedriften dyrker vederlagsfrit, f.eks. forladte
bedrifters jord, som dyrkes af den af undersøgelsen
omfattede bedrift.
3. »Colonia parziaria« (dele af hele bedrifter)
»Colonia parziaria« som dele af en bedrift: disse dyrkes
på de under C/3 a) nævnte betingelser.
C/5 Driftssystem og -metoder
C/5 a), d) og e) Økologisk landbrug
I. Der indsamles oplysninger om, hvorvidt bedriften driver
landbrug efter bestemte normer og regler som fastlagt i
Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 (1), senest ændret
ved Kommissionens forordning (EF) nr. 473/2002 (2), eller
eventuelle senere retsforskrifter, om »økologisk produkti-
onsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf
på landbrugsprodukter og levnedsmidler« og/eller tilsva-
rende nationale bestemmelser om økologisk produktion.
II. Ved forordningen indføres harmoniserede regler for mærk-
ning, produktion og kontrolaf l andbrugsprodukter, som er
forsynet med eller skal forsynes med angivelser, som
henviser til den økologiske produktionsmetode. Ifølge
forordningen skalproduktionen ske på en enhed, hvis
parceller, produktionssteder og opbevaringssteder er klart
adskilt fra enhver anden enhed, som ikke producerer efter
reglerne om økologisk landbrug.
Anvendes der kun økologiske produktionsmetoder på en
del af det udnyttede landbrugsareal eller på en del af
bedriftens husdyrproduktion, angives på dette sted kun
disse særlige områder og husdyr.
C/5 a) Udnyttet landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes
økologiske produktionsmetoder
I. Den delaf det udnyttede l andbrugsarealpå bedriften,
hvorpå produktionen fuldt ud er i overensstemmelse med
principperne for økologisk produktion på bedrifterne som
fastsat i bilag I til forordning (EØF) nr. 2092/91.
II. I forordningen sondres der mellem arealer, hvor kravene i
de fastsatte regler fuldt ud er opfyldt, og arealer, som
stadig er omfattet af en omlægningsperiode. Kun produkter,
der er dyrket på arealer, som fuldt ud er omlagt efter prin-
cipperne for økologisk produktion, kan markedsføres med
en mærkning, som henviser tiløkol ogiske produktionsme-
toder.
Under dette punkt angives kun de områder, hvor hele
omlægningsperioden er tilendebragt (jf. C/5 d)).2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 10
(1) EFT L 198 af 22.7.1991, s. 1.
(2) EFT L 75 af 16.3.2002, s. 21.
▼M1
C/5 d) Udnyttet landbrugsareal på bedriften, som er under omlæg-
ning til økologiske produktionsmetoder
I. Den delaf det udnyttede l andbrugsarealpå bedriften,
hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, men
hvor den overgangsperiode, der er nødvendig for, at
produktionen kan anses for fuldt ud at opfylde principperne
for økologisk produktion på bedriften som fastsat i bilag I
tilforordning (EØF) nr. 2092/91, endnu ikke er til ende-
bragt.
II. Under dette punkt angives kun de områder, hvor hele
omlægningsperioden ikke er tilendebragt (jf. C/5 a)).
C/5 e) Bedrifter, der også anvender økologiske produktionsme-
toder på den animalske produktion
I. Bedrifter, hvor hele eller en del af den animalske produk-
tion fuldt ud opfylder principperne for økologisk
produktion på bedrifterne som fastsat i bilag I til forord-
ning (EØF) nr. 2092/91 eller befinder sig i
omlægningsperioden.
II. Ifølge forordningen skal normalt al animalsk produktion på
bedriften være opdrættet i overensstemmelse med reglerne
om økologisk produktion. Kun hvis bygninger, parceller og
arter klart er adskilte, kan en del af dyrene opdrættes efter
andre metoder.
C/5 c) Støtte til miljøvenligt landbrug
I. Alstøtte, der betal es tilen bedrift gennem en national
ordning i henhold til artikel 22-24 i forordning (EF) nr.
1257/1999 eller eventuelle senere retsforskrifter. Al støtte,
der betales til lignende ordninger i henhold til tidligere
fællesskabslovgivning, medtages også. Støtte, der kun
betales til økologisk landbrug, medtages ikke.
II. I henhold til forordning (EF) nr. 1257/1999 kan der ydes
støtte tilproduktionsmetoder inden for l andbruget, som
beskytter miljøet og bevarer naturen (miljøvenligt land-
brug) gennem
— en udnyttelse af landbrugsjorden, som er forenelig med
beskyttelse og forbedring af miljøet, landskabet og dets
særpræg, naturressourcerne, jordbunden og dens gene-
tiske diversitet
— en ekstensivering af landbruget og fortsat anvendelse af
lavintensive græsningssystemer
— bevarelse af truede miljømæssigt værdifulde landbrugs-
områder
— landskabspleje og vedligeholdelse af historiske værdier
på landbrugsjord
— anvendelse af miljøplanlægning i landbrugsbedriften.
Der kan ydes støtte til landbrugere, som forpligter sig til i
mindst fem år at drive miljøvenligt landbrug (eller om
nødvendigt i længere perioder). En sådan forpligtelse skal
indebære mere end normalgod l andbrugspraksis, og den
skalindebære aktiviteter, som ikke sikres gennem andre
støtteforanstaltninger som f.eks. markedsstøtte eller udlig-
ningsgodtgørelse.
Støtten beregnes på basis af indkomsttabet, ekstraomkost-
ningerne som følge af forpligtelsen og behovet for at
skabe et incitament.
Der er iværksat lignende støtteordninger i henhold til tidli-
gere fællesskabslovgivning. Da der er indgået langvarige
forpligtelser i henhold til disse ordninger, kan de gælde i
mange år endnu. Denne støtte skalogså angives under
dette punkt.
D tilH. SAMLET AREAL
I. Det samlede landbrugsareal (D til H) omfatter det land-
brugsareal(D tilG), som dyrkes af l andbrugsbedriften, og
andre arealer (H).
II. Afsnit I indeholder nærmere oplysninger om, hvordan visse
arealer, der allerede er angivet under D til H, udnyttes.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 11
▼M1
Arealer, der allerede er angivet under I, må derfor ikke
lægges til andre arealer, da de ellers vil blive angivet to
gange.
Det udnyttede landbrugsareal omfatter jord med hovedkul-
turer, der høstes i undersøgelsesåret.
Med henblik på opdelingen af det samlede areal efter
udnyttelsen af jorden skal hvert areal kun medtages én
gang.
Permanente kulturer og flerårige kulturer (f.eks. asparges,
jordbær eller buske) medregnes fra det år, de plantes, selv
om de endnu ikke bærer afgrøder.
Champignon (I/2) medtages ikke under det samlede areal.Ved samdyrkning af kulturer (I/5) opgøres det udnyttede
areal ud fra det areal, der er afsat til hver enkelt kultur.
Landbrugsarealer, der samdyrkes med træbevoksede
arealer, opgøres på samme måde.
Dette princip anvendes ikke ved blandede kulturer
(samtidig dyrkning og høst på samme areal, f.eks.
blandsæd) eller efterkulturer (byg med kløverudsæd til
senere høst).
Hvis en af de samdyrkede kulturer ikke anvendes af
bedriften, medregnes denne ikke ved opgørelsen af de
dyrkede arealer.
Princippet om proportionalfordel ing kan fraviges i de
tilfælde, hvor anvendelsen af dette princip vil kunne give
utilfredsstillende resultater, dog forudsat, at de regler, som
er blevet fastsat af medlemsstaterne i samråd med
Kommissionen, overholdes.
Sekundære efterkulturer angives kun under I/1. Under D til
G medregnes arealet for hver efterkultur ikke, men det
pågældende areal medregnes kun til hovedkulturen. Hvis
flere kulturer i et høstår dyrkes efter hinanden på et areal,
er hovedkulturen den kultur, som giver den højeste produk-
tionsværdi. Hvis man ikke ud fra produktionsværdien klart
kan afgøre, hvilken kultur der er hovedkulturen, betragtes
den kultur, som har været dyrket længst på arealet, som
hovedkultur.
D. AGERJORD
I. Jord, der bearbejdes regelmæssigt (pløjes eller bearbejdes
på anden måde), og som indgår i omdriften.
II. Ved omdrift forstås, at afgrøderne på en bestemt mark
følger efter andre afgrøder efter en forud fastlagt plan.
Normalt veksler afgrøderne hvert år, men de kan også
være flerårige. For at skelne mellem agerjord og flerårige
kulturer (G) eller varige græs- og engarealer (F) anvendes
en tærskelpå fem år. Heraf føl ger, at hvis der på en mark
dyrkes samme afgrøde i fem år eller derover, uden at den
forudgående afgrøde i mellemtiden fjernes og en ny etab-
leres, betragtes det ikke som agerjord.
Nogle kulturer, der normalt betragtes som grøntsager, pryd-
planter eller industriplanter (f.eks. asparges, roser,
prydstauder, jordbær og humle), medregnes under denne
kategori, selv om de gror på samme jord i mere end fem
år.
Agerjord omfatter afgrødekategorierne D/1 tilD/20, D/23
til D/35, brakjord uden braklægningstilskud (D/21) samt
brakjord med braklægningstilskud, uden økonomisk
udbytte (D/22).
Nedlagte arealer med industriafgrøder medtages under de
respektive punkter, men anføres også under I/8 b).
D/1tilD/8 Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inklu-
sive såsæd)
II. Undtagen korn, der er grønthøstet eller anvendt umodent til
foder (D/18).2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 12
▼M1
D/1 Blød hvede og spelt
I. Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta
LogTriticum monococcum L.
D/2 Hård hvede
I. Triticum durum Desf.
D/3 Rug
I. Secale cereale L.
Inklusive blandinger af rug og andre kornarter, der sås om
efteråret.
D/4 Byg
I. Hordeum vulgare L.
D/5 Havre
I. Avena sativa L.
Inklusive blandinger af havre og andre kornarter, der sås
om foråret.
D/6 Kernemajs
I. Majs ( Zea mays L. ) tilhøst af kerner.
II. Majs høstet med håndkraft, majsplukkemaskine, majsribbe-
maskine eller mejetærsker, uanset anvendelsen heraf,
herunder kerner tilensil age. Kerner, som er høstet sammen
med dele af kolben, men med en vandprocent på over 20,
og som anvendes til ensilage (den såkaldte Corn-Cob-Mix,
CCM), er også omfattet.
Sukkermajskolber til konsum henhører under D/14.
D/7 Ris
I. Oryza sativa L.
D/8 Andre kornarter til fremstilling af fuldmodent korn
I. Kornarter, som sås som enkeltkultur og høstes til
modenhed, og som ikke er angivet andetsteds under D/1
tilD/7.
II. Bl.a. følgende afgrøder angives her: Sorghum ( Sorghum
bicolor × Sorghum sudanense ), triticale ( Triticosecale
Wittmack ) og hirse ( Panicum miliaceum L. ). Boghvede
(Fagopyrum esculentum ) og kanariefrø ( Phalaris canari-
ensis L.) medtages også her, da det dyrkes og forarbejdes
på samme måde som korn.
D/9 Proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inklusive frø
og blandinger af korn og bælgsæd)
I. Afgrøder, der sås og høstes hovedsagelig på grund af deres
proteinindhold.
II. Proteinafgrøder, som grønthøstes, henhører under D/14
eller D/18 afhængig af anvendelsen. Disse afgrøder består
især af bælgplanter.
D/9 e) Ærter, hestebønner og sødlupin
I. Pisum sativum L.,Vicia faba L.,Lupinus spp. , som sås
som enkeltkultur og høstes til modenhed.
D/9 f) Linser, kikærter og vikker
I. Lens culinaris, Cicer arietinum, Vicia pannonica Crantz
ellerVicia varia , som sås som enkeltkultur og høstes til
modenhed.
D/9 g) Andre proteinafgrøder til høst i tør tilstand
I. Afgrøder, som sås hovedsagelig på grund af proteinin-
dholdet og høstes til modenhed, ikke andetsteds nævnt.
D/10 Kartofler (inklusive tidlige kartofler og læggekartofler)
I. Solanum tuberosum L.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 13
▼M1
D/11 Sukkerroer (eksklusive frø)
I. Beta vulgaris L., bestemt tilsukkerindustrien og tilfrem-
stilling af alkohol.
D/12 Rodfrugtplanter til foder (eksklusive frø)
I. Foderroer ( Beta vulgaris L.) og planter af Brassicae -fami-
lien bestemt til foder og andre planter, der hovedsagelig
dyrkes på grund af deres rødder, ikke andetsteds nævnt.
II. Alle planter af Brassicae -familien bestemt til foder
medtages under dette punkt, uanset om det er roden eller
stilken, der høstes til foder. Af andre planter kan f.eks.
nævnes jordskokker ( Helianthus tuberosus L.), søde
kartofler ( Ipomoea batatas (L.) Lam.), foderpastinak
(Pastinaca sativa L.), yamsrod ( Discorea spp. ), maniokrod
(Manihot esculenta Crantz).
D/23 tilD/35 Industriplanter
I. Planter, som ikke normalt sælges direkte til forbrug, da de
skal bearbejdes industrielt forud for endelig brug.
II. Inklusive frø til græsagtige eller urteagtige, olieholdige
planter, eksklusive frø og stiklinger til tekstilplanter,
humle, tobak og andre industriplanter.
D/23 Tobak
I. Nicotiana tabacum L.
D/24 Humle
I. Humulus lupulus L.
D/25 Bomuld
I. Gossypium spp.
D/26 Raps og rybs
I. Brassica napus L. ogBrassica rapa , som dyrkes tilfrem-
stilling af olie og høstes som tørre kerner.
D/27 Solsikke
I. Helianthus annuus L.
D/28 Soja
I. Glycine max L.
D/29 Hørfrø (oliehør)
I. Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til
fremstilling af olie.
D/30 Andre olieholdige afgrøder
I. Andre planter, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres
olieindhold og høstes som tørre kerner, ikke andetsteds
nævnt.
II. Der kan f.eks. være tale om sennep ( Sinapis alba L.),
valmue ( Papaver somniferum L.), sesamfrø ( Sesamum
indicum L.), jordmandel( Cyperus esculentus L.), jord-
nødder (Arachis hypogea ).
D/31 Spindhør
I. Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til
fremstilling af fibre.
D/32 Hamp
I. Cannabis sativa L.
D/33 Andre tekstilafgrøder
I. Andre planter, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres
fiberindhold, ikke andetsteds nævnt.
II. Der kan f.eks. være tale om jute ( Corchorus capsularis ),
abaca/manila ( Musa textilis ), sisal(Agave sisalana ), kenaf
(Hibiscus cannabinus ).2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 14
▼M1
D/34 Krydder-, aroma- og lægeplanter
II. Blandt krydder-, aroma- og lægeplanter kan bl.a. nævnes
følgende:
angelik (Angelica spp. ), belladonna ( Atropa spp. ), kamille
(Matricaria spp. ), spidskommen ( Carum spp. ), digitalis
(Digitalis spp. ), ensian ( Gentiana spp. ), isop ( Hyssopus
spp.), jasmin ( Jasminum spp. ), lavendel ( Lavandula spp. ),
merian (Origanum spp. ), melisse ( Melissa spp. ), mynte
(Mentha spp.), opiumsvalmue ( Papaver spp. ), venka ( Vinca
spp.), loppeurt (kerner) ( Psyllium spp. ), safran ( Curcuma
spp.), salvie ( Salvia spp. ), morgenfrue ( Calendula spp. ),
baldrian ( Valeriana spp. ) osv.
D/35 Industriplanter, ikke andetsteds nævnt
I. Andre industriafgrøder, der ikke er nævnt andetsteds.
II. Der kan f.eks. være tale om cikorie ( Cichorium intibus L.)
og sukkerrør ( Saccharum officinarum L.).
D/14 og D/15 Friske grøntsager, meloner, jordbær
II. Eksklusive dyrkede champignon (I/2).
D/14 Friske grøntsager, meloner, jordbær — frilands eller
under lav overdækning
D/14 a) Dyrket som markafgrøder
I. Grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i
vekseldrift med andre landbrugsafgrøder.
II. Grøntsager, der dyrkes som markafgrøder, er for det meste,
men ikke altid, bestemt til industriel forarbejdning og ikke
direkte tilmarkedet.
Det afgørende er her bedriftens vekseldriftsystem: dyrkes
der på arealerne grøntsager i vekseldrift med andre
afgrøder end gartneriafgrøder (D/14 og D/16), drejer det
sig om »markafgrøder«.
D/14 b) Dyrket som gartneriafgrøder
I. Grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i
vekseldrift med andre gartneriafgrøder (D/14 og D/16).
II. Grøntsager dyrket som gartneriafgrøder er ofte, men ikke
al tid, bestemt direkte tilmarkedet og ikke tilindustriel
forarbejdning.
Det afgørende er her vekseldriftsystemet på arealet: dyrkes
der på arealet kun grøntsager i vekseldrift med andre gart-
neriafgrøder (D/14 og D/16), drejer det sig om
»gartneriafgrøder«.
D/15, D/17 og G/7 Kulturer under glas eller anden høj overdækning
I. Kulturer, som i hele deres vækstperiode eller i størstedelen
af den dyrkes i drivhuse eller under fast eller flytbar høj
overdækning af glas eller af stiv eller bøjelig plastic.
II. Dette omfatter ikke plastfolie lagt direkte på jorden, ej
heller kulturer under glaskupler eller tunneler eller under
flytbare drivbænke (mistbænke).
Ved flytbare drivhuse og anden høj overdækning
medregnes alle arealer, som har været overdækket i de
seneste tolv måneder (de adderes for at nå til det samlede
areal); man opgør altså ikke kun anlæggenes grundareal.
Kulturer, som dyrkes dels under glas og dels på friland,
henregnes til arealer under glas, medmindre perioden under
glas er meget kort.
Hvis det samme arealunder gl as anvendes mere end én
gang, medregnes det kun én gang.
For drivhuse med flere etager er det kun grundarealet, der
tælles.
D/16 Blomster og prydplanter (eksklusive planteskoler),
frilands eller under lav overdækning2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 15
▼M1
D/17 Blomster og prydplanter (eksklusive planteskoler),
under glas eller under anden høj overdækning
D/18 Foderplanter
I. Alle »grønne« agerjordskulturer bestemt til foder, der
dyrkes i vekseldrift med andre afgrøder, og som findes på
det samme areal i mindre end fem år (etårige eller flerårige
foderafgrøder).
II. Disse »grønne« afgrøder (i modsætning tilafgrøder »til
tørre kerner«) anvendes normalt til græsning eller grønthø-
stes, men de kan også høstes tørrede som f.eks. tørt hø. I
almindelighed høstes hele planten, undtagen roden, og
anvendes tilfoder.
Afgrøder, der ikke anvendes på bedriften, men som sælges
enten til direkte brug på andre bedrifter eller til industrien,
medregnes.
Korn, industriplanter og andre agerjordskulturer, som er
grønthøstet og/eller anvendt umodent til foder, medregnes.
Rodfrugtplanter til foder (D/12) medregnes ikke.
D/18 a) Græs i omdrift
I. Græsplanter til græsning, hø eller ensilage som en del af
normal vekseldrift. Arealerne skal i mindst et høstår eller
mindre end fem år være tilsået med græs eller blandede
græssorter. Før jorden tilsås igen, pløjes den eller bear-
bejdes på anden måde eller planterne ødelægges, f.eks.
ved hjælp af herbicider (ukrudtsbekæmpelsesmidler).
II. Blandinger af hovedsagelig græs og andre foderafgrøder
(som regel bælgplanter), der bruges til græsning, grønthø-
stes eller høstes som tørret hø, medtages her.
Etårige græsafgrøder (arealerne er tilsået i mindre end ét
høstår) medtages ikke her.
D/18 b) Andre grønne foderkulturer
I. Andre foderkulturer, især etårige (f.eks. vikker, fodermajs,
korn, som er grønthøstet og/eller anvendt umodent til
foder, bælgplanter).
D/18 b/i) Fodermajs (majs tilensil age)I. Majs ( Zea mays L.) tilensil age.
II. Alle former for fodermajs, som ikke høstes for at få kernen
(hele kolber, dele af eller hele planten). Herunder hører
fodermajs, der direkte (uden ensilering) anvendes som
foder til dyrene og hele kolber (kerne + skaft + dækblade),
der høstes til foder eller ensilage.
D/18 b/iii) Andre foderplanter
I. Andre agerjordskulturer beregnet til foder, som grønthø-
stes, ikke andetsteds nævnt.
II. De forskellige etårige eller flerårige kløverarter: f.eks.
blodkløver ( Trifolium incarnatum L.), rødkløver ( T.
pratense L.), hvidkløver ( T. repens L.), alexandrinerkløver
(T. alexandrinum ), persisk kløver ( T. resupinatum )o g
forskellige arter lucerne medtages her.
Blandinger af især bælgfoderplanter (normalt > 80 %) og
græsplanter, grønthøstet eller høstes som tørret hø,
medtages her.
Herunder hører også: etårige afgrøder som f.eks. korn,
etårigt rajgræs, etårig sorghum, visse etårige græsplanter
som f.eks. engrapgræs ( Poa annua L.), planter tilhørende
andre familier som f.eks. korsblomstrede, som ikke er
nævnt andetsteds (raps osv.), californisk blåklokke
(Phacelia tanacetifolia Benth), hvis de grønthøstes.
Fodermajs medtages ikke.
D/19 Frø og stiklinger på agerjord
I. Arealer, hvorpå der dyrkes planter, hvis frø og stiklinger er
bestemt til salg, med undtagelse af korn, ris, bælgsæd,
kartofler og olieholdige planter. Bedriftens eget forbrug af2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 16
▼M1
frø og stiklinger (f.eks. planter til salat og kål) medtages
under de respektive kulturer.
II. Hertilhører frø af grønne foderpl anter.D/20 Andre agerjordskulturer
I. Kulturer på agerjord, som ikke er medtaget under D/1 til
D/19 eller under D/21 til D/35.
II. Dette punkt omfatter kun afgrøder af mindre økonomisk
betydning og bør kun indeholde planter, der ikke kan klas-
sificeres under et andet punkt. Blandinger af afgrøder bør
så vidt muligt angives andetsteds, enten efter definitionen
af den pågældende variabel eller, hvis der ikke er anført
nogle oplysninger, under den afgrøde, der har den største
økonomiske betydning.
Hvis en afgrøde ikke kan anføres særskilt, bør den anføres
sammen med afgrøder af samme art og ikke sammen med
afgrøder af en anden kategori. F.eks. bør små arealer med
oliehør ikke medtages her, men under »andre olieplanter«.
D/21 og D/22 Brakjord
II. Brakjord må ikke forveksles med dyrkning af efterkulturer
(I/1) eller med uudnyttet landbrugsareal (H/1). Det væsent-
ligste kendetegn ved brakjord er, at jorden normalt hviler i
en vækstperiode for at blive forbedret.
Brakjord kan forekomme i følgende former:1) arealer uden nogen form for vegetation
2) arealer med tilfældig vegetation; denne vegetation kan i
visse tilfælde anvendes som foder eller til nedpløjning
3) arealer, som udelukkende anvendes til grøngødning.
D/21 Brakjord uden braklægningstilskud
I. Arealer, som indgår i vekseldrift, som bearbejdes eller ikke
bearbejdes, men hvorpå der ikke høstes i løbet af driftsåret,
og for hvilke der ikke modtages finansiel støtte eller brak-
lægningstilskud.
D/22 Brakjord med braklægningstilskud, uden økonomisk
udbytte
I. Arealer, for hvilke bedriften i henhold til Rådets forordning
(EF) nr. 1251/1999 (
1) samt eventuelle senere retsforskrifter
har ret tilfinansielstøtte for at fremme udtagningen af
agerjord. Hvis der findes nationale ordninger af lignende
art, medtages disse arealer også under dette kendetegn.
Arealer, for hvilke der findes en ordning om, at arealet
tages ud af produktion i mere end fem år, skalmedtages
under H/1 + H/3.
II. Agerjord, som er omfattet af ordninger, hvorefter nonfood-
produktion er tilladt, og som dyrkes i henhold til kontrakt,
anføres andetsteds under D/1 til D/20 eller D/23 til D/35.
E. KØKKENHAVER
I. Arealer, som tjener til dyrkning af landbrugsprodukter
bestemt til forbrug af landbrugeren og dennes husholdning.
II. Køkkenhaver er som regel adskilt fra det øvrige landbrugs-
areal og fremtræder som køkkenhaver. Kun lejlighedsvis
sælges overskydende produktion fra dette areal uden for
bedriften. Alle arealer, på hvilke der dyrkes produkter, der
regelmæssigt sælges på markedet, hører under andre
punkter, selv om en del af produkterne forbruges af land-
brugeren og dennes husholdning.
Arealer, hvorpå der produceres foder til dyr af enhver art
hører under de pågældende punkter, selv om dyrene
forbruges af landbrugeren og dennes familie.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 17
(1) EFT L 160 af 26.6.1999, s. 1.
▼M1
En køkkenhave kan bestå af både agerjord og flerårige
afgrøder.
Følgende medregnes ikke:
— prydhaver (parker og græsplæner) (H/3)
— arealer, som dyrkes for at dække egetforbruget i fælle-
shusholdninger som for eksempel
forskningsinstitutioner, religiøse fællesskaber, kost-
skoler, fængsler osv., under forudsætning af, at de
øvrige kriterier for landbrugsbedrifter er opfyldt. Disse
arealer betragtes på samme måde som arealer i en land-
brugsbedrift og klassificeres efter, hvorledes jorden
udnyttes.
F. VARIGE GRÆS- OG ENGAREALER
I. Arealer, hvorpå der vedvarende (mindst fem år) dyrkes
grønne foderafgrøder, hvad enten der er tale om dyrkede
(tilsåede) eller naturlige (selvsåede) arealer, og som holdes
uden for bedriftens vekseldrift.
II. Arealet kan anvendes til græsning eller til ensilage eller hø.
F/1 Græs- og engarealer, eksklusive græsarealer med ringe
udbytte
I. Vedvarende græsarealer på jord af god eller mellemgod
kvalitet. Disse arealer kan normalt anvendes til intensiv
græsning.
II. Følgende medregnes ikke:
— græsarealer med ringe udbytte, som anvendes periodisk
eller vedvarende (F/2)
— græs- og engarealer, som ikke benyttes (H/1).
F/2 Græsarealer med ringe udbytte
I. Vedvarende græsarealer med ringe udbytte, som regel på
jord af ringe kvalitet, f.eks. i kuperet terræn og i højerelig-
gende områder, og som normalt ikke er gødet, opdyrket,
tilsået eller drænet.
Disse arealer kan normalt kun anvendes til ekstensiv græs-
ning og ikke til en større dyrebestand. De slås normalt
ikke.
II. Hertil medregnes klippefyldte områder, mose- og hedea-
realer og de såkaldte »deer forests« i Skotland.
Græsarealer, der ikke anvendes, medregnes ikke (H/1).
G. FLERÅRIGE KULTURER
I. Kulturer uden for omdriften (bortset fra varige græs- og
engarealer), som dyrkes på arealerne over en længere
periode og giver udbytte i flere år.
II. Hertil hører også planteskoler (med undtagelse af de ikke-
kommercielt udnyttede skovplanteskoler, som medtages
under skovarealer) samt de planter, som anvendes til flette-
arbejder (vidjer, rør, siv osv. — G/6).
Kulturer, der betragtes som grøntsager, prydplanter eller
industriplanter, medregnes derimod ikke herunder (f.eks.
asparges, roser, prydstauder, jordbær og humle), selv om
de er vedvarende. De angives under de pågældende katego-
rier af agerjord.
G/1 tilG/6 Flerårige frilandskulturer
G/1 Plantager med frugttræer og -buske
I. Arealer med træer, buske og andre flerårige bærplanter end
jordbær tilproduktion af frugt. Hertilregnes pl antager
såvel med lille som med stor afstand mellem træerne,
hvor der kan være tale om at dyrke andre kulturer i forbin-
delse med frugtdyrkningen.
II. Hertilhører spisekastanier.
Citruslunde (G/2), olivenlunde (G/3) og vinmarker (G/4) er
ikke inkluderet her.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 18
▼M1
G/1 a) Friske frugter og bær af sorter, der vokser i tempereret
klima
I. Plantager med frugttræer og -buske, som traditionelt vokser
i tempereret klima til fremstilling af frisk frugt eller bær.
G/1 b) Frugter og bær af subtropiske arter
I. Plantager med frugttræer og -buske, som traditionelt vokser
i subtropisk klima til fremstilling af frisk frugt eller bær.
II. F.eks. følgende frugter og bær betragtes som subtropiske:
anone (Anona spp. ), ananas ( Ananas spp. ), avocado
(Persea spp. ), bananer ( Musa spp. ), kaktusfigner ( Opuntia
spp.), litchiblommer ( Litchi spp. ), melontræsfrugter
(papaya) ( Carica spp.), mangofrugter ( Mangifera spp. ),
guavabær ( Psidium spp. ), passionsfrugt ( Passiflora spp. ).
G/1 c) Nødder
II. Der kan f.eks. være tale om valnødder ( Juglans regia L.),
hasselnødder ( Corylus avelanna L.), mandler ( Prunus
dulcis (Mill.) D.A. Webb.) og spiselige kastanier ( Castanea
sativa Mill.).
G/2 Citruslunde
I. Citrus spp.
G/3 Olivenlunde
I. Olea europea L.
G/3 a) hvor der normalt produceres oliven til spisebrug
I. Plantager med sorter, der normalt anvendes til fremstilling
af oliven til spisebrug.
G/3 b) hvor der normalt produceres oliven til fremstilling af
olivenolie
I. Plantager med sorter, der normalt anvendes til produktion
af oliven til fremstilling af olivenolie.
G/4 Vinmarker
I. Vitis vinifera L.
G/4 a) Vinmarker, hvorpå der normalt produceres kvalitetsvin
I. Dyrkning af forskellige druesorter, der normalt anvendes til
produktion af kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder
(kvbd) i henhold til bestemmelserne i Rådets forordning
(EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles
markedsordning for vin (1) (eller eventuelle senere rets-
forskrifter) og de bestemmelser, der er fastsat i medfør
heraf, og som er indeholdt i de nationale forskrifter.
G/4 b) Vinmarker, hvorpå der normalt produceres anden vin
I. Dyrkning af forskellige vinsorter til produktion af anden
vin end kvbd.
G/4 c) Vinmarker, hvorpå der normalt produceres druer til spise-
brug
I. Dyrkning af forskellige vinsorter til produktion af friske
druer.
G/4 d) Vinmarker, hvorpå der normalt produceres druer til tørring
I. Dyrkning af forskellige vinsorter til produktion af druer til
tørring.
G/5 Planteskoler
I. Arealer med unge træagtige planter på friland, der er
beregnet tiludpl antning:
a) vinplanteskoler og vinplanteskoler for podestammer
b) planteskoler for frugttræer
c) planteskoler for prydplanter2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 19
(1) EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1.
▼M1
d) skovplanteskoler (eksklusive planteskoler, der drives i
skov tildækning af bedriftens eget forbrug)
e) træer og buske til tilplantning af haver, parker,
vejkanter, skråninger, f.eks. planter til hække, rosen-
buske og andre prydbuske, prydnåletræer samt
podestammer og unge planter heraf.
II. Kommercielt udnyttede skovplanteskoler — i eller uden for
skov — anføres under G/5 såvelsom de ikke-kommerciel t
udnyttede skovplanteskoler uden for skov, der drives for at
dække bedriftens eget forbrug. Skovplanteskoler i skov til
dækning af bedriftens eget forbrug (normalt af ringe betyd-
ning) er ikke inkluderet. De anføres under skovarealer (H/
2).
Ovennævnte kan illustreres i tabelform:
Skovplanteskoler
Kommercielt
udnyttedeIkke-kommercielt
udnyttede
I skov G/5 H/2
Uden for skov G/5 G/5
G/6 Andre flerårige kulturer
I. Flerårige frilandskulturer, som ikke medtages under G/1 til
G/5, især kurve- og flettemateriale (02.01.42 i listen over
landbrugsprodukter).
G/7 Flerårige kulturer under glas
Med hensyn tildefinitionen af gl as, se D/15 og D/17.
H. ANDRE AREALER
Til »andre arealer« henregnes uudnyttet landbrugsareal
(arealer, der af økonomiske, sociale eller andre årsager
ikke længere dyrkes, og som ikke indgår i omdriften) og
bebygget areal, gårdspladser, veje, damme, stenbrud,
ufrugtbar jord, klippegrund osv.
H/1 Uudnyttet landbrugsareal (arealer, der af økonomiske,
sociale eller andre årsager ikke længere dyrkes, og som
ikke indgår i omdriften)
I. Arealer, som tidligere har været udnyttet som landbrugs-
arealer, men som i undersøgelsens referenceår af
økonomiske, sociale eller andre grunde ikke længere
udnyttes til landbrugsformål, og som ikke indgår i
omdriften. En landbrugsmæssig udnyttelse er således ikke
tilsigtet.
II. Disse arealer vil normalt igen kunne udnyttes med de
midler, en bedrift normalt råder over.
Følgende er ikke omfattet:
— prydhaver (parker og græsplæner) (H/3)
— brakjord (D/21 og D/22).
H/2 Skovbevoksede arealer
I. Arealer, der er dækket med skovtræer eller buske, inklusive
poppelplantager i eller uden for skov, skovplanteskoler i
skov tildækning af bedriftens egne behov samt skovfacil i-
teter (skovveje, lagerpladser til gavntræ osv.).
II. Ved samdyrkning af landbrugs- og skovarealer foretages
opgørelsen ud fra det areal, der er afsat til hvert formål.
Også læbælter og skovklædte skel på bedriften medregnes i
det omfang, det forekommer hensigtsmæssigt at henregne
disse tilskovbevoksede areal er.
Juletræer samt træer og buske, der hovedsageligt dyrkes til
brug ved fremstilling af energi, medregnes her, uanset hvor
de dyrkes.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 20
▼M1
Følgende medregnes ikke under skovarealer:
— valnøddetræer og kastanietræer, som hovedsageligt
dyrkes på grund af deres frugter (G/1), beplantninger
med træer, som ikke er skovtræer (G), samt pilekrat
(G/6)
— arealer med enkeltstående træer, små grupper af træer
og enkelte rækker med træer (H/3)
— parker (H/3), prydhaver (parker og græsplæner) (H/3),
græsarealer (F/1 og F/2) og ikke-udnyttede græsarealer
med ringe udbytte (H/1)
— hedearealer (F/1 eller H/1)
— kommercielt udnyttede skovplanteskoler samt andre
planteskoler uden for skov (G/5).
H/3 Andre arealer (bebygget areal, prydhaver,
gårdspladser, veje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord,
klippegrund osv.)
I. De dele af bedriftens samlede areal, som hverken hører
under det udnyttede landbrugsareal, det ikke-udnyttede
landbrugsareal eller under skovarealet.
II. Hertilhører især:
1) arealer, som ikke direkte anvendes til vegetabilsk
produktion, men som er nødvendige for arbejdet på
bedriften, f.eks. bebygget arealog markveje
2) arealer, som ikke kan udnyttes til produktion af land-
brugsprodukter. Herunder regnes sådanne arealer, som
ikke vil kunne opdyrkes ved hjælp af midler, som en
landbrugsbedrift normalt råder over, f.eks. opdyrkning
af mosearealer, hedeområder osv.
3) prydhaver (parkanlæg og græsplæner).
I. SEKUNDÆRE EFTERKULTURER OG SAMDYR-
KEDE KULTURER, CHAMPIGNON, KUNSTIG
VANDING, INSTALLATIONER TIL LAGRING AFNATURLIG GØDNING, BRAKLÆGNING AF AGER-
JORD OG FORVALTNING AF NÆRINGSSALTE
I/1 Sekundære efterkulturer (eksklusive gartneriafgrøder
og kulturer under glas)
I. Afgrøder sået før eller efter hovedkulturen, som høstes i
løbet af de tolv referencemåneder. Arealet angives for
hver kultur, hvis der er mere end én efterfølgende (eller
forudgående) kultur.
II. Det areal, hvorpå der dyrkes efterkulturer, tælles ikke
dobbelt, dvs. at arealet med hovedkulturen medtages under
D-G, og arealet med efterkulturen kun medtages under I/1.
Gartneriafgrøder (D/14 b)), kulturer under glas (D/15, D/
17) og køkkenhaver (E) medregnes ikke.
I/2 Champignon
I. Champignon, der dyrkes i bygninger, der er opført eller
indrettet specielt med henblik på dyrkning af champignon,
samt i grotter, kældre m.v.
II. Der foretages en opgørelse af det areal, hvorpå der faktisk
dyrkes champignon (bede, sække eller lignende), og som
inden for referenceperioden på tolv måneder anvendes en
eller flere gange.
Selv om arealet anvendes flere gange, tælles det kun med
én gang.
I/3 a) Arealer, som kan kunstvandes, i alt
I. Maksimumsareal, som i løbet af referenceåret om nødven-
digt vil kunne kunstvandes ved hjælp af vandingsanlæg og
med en vandmængde, som bedriften normalt har til
rådighed.
II. Det samlede areal, som kan kunstvandes, kan afvige fra det
samlede areal med kunstvandingsanlæg, for dels kan disse
anlæg være mobile og kan derfor anvendes på flere marker
i løbet af vækstperioden, dels kan kapaciteten være2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 21
▼M1
begrænset på grund af den vandmængde, der er til
rådighed, og den periode, i hvilken de mobile anlæg kan
udnyttes.
I/3 b) Arealer med kulturer, som kunstvandes
I. Arealer med kulturer, som i løbet af de seneste tolv
måneder før undersøgelsesdatoen rent faktisk er blevet
kunstvandet mindst én gang.
II. Hertil medregnes ikke kulturer under glas og køkkenhaver,
som næsten altid kunstvandes.
Hvis der i løbet af vækstperioden dyrkes flere kulturer på
samme mark, angives arealet kun én gang, nemlig hoved-
kulturen, hvis den er blevet kunstvandet, og hvis dette
ikke er tilfældet, angives den vigtigste sekundære kultur
(eller efterkultur), som er blevet kunstvandet.
I/5 Samdyrkede kulturer
I. Samdyrkning af midlertidige kulturer (agerjordskulturer
eller græsarealer) og flerårige kulturer og/eller skovvækster
på samme areal; i videre betydning ligeledes samdyrkning
af flerårige kulturer af forskellig art eller forskellige
midlertidige kulturer på samme areal.
II. Der anføres det samlede areal, som rent faktisk anvendes
til samdyrkede kulturer. Opdelingen af det samlede areal i
de forskellige kulturer er angivet under D til H »Samlet
areal«.
I/7 Naturlig gødning af animalsk oprindelse (fast gødning,
ajle og gylle)
I. »Fast gødning«: ekskrementer (med eller uden strøelse) fra
husdyr, inklusive en eventuel mindre urinmængde.
»Ajle«: urin fra husdyr, inklusive en mindre mængde
ekskrementer eller vandmængde.
»Gylle«: flydende gødning, der er en blanding af ekskre-
menter og urin af husdyr, evt. inklusive vand og/eller en
mindre mængde strøelse.
I/7 a) Installationer til lagring
I. Af fast gødning: installationer til oplagring på en vandtæt
overflade med afløbssikring, med eller uden tag.
Af ajle og gylle: lagerinstallationer i form af en vandtæt
tank, åben eller overdækket, eller en beklædt udgravning
(lagune).
II. Installationer til lagring, som ikke anvendes i løbet af 12-
måneders referenceperioden, medtages ikke.
I/7 b) Lagerkapacitet
I. Det antal måneder lagerinstallationerne kan rumme den
gødning, der produceres på bedriften, uden risiko for fraløb
og uden lejlighedsvis tømning.
I/8 Udtaget areal med braklægningstilskud, opdelt i:
a) Brakjord, uden økonomisk udbytte (allerede medtaget
under D/22)
b) Arealer anvendt til dyrkning af landbrugsråvarer til
nonfood- og foderformål(f.eks. sukkerroer, raps, træer
og buske osv., samt linser, kikærter og vikker; allerede
medtaget under D og G)
c) Arealer omdannet til varige græs- og engarealer (alle-
rede medtaget under F/1 og F/2)
d) Tidligere landbrugsarealer omdannet til skovbevoksede
arealer eller arealer, der er under forberedelse til
tilplantning med skov (allerede medtaget under H/2)
e) Andre arealer (allerede medtaget under H/1 og H/3)
I. Arealer, for hvilke bedriften i henhold til forordning (EF)
nr. 1251/1999 eller eventuel anden fællesskabslovgivning
eller national lovgivning har ret til en finansiel støtte, som
skalfremme udtagningen af agerjord.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 22
▼M1
II. Her medregnes kun arealer, for hvilke bedriften har ret til
en finansielstøtte, som vedrører undersøgel sens refe-
renceår.
Arealer for hvilke der ydes finansiel støtte efter lignende
ordninger i henhold til ældre retsforskrifter, medtages også
her.
I/9 a) Anvendelse af dækafgrøder om vinteren
I. Planter, der specielt sås på grund af deres potentielle bidrag
tilat nedbringe den mængde næringssal te, der går tabt som
følge af fordampning eller nedsivning i overfladevand eller
grundvand om vinteren eller i andre perioder, hvor jorden
ellers ville være bar eller på anden måde udsat for tab af
næringssalte. Disse kulturer har kun ringe økonomisk
værdi, og hovedformålet er beskyttelse af jorden.
II. Landbrugsjord uden plantedække, eller hvorpå der kun
findes planterester på overfladen, er særlig udsat for
nedsivning af næringssalte. Der er taget hensyn hertil både
hos landbrugerne og i lovgivningen og forvaltningen. For
at nedbringe tabene, som skader både miljø og økonomi,
er det især effektivt at sørge for, at jorden hele tiden er
dækket af planter. I nogle medlemsstater stilles der i
lovgivningen krav om — eller også følger det af de land-
brugsmiljøordninger, som landbrugerne kan tilslutte sig —
at der skal sås almindelige vinterafgrøder som f.eks. vinter-
hvede eller dækafgrøder som defineret her på en vis
procentdelaf agerjorden.
Disse kulturer må ikke forveksles med almindelige grønne
vinterkulturer, som f.eks. vinterhvede, som skal høstes,
eller græsarealer. Det drejer sig om kulturer, der sås om
efteråret alene med det formål at reducere nedsivningen af
næringssalte. Normalt nedpløjes de om foråret før tilsåning
med andre kulturer, og de høstes ikke og anvendes ikke til
græsning.
J. HUSDYR (på undersøgelsesdagen)
J/1 tilJ/19 Husdyr
I. Antalproduktionsdyr, som på undersøgel sesdagen er i
bedriftens direkte besiddelse eller under dens administra-
tion. Dyrene er ikke nødvendigvis landbrugerens ejendom.
Dyrene kan befinde sig på bedriften (på arealer eller i
stalde, som benyttes af bedriften) eller uden for bedriften
(fælles arealer, vandrende i flokke osv.).
II. Kæledyr og andre dyr bortset fra heste, som ikke anvendes
i produktionen eller med henblik på fortjeneste, dvs. kun til
landbrugerens og dennes families egne fritidsformål,
medtages ikke (undtagen heste).
Her skalogså anføres dyr (undtagen heste), som er taget i
græsning på bedriften, men som ejes af et andet foreta-
gende uden for landbruget (f.eks. en foderhandel, en
mølle, et slagteri).
Vandrende dyreflokke, som ikke hører til bedrifter, der
udnytter landbrugsarealer, betragtes som uafhængige
bedrifter.
Følgende dyr medtages ikke:
— dyr, som kun befinder sig på bedriften i kortere
perioder (f.eks. dyr, der er bragt ind tilbedækning)
— dyr, der er i græsning på en anden bedrift.
J/1 Hovdyr
I. Husdyr tilhørende Equus -familien
II. Væddeløbs- og rideheste samt heste, der kun anvendes til
landbrugerens og dennes families egne fritidsformål,
medtages.
J/2 tilJ/8 Hornkvæg
I. Husdyr af arten Bos taurus ogBubalus bubalis.
II. Inklusive andre typer bøffelkøer.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 23
▼M1
J/2 Hornkvæg under et år, tyre-, stude- og kviekalve
J/3 Tyre og stude, et år, men under to år
J/4 Kvier, et år, men under to år
II. Kvier, som allerede har kælvet, medtages ikke her (J/7 og
J/8).
J/5 Tyre og stude, to år og derover
J/6 Kvier, to år og derover
I. Kvier på to år og derover, som endnu ikke har kælvet.II. Kvier på to år og derover, som endnu ikke har kælvet, men
som er drægtige på tællingsdagen, medtages her.
J/7 og J/8 Malkekøer — andre køer
I. Køer, kvier, som allerede har kælvet (herunder eventuelt
også kvier under to år).
J/7 Malkekøer
I. Køer, som på grund af deres race eller specielle anlæg
udelukkende eller hovedsageligt holdes for at producere
mælk til brug for mennesker eller til forarbejdning til meje-
riprodukter. Herunder regnes også udsætterkøer (køer, taget
ud af produktionen) (hvad enten de er fedet op eller ej
mellem sidste malkeperiode og slagtningen).
J/8 Andre køer
I. 1) Køer, som på grund af deres race eller specielle anlæg
udelukkende eller hovedsageligt anvendes til avl, og
hvis mælk ikke er bestemt til brug for mennesker eller
tilforarbejdning tilmejeriprodukter.
2) Arbejdskøer.
II. Omfatter også udsætterkøer — uanset om de er fedet op før
slagtningen eller ej.
J/9 Får (alle aldre)
I. Husdyr af arten Ovis.
J/9 a) Hunfår til avl
I. Hundyr, som har læmmet.II. Medregnes:
— moderfår og hunlam, der anvendes som avlsdyr
— udsætterhundyr.
J/9 b) Andre får
I. Alle får, som ikke er avlshunner.J/10 Geder (alle aldre)
I. Husdyr af arten Capra .
J/10 a) Hungeder til avl
I. Hungeder, som har læmmet.
II. Medregnes:
— geder og kid, som skalanvendes som avl sdyr
— udsætterhundyr.
J/10 b) Andre geder
I. Alle geder, som ikke er avlshunner.
J/11 tilJ/13 Svin
I. Husdyr af arten Sus scrofa .
J/11 Grise, hvis levende vægt er under 20 kg
J/12 Avlssøer på 50 kg og derover
I. Søer til avlsformål, uanset om de har faret eller ej.II. Undtagen udsættersøer.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 24
▼M1
J/13 Andre svin
I. Svin med en levende vægt på fra 20 kg til under 50 kg,
slagtedyr, inklusive orner til slagtning og udsættersøer,
med en levende vægt på 50 kg og derover (uanset om de
er fedet op før slagtningen eller ej) samt avlsorner med en
levende vægt på 50 kg og derover.
J/14 tilJ/16 Fjerkræ
J/14 Slagtekyllinger
I. Husdyr af arten Gallus domesticus , som holdes med
henblik på produktion af kød.
II. Undtagen hønekyllinger og læggehøns samt læggehøns, der
overgår tilsl agtehøns.
J/15 Læggehøns
I. Husdyr af arten Gallus domesticus , som holdes med
henblik på produktion af æg.
II. Her medregnes hønekyllinger, som endnu ikke lægger æg,
og læggehøns, der er overgået til slagtehøns. Desuden
medregnes alle æglæggende høns, uanset om æggene
anvendes til konsum eller som rugeæg. Endelig medregnes
avlshaner til avl af læggehøns.
J/16 Andet fjerkræ
I. Fjerkræ, der ikke er nævnt under J/14 eller J/15.J/16 a) Kalkuner
I. Husdyr af arten Meleagris .
J/16 b) Ænder
I. Husdyr af arten Anas.
II. Ænder til»foie gras« medtages her.J/16 c) Gæs
I. Husdyr af arten Anser anser dom.
II. Gæs til»foie gras« medtages her.J/16 d) Andet fjerkræ, ikke nævnt andetsteds
II. Der kan f.eks. være tale om vagtler ( Coturnix ), fasaner
(Phasianus ), perlehøns ( Numida meleagris dom ), duer
(Colombinae ) og strudse ( Struthio camelus ).
Dyr, der er opdrættet i fangenskab tiljagtformålog ikke til
produktion af kød, medtages ikke her.
J/17 Hunkaniner til avl
I. Hunkaniner (af arten Oryctolagus ) tilproduktion af kaniner
tilopfedning. De skalhave haft unger.
J/18 Bier
I. Antalbistader med bier ( Apis mellifera ) til fremstilling af
honning.
II. Ved bistade forstås de bier, som udgør en koloni
(bisværm), uanset bistadets art.
J/19 Husdyr, ikke nævnt andetsteds
I. Dyr til produktion af de i bilag II, afsnit A, nævnte land-
brugsprodukter, bortset fra de i bilag II, afsnit B, nævnte
produkter.
K. TRAKTORER, ENAKSLEDE HAVEBRUGS-
TRAKTORER, MASKINER OG ANLÆG
Benyttede maskiner
I. De maskiner, der er anvendt af bedriften inden for de
seneste tolv måneder forud for undersøgelsesdagen.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 25
▼M1
Tilhørende bedriften
I. Motorkøretøjer, maskiner og anlæg, som tilhører bedriften
på undersøgelsesdagen.
II. Motorkøretøjer, maskiner og anlæg, som er blevet lånt ud
tilandre l andbrugsbedrifter for en kortere periode, anføres
også.
Anvendes af flere bedrifter
1. Tilhører en anden landbrugsbedrift
I. Motorkøretøjer, maskiner og anlæg, der ejes af en anden
landbrugsbedrift, og som midlertidigt er lånt af den
adspurgte bedrift (f.eks. i henhold til en aftale om gensidig
hjælp eller inden for rammerne af en maskinring).
2. Tilhører et andelsselskab
I. Motorkøretøjer, maskiner og anlæg, der tilhører andelssel-
skaber, og som anvendes af den adspurgte bedrift.
3. Ejes i fællesskab
I. Motorkøretøjer, maskiner og anlæg, der ejes i fællesskab
med andre landbrugsbedrifter (maskinfællesskaber).
Tilhører en maskinstation
I. Motorkøretøjer, maskiner og anlæg, som tilhører en
maskinstation.
II. Maskinstationer er foretagender, som erhvervsmæssigt
udfører arbejde på bedrifterne ved hjælp af maskiner osv.
Denne aktivitet kan udøves som hovederhverv eller som
bierhverv, f.eks. af virksomheder, der hovedsageligt
beskæftiger sig med handelog reparation af l andbrugsma-
skiner, som handler med og forarbejder
landbrugsprodukter, som driver landbrugsbedrifter, samt af
offentlige institutioner, f.eks. til landskabspleje.
K/1 Firehjulede traktorer, traktorer med larvefødder og
andre redskabsbærende køretøjer
I. Alle traktorer med mindst to aksler, der anvendes af land-
brugsbedrifter, samt andre motorkøretøjer, der anvendes
som landbrugstraktorer (f.eks. »Jeeps«, »Unimogs«).
Alle former for motorkøretøjer, som i løbet af de pågæl-
dende tolv måneder udelukkende er blevet anvendt ved
skovbrug, fiskeri, grøftegravning og vejbyggeri samt ved
andre jordarbejder, medtages ikke.
K/2 Enakslede havebrugstraktorer, motorharver, motorfræ-
sere og motorslåmaskiner
I. Enakslede og tilsvarende motorkøretøjer, som anvendes i
landbruget, ved havedyrkning og ved dyrkning af vin.
II. Maskiner, som kun anvendes i parker og på græsplæner,
medtages ikke.
K/3 Mejetærskere
I. Maskiner, der enten er selvkørende eller trækkes af trak-
torer, og som anvendes tilmejning og tærskning af korn
(inklusive ris og kernemajs), moden bælgsæd og oliehol-
dige frugter, græsfrø osv.
II. Herunder regnes ikke specialmaskiner til høst af ærter.
K/9 Andre fuldautomatiske høstere
I. Maskiner, bortset fra mejetærskere (K/3), der enten er selv-
kørende eller trækkes af traktorer, og som anvendes til høst
af sukkerroer, kartofler og foderafgrøder.
II. Høsten af en afgrøde kan foretages ved hjælp af én
maskine eller ved hjælp af flere maskiner (f.eks. når
maskiner med forskellige funktioner kombineres i én
ubrudt arbejdsgang). I sidstnævnte tilfælde regnes det
samlede system som én maskine.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 26
▼M1
K/10 Kunstvandingsmateriel
I. Alle former for materiel, der anvendes til kunstvanding,
uanset om vandet spredes på afgrøderne eller ledes ud i
grøfter eller rør på jorden.
II. Materiel, der udelukkende anvendes i handelsgartnerier
eller drivhuse, medtages ikke. Derimod medtages materiel,
der anvendes tildyrkning af markgrøntsager.
K/10 a) Mobilt kunstvandingsmateriel
I. Alt materiel, som anvendes til kunstvanding, og som kan
flyttes fra mark til mark i samme vækstperiode.
K/10 b) Stationært kunstvandingsmateriel
I. Alt materiel, som anvendes til kunstvanding, som er statio-
nært, eller som ikke kan flyttes i vækstperioden.
L. ARBEJDSKRAFT INDEN FOR LANDBRUGET
De statistiske oplysninger om arbejdskraften inden for
landbruget indsamles på en sådan måde, at der kan udar-
bejdes tabeller, hvor dataene (f.eks. alder og arbejdstid)
vedrørende de forskellige kategorier og klasser af arbejds-
kraft inden for landbruget kan sammenstilles indbyrdes og/
eller med ethvert andet kendetegn i undersøgelsen. Heraf
følger, at hver enkelt person, der udfører landbrugsarbejde
på bedrifterne, skal klassificeres efter alle de klasser, der
kræves for kategorien.
Der indsamles kun data én gang for hver person, dvs. hvis
en person har flere opgaver i bedriften, f.eks. hvis landbru-
gerens ægtefælle samtidig er driftsleder, skal dataene
vedrørende denne person ikke tælles dobbelt. Dataene skal
indsamles i samme rækkefølge som kategorierne, dvs. først
opgaven som landbruger, derpå som driftsleder, derpå som
ægtefælle, derpå som andet familiemedlem.
En sammenslutning af landbrugere (jf. B/1 b)) anses ikke
for at have medhjælpende familiemedlemmer. Hvad angår
sammenslutninger af landbrugere anføres data vedrørende
»ægtefælle« (normalt L/2) og »andre familiemedlemmer«
(normalt L/3 a) og L/3 b)) derfor under L/4.
Med hensyn tilbedrifter, hvor l andbrugeren er en juridisk
person, udfyldes »landbruger« (L/1), »ægtefælle« (L/2) og
»andre familiemedlemmer« (L/3 a) og L/3 b)) ikke. Drifts-
lederen anføres under L/1 a) og betragtes som fremmed
arbejdskraft. Arbejder driftslederens ægtefælle eller hans/
hendes andre familiemedlemmer fast på bedriften, anføres
de under L/4; arbejder de midlertidigt, anføres de under L/
5+6 .
L/1 tilL/6 Landbrugsbedriftens arbejdskraft
I. Alle personer over den skolepligtige alder, som i de tolv
måneder, der ligger forud for undersøgelsesdagen, har
udført landbrugsarbejde på den adspurgte bedrift.
Følgende medtages i undersøgelsen, men tælles ikke med i
den samlede arbejdskraft inden for landbruget:
— eneindehavere, som ikke udfører landbrugsarbejde på
bedriften
— eneindehaveres ægtefæller, som ikke udfører landbrugs-
arbejde på bedriften.
Partnere i en sammenslutning af bedrifter, som ikke
deltager i landbrugsarbejdet på bedriften, medtages ikke i
undersøgelsen.
Undersøgelsesperioden kan være kortere end tolv måneder,
hvis de givne oplysninger er baseret på en 12-måneders
periode.
Personer, som har nået pensionsalderen, men som fortsat
arbejder på bedriften, medregnes som arbejdskraft inden
for landbruget.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 27
▼M1
Alder ved skolepligtens ophør i de enkelte medlemsstater:
Belgien 18 år
Danmark 16 år
Tyskland 15 eller 16 årGrækenland 15 år
Spanien 16 år
Frankrig 16 årIrland 15 år
Italien 16 år
Luxemburg 15 årNederlandene 16 årØstrig 15 år
Portugal15 år
Finland 16 årSverige 16 år
Det Forenede Kongerige 16 år
Den Tjekkiske Republik 15 år
Estland 17 år
Cypern 15 årLetland 18 år
Litauen 16 år
Ungarn 16 årMalta 16 år
Polen 18 år
Slovenien 15 årSlovakiet 16 år
I Belgien, Tyskland og Nederlandene er der fuldtidsskole-
pligt indtil en bestemt alder og derpå deltidsskolepligt
(som regel i form af lærlingeuddannelse) i yderligere 2
eller 3 år. I Tyskland findes der forskellige regler i deforskellige delstater.
NB: Disse aldersklasser skal ikke fortolkes meget strengt,
da der i flere medlemsstater ikke findes regler om nogen
bestemt aldersgrænse, men om et bestemt antal års skole-
undervisning. En person, som påbegyndte sin skolegang i
en usædvanlig alder, vil derfor også kunne afslutte den i
en usædvanlig alder.
Arbejdskraft, som arbejder på bedriften, men som er ansat
af tredjemand eller som led i aftaler om gensidig hjælp
(f.eks. arbejdskraft fra maskinstationer eller andelssel-
skaber), medtages ikke.
L/1 tilL/6 Landbrugsarbejde
I. Alt arbejde udført på den adspurgte bedrift, som bidrager
tilproduktionen af de produkter, som er opført i bil ag II,
og til opretholdelse af denne produktionskapacitet eller til
aktiviteter, der direkte er afledt af denne produktionsvirk-
somhed.
II. »Arbejde, som bidrager tilproduktionen«, omfatter bl .a.
følgende opgaver:
— arbejde med at lede bedriften og fordele arbejdet
(indkøb og salg, bogføring osv.)
— markarbejde (pløjning, høhøst og andet høstarbejde)— staldarbejde (tilberedning af foder og fodring, malk-
ning, pasning af dyr osv.)
— arbejde i forbindelse med opbevaring, bearbejdning og
klargøring til salg af de vigtigste landbrugsprodukter
(f.eks. ensilering, pakning osv.)
— arbejde med vedligeholdelse af bedriftens bygninger,
maskiner, installationer osv.
— landbrugsbedriftens eget transportarbejde, såfremt det
udføres af bedriftens egen arbejdskraft
— alle ikke-separable ikke-landbrugsmæssige biaktiviteter.
Herved forstås aktiviteter, som er nært knyttet till and-
brugsproduktionen, og som ikke kan adskilles fra
hovedaktiviteten (f.eks. smørfremstilling).2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 28
▼A1
▼M1
▼M1
Følgende betragtes ikke som arbejde på bedriften:
— arbejde i landbrugerens/parternes eller driftslederens
private husholdning og arbejde for disses familie
— arbejde ved skovbrug, jagt, fiskeri og dambrug (også
selv om det udføres på bedriften). Er der tale om en
begrænset mængde af sådant arbejde udført af arbejds-
kraft fra landbruget, medregnes det dog, såfremt det er
umuligt at måle det særskilt
— separable ikke-landbrugsmæssige biaktiviteter (eventuel
bearbejdning af landbrugsprodukter på bedriften)
— alle ikke-landbrugsmæssige aktiviteter
— enhver anden erhvervsmæssig beskæftigelse (jf. L/7 til
L/9 »Anden erhvervsmæssig beskæftigelse« og M/1)
udført af landbrugeren og/eller arbejdskraften.
L/1 tilL/6 Arbejdstid anvendt på bedriften
I. Den arbejdstid, som faktisk er anvendt till andbrugsarbejde
på bedriften, eksklusive arbejde i landbrugerens eller drifts-
lederens husholdning.
II. Ved »fuldtidsarbejde« forstås det mindstetimeantal, der er
fastsat i de nationale overenskomster. Hvis timetallet ikke
er fastsat i disse aftaler, regnes der med 1 800 timer om
året (225 arbejdsdage à 8 timer).
L/1 og L/1 a) Landbruger og driftsleder er defineret under B/1 og B/2
II. Alle de ønskede oplysninger indsamles for den fysiske
person, der optræder som landbruger (L/1) eller driftsleder
(L/1 a)). Er bedriften en sammenslutning af bedrifter,
angives dataene for den person, der betragtes som land-
bruger (jf. B/1 b)). Der indsamles kun data vedrørende
fysiske personer. Dette indebærer, at der, hvis landbrugeren
er en juridisk person, kun indsamles data for driftslederen.
L/2 Landbrugerens ægtefælle
II. Der indsamles data for eneindehaveres ægtefæller, her-
under også dem, der ikke arbejder på bedriften. Er
ægtefællen partner i en sammenslutning af landbrugere,
anføres han/hun under L/4. Er ægtefællen driftsleder,
anføres han/hun under L/1 a)).
L/3 Andre medhjælpende familiemedlemmer
I. Herved forstås medlemmer af eneindehaverens familie,
undtagen ægtefællen, som udfører landbrugsarbejde på
bedriften, men som ikke nødvendigvis bor på bedriften.
II. Ved »familiemedlemmer« forstås i almindelighed landbru-
gerens ægtefælle, beslægtede i op- eller nedstigende linje
(herunder ved ægteskab og adoption) og landbrugerens
eller dennes ægtefælles brødre og søstre (jf. B/2 a)). Det
har ingen betydning, om disse er lønnet eller ej, eller omde arbejder fast eller ej.
Er et medlem af landbrugerens familie driftsleder, anføres
han/hun under L/1 a). Er han/hun partner i en sammenslut-
ning af bedrifter, anføres den pågældende under L/4.
L/4 tilL/6 Fremmed arbejdskraft
I. Alle personer, der lønnes for arbejde for landbrugsbe-
driften, med undtagelse af landbrugeren og medlemmer af
dennes familie.
II. Andre partnere i en sammenslutning af bedrifter end den,
der betragtes som landbruger (jf. B/1 b)), alle ægtefæller
og andre familiemedlemmer til partnere i en sammenslut-
ning af landbrugere, som udfører landbrugsarbejde på
bedriften, medtages her. De behandles som fremmed
arbejdskraft, men det har ingen betydning, om de er lønnet
eller ej.
L/4 Fast fremmed arbejdskraft
I. Fast fremmed arbejdskraft: Personer, som i de seneste 12
måneder forud for undersøgelsen har udført landbrugsar-
bejde på den adspurgte bedrift hver uge, uanset længden
af den ugentlige arbejdstid.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 29
▼M1
Herunder hører også de personer, som har arbejdet fast i en
delaf den pågæl dende periode, men som af en af neden-
stående grunde ikke har været i stand tilat arbejde i hel e
perioden:
1) specielle produktionsforhold på bedriften
2) fravær på grund af ferie, militærtjeneste, sygdom, ulyk-
kestilfælde eller død
3) tiltrædelse eller fratrædelse fra bedriften
4) komplet arbejdsstandsning på bedriften på grund af
force majeure (oversvømmelse, brand osv.).
II. Under bedrifter med særlige produktionsforhold (jf. punkt
1) hører f.eks. bedrifter, som ensidigt er lagt an på dyrk-
ning af oliven, vin, frugt, grøntsager eller har specialiseret
sig i opfedning af kvæg på græs, og som derfor kun har
brug for arbejdskraften i nogle få måneder om året.
Under punkt 3 hører også arbejdskraft, som inden for de
seneste 12 måneder før undersøgelsesdagen skifter fra en
bedrift tilen anden.
Sæsonarbejdere, som kun er korttidsbeskæftigede, f.eks.
ved plukning af frugt eller optagning af grøntsager,
medregnes ikke her, men i stedet under L/5 og L/6, hvor
antalarbejdsdage anføres.
L/5 og L/6 Midlertidig fremmed arbejdskraft
I. »Midlertidig arbejdskraft« er personer, som inden for de
seneste 12 måneder før undersøgelsesdagen ikke har
arbejdet hver uge på landbrugsbedriften af andre årsager
end de under L/4 nævnte.
L/5 og L/6 Antal arbejdsdage udført af midlertidig fremmed
arbejdskraft
I. En arbejdsdag af en sådan længde, at den ansatte lønnes for
en hel dags arbejde, i løbet af hvilken der udføres det
arbejde, som normalt udføres af en fuldtidsbeskæftiget
ansat. Ferieperioder og sygdomsperioder regnes ikke som
arbejdsdage.
II. Ved en helarbejdsdag forstås en ful dtidsbeskæftiget fast
ansats normale arbejdsdag. En midlertidig ansats arbejdstid
omregnes til hele arbejdsdage, selv om det følger af ansæt-
telseskontrakten, at arbejdsdagene er længere eller kortere
end for fast arbejdskraft.
L/7 tilL/9 Anden erhvervsmæssig beskæftigelse
I. Enhver beskæftigelse, med undtagelse af beskæftigelse i
forbindelse med landbrugsarbejde som defineret under L,
udført mod vederlag (alt efter beskæftigelsens art kan det
være i form af løn, overskud eller anden betaling, herunder
betaling i naturalier).
II. Dette omfatter ikke-landbrugsmæssig erhvervsarbejde, som
udføres på bedriften (campingplads, indkvartering af turi-
ster osv.) eller på en anden landbrugsbedrift samt
erhvervsarbejde i et foretagende uden for landbruget. Land-
brugsarbejde udført på en anden landbrugsbedrift er
omfattet.
Ikke-separabelikke-l andbrugsmæssig erhvervsmæssig bibe-
skæftigelse på bedriften medtages ikke.
L/7: der indsamles data vedrørende de landbrugere, der
også er driftsledere.
L/8: der indsamles kun data vedrørende ægtefæller (uanset
om de deltager i landbrugsarbejdet på bedriften eller ej),
når der er tale om bedrifter, hvor landbrugeren er eneinde-
haver.
L/9: der indsamles kun data vedrørende bedrifter, hvor
landbrugeren er eneindehaver.
Er landbrugeren en juridisk person, indsamles der ikke
oplysninger vedrørende driftsledere.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 30
▼M1
Hovedbeskæftigelse
I. Den beskæftigelse, som respondenten anfører som hoved-
beskæftigelse.
II. Normalt den beskæftigelse, hvortil der anvendes mere tid
end til landbrugsarbejdet for den adspurgte landbrugsbe-
drift. Hvis respondenten faktisk ikke arbejder på bedriften,
vilen eventuelerhvervsmæssig beskæftigel se som
beskrevet ovenfor blive betragtet som hovedbeskæftigelse.
Bibeskæftigelse
I. Enhver anden beskæftigelse, der angives af en respondent,
som anfører landbrugsarbejdet på den adspurgte bedrift
som hovedbeskæftigelsen.
II. Normalt den beskæftigelse, hvortil der anvendes mindre tid
end til landbrugsarbejdet for den adspurgte landbrugsbe-
drift.
L/10 De under L/1 til L/6 ikke anførte hele arbejdsdage
(landbrugsarbejde) præsteret af personer, der ikke
beskæftiges direkte af bedriften (f.eks. ved underleve-
randørarbejde)
I. Enhver form for landbrugsarbejde (jf. bemærkningerne til
L/1 tilL/6 »Landbrugsarbejde«) udført på bedriften for
bedriften af personer, som ikke er direkte ansat af den
pågældende bedrift, men som arbejder for egen regning,
eller som er ansat af tredjemand, f.eks. underleverandørar-
bejde eller andelsselskaber. Det udførte antal arbejdstimer
skal omregnes til hele arbejdsdage eller -uger.
II. Arbejdsdage udført af arbejdskraft beskæftiget på bedriften
for en anden persons eller et andet selskabs regning
medregnes. Landbrugsregnskabsfirmaers aktiviteter og
ikke-lønnet arbejde i forbindelse med gensidig hjælp
medregnes ikke.
M. UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER
Der indsamles oplysninger, uanset om landbrugeren og/
eller dennes ægtefælle eller andre familiemedlemmer eller
en eller flere partnere i en sammenslutning af landbrugere
udfører erhvervsmæssig beskæftigelse, som ikke omfatter
landbrugsarbejde som defineret under L/1 til L/6, men
som er direkte tilknyttet til bedriften, og som har økono-
misk indvirkning på bedriften.
Der kan udføres flere sådanne aktiviteter på samme bedrift.
De skal alle anføres.
Ikke-separabelerhvervsmæssig beskæftigel se på bedriften
medregnes ikke.
Skovbrugsaktiviteter medregnes ikke.
M/1 Direkte tilknytning til bedriften
I. Aktiviteter, hvor enten bedriftens ressourcer (areal,
bygninger, maskiner osv.) eller bedriftens produkter
anvendes.
II. Anvendes kun bedriftens fremmede arbejdskraft og ikke
andre af bedriftens ressourcer, anses arbejdskraften for at
arbejde for to forskellige bedrifter, og disse aktiviteter
anses ikke for at have direkte tilknytning til bedriften.
Aktiviteter uden direkte tilknytning til bedriften, f.eks. en
butik, hvor der ikke sælges egne produkter, medregnes
ikke.
M/1 a) Turisme, indkvartering og andre fritidsaktiviteter
I. Alle aktiviteter i forbindelse med turisme, indkvartering,
fremvisning af bedriften for turister eller andre grupper,
sports- og fritidsaktiviteter osv., hvor enten bedriftens
areal, bygninger eller andre ressourcer anvendes.
M/1 b) Håndværk
I. Håndværksprodukter, der enten fremstilles på bedriften af
landbrugeren eller familiemedlemmer eller af fremmed2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 31
▼M1
arbejdskraft, forudsat at de pågældende også udfører land-
brugsarbejde, uanset hvordan produkterne sælges.
M/1 c) Forarbejdning af landbrugsprodukter
I. Alforarbejdning af et primært l andbrugsprodukt tilet
forarbejdet sekundært produkt på bedriften, uanset om
råmaterialet er produceret på bedriften eller købt uden for
bedriften.
II. Herunder hører bl.a. forarbejdning af kød, fremstilling af
ost, vinproduktion osv.
Alforarbejdning af l andbrugsprodukter henhører under
dette punkt, uanset om det betragtes som en delaf l and-
bruget (f.eks. betragtes vinproduktion i nogle regioner som
en delaf vindyrkningen, mens den i andre områder
betragtes som en anden proces).
Salg af landbrugsprodukter direkte til forbrugerne medtages
her, medmindre der ikke foretages forarbejdning overho-
vedet af produktet på bedriften (f.eks. medtages mælk, der
sælges direkte til naboer, ikke, da ingen forarbejdning er
påkrævet). Fremstilling af landbrugsprodukter udelukkende
til eget konsum eller salg af en eventuel overskudsproduk-
tion af sådanne produkter medtages ikke.
M/1 d) Træforarbejdning (savning osv.)
I. Forarbejdning af råtræ på bedriften tilmarkedsformål
(savning af gavntræ osv.).
II. Yderligere forarbejdning, som f.eks. fremstilling af møbler
af gavntræ, henhører normalt under M/1 b).
M/1 e) Akvakultur
I. Produktion af fisk, krebs osv. på bedriften.
II. Aktiviteter, som kun omfatter fiskeri, medtages ikke.
M/1 f) Produktion af vedvarende energi (vindenergi, halmfyring
osv.)
I. Produktion af vedvarende energi til markedsformål, bl.a.
vindmøller eller biogas til elproduktion, salg af landbrugs-
produkter, halm eller træ til anlæg, der fremstiller energi
osv.
II. Vedvarende energi, der kun produceres tilbedriftens eget
brug, medtages ikke her.
M/1 g) Underleverandørarbejde (når bedriftens materiel anvendes)
I. Underleverandørarbejde, hvor bedriftens materiel normalt
anvendes, inden for eller uden for landbrugssektoren,
f.eks. snerydning, transportvirksomhed, landskabspleje,
tjenesteydelser på landbrugs- og miljøområdet osv.
M/1 h) Andet
I. Anden erhvervsmæssig beskæftigelse, der ikke er nævnt
andetsteds, bl.a. pelsdyravl.
N. MILJØASPEKTER
N/1 Vand til kunstvanding
I. Den vandkilde til kunstvanding på bedriften, hvorfra al
vand eller størstedelen af vandet kommer.
II. En bedrift kan alt efter vejr- eller prisforholdene anvende
en eller flere vandkilder til kunstvanding. Her angives
oplysninger om den vandkilde, der anvendes i et normalt
eller tørt år. Hvis det år, der går forud for undersøgelsen,
var usædvanlig regnfuldt, bør dataene vedrøre et andet år.
N/1 a) Grundvand
I. Vandkilder beliggende på eller nær bedriften, hvorfra
vandet pumpes fra borede eller gravede brønde eller fra
fritflydende naturlige grundvandskilder eller lignende.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 32
▼M1
II. Disse kilder behøver ikke kun at blive anvendt til kunst-
vanding, men kan også anvendes tilandre formålpå
bedriften.
N/1 b) Overfladevand på bedriften (damme eller opdæmmet vand)
I. Små naturlige damme eller opdæmninger, som er belig-
gende inden for bedriftens område, eller som kun
anvendes af én bedrift.
II. Den egentlige vandkilde kan enten være regn- eller grund-
vand, der opsamles i reservoirer. Hvis grundvandet kun
opsamles i dammen i kunstvandingssæsonen, angives det
under N/1 a).
N/1 c) Overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for
bedriften
I. Overfladevand fra søer, floder og andre vandløb, som ikke
er anlagt til brug for kunstvanding.
II. Anlagte damme, kanaler eller floder hører under N/1 d),
selv om de ikke er anlagt specifikt til brug for kunstvan-
ding.
Små damme (under 1 000 m3), som kun etableres, for at
pumpeanlæg i mindre vandløb kan fungere, medtages her.
N/1 d) Vand fra det almindelige vandforsyningsnet uden for
bedriften
I. Vandkilder uden for bedriften, bortset fra dem, der er
nævnt under N/1 c), hvortilmindst to bedrifter har adgang.
Der opkræves normalt afgift for denne adgang.
II. Vandforsyningen kan være offentlig eller privat. Det har
ingen betydning, hvorfra vandet stammer. Vand, der trans-
porteres tilbedriften i tanke, anføres normal t her,
medmindre det er helt klart, at kilden er overfladevand
som beskrevet under N/1 c).
N/1 e/i) Afsaltet vand eller brakvand
I. Vand fra stærkt saltholdige kilder, f.eks. Atlanterhavet og
Middelhavet, som behandles for at nedbringe saltkoncen-
trationen (afsaltes) inden brug heraf, eller vand fra
brakvandskilder (lavt saltindhold) som f.eks. Østersøen og
visse floder. I sidstnævnte tilfælde kan det anvendes
direkte, dvs. ubehandlet.
N/1 e/ii) Genbrugt vand
I. Vand, der er spildevandsbehandlet og leveres til brugeren
som genindvundet spildevand.
N/2 Anvendte kunstvandingsmetoder
II. Kunstvandingsmetoder, der anvendes tilafgrøder under
glas eller anden høj overdækning eller til køkkenhaver,
medtages ikke her.
N/2 a) Overfladevanding (oversvømmelse, render)
I. Vandet ledes langs jorden enten ved at oversvømme hele
arealet eller ved at lede vandet ad små render mellem
rækkerne af afgrøder ved hjælp af tyngdekraften.
N/2 b) Sprinklervanding
I. Vanding af planterne ved spredning af vandet under højt
tryk som regn over markerne.
N/2 c) Drypvanding
I. Vanding af planter ved at vandet dråbe for dråbe tilføres de
nederste plantedele. Det kan også ske ved hjælp af mikro-
sprinklere eller vandforstøvning.
N/3 Ikke-dyrkede randzoner eller dele af marker, som vedli-
geholdes af landbrugeren af miljømæssige årsager, og
som landbrugeren modtager fællesskabsstøtte for
I. Ikke-dyrkede randzoner eller dele af marker, som vedlige-
holdes af landbrugeren af hensyn til beskyttelsen af miljøet
som led i særlige landbrugsmiljøforpligtelser, der er2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 33
▼M1
godkendt i det nationale eller regionale program for udvik-
ling af landdistrikterne, og for hvilke landbrugeren
modtager støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1257/
1999. Sådanne arealer er bredere end påkrævet efter
sædvanlig god landbrugspraksis eller ifølge de forpligtelser,
der følger af den relevante lovgivning herom. Disse arealer
angives under H/1 eller I/8, alt efter hvilke regler der
gælder for forpligtelserne.
II. De hernævnte støtteordninger tager normalt sigte på at øge
biodiversiteten på bedriften eller beskytte grund- eller over-
fladevand. Her medtages især arealer, som er taget ud af
landbrugsproduktionen i længere tid (mindst 10 år), samt
områder, hvor der gennemføres foranstaltninger til beskyt-
telse af biotoper.
Reglerne for brugen og vedligeholdelsen af sådanne arealer
varierer alt efter de nationale eller regionale ordninger,
men det kan eventuelt være fastsat, at de kan bruges til
meget ekstensiv græsning eller til fjernelse af græs, der er
slået. Det er normalt ikke tilladt at anvende pesticider eller
gødning.
Normale arealer til brug for vending af maskiner i forbin-
delse med såning og anden jordbearbejdning og de
forholdsvis smalle randzoner, der betragtes som en del af
god landbrugspraksis og således er påkrævet, for at der
kan opnås støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1251/
1999, behandles som en del af markafgrøderne og
medtages derfor ikke her.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 34
▼B
BILAG II
A.LISTE OVER LANDBRUGSPRODUKTER (1)
01.1 Markafgrøder; gartnerier; havebrug
01.11 Korn og andre markafgrøder i.a.n.
01.11 1 Korn
11 Hård hvede
11.1 Vinterhvede
11.2 Vårhvede
12 Blød hvede
12.1 Vinterhvede
12.2 Vårhvede
13 Majs
14 Uafskallet ris
15 Byg
15.1 Vinterbyg15.2 Vårbyg
16 Rug og havre
16.1 Rug
16.11 Vinterrug
16.12 Vårrug
16.2 Havre
17 Andet korn
17.1 Sorghum
17.2 Boghvede17.3 Hirse17.4 Kanariefrø
17.5 Spelt
17.6 Blandsæd17.7 Triticale
17.8 Andre kornsorter i.a.n.
01.11 2 Andre markafgrøder
21 Kartofler
21.1 Nye kartofler
21.2 Andre kartofler
22 Tørrede bælgfrugter
22.1 Tørrede ærter og foderærter
22.11 Tørrede ærter undtagen foderærter
22.12 Foderærter
22.2 Kikærter22.3 Tørrede bønner22.4 Linser
22.5 Valskbønner2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 35
(1) Denne liste baseres på bilag 1-A »Liste over aktiviteter, der er karakteristiske for landbrugserhvervet« i
»Håndbog i brancheregnskaber for landbrug og skovbrug (rev. 1)« (1997), den engelske version.
▼B
22.6 Hestebønner
22.7 Andre tørrede bælgfrugter
22.71 Frø af vikker
22.72 Frø af lupiner
22.73 Tørrede bælgfrugter i.a.n. og blandinger af forskellige tørrede
bælgfrugter og af tørrede bælgfrugter og korn
23 Spiselige rødder og rodknolde med stort indhold af stivelse eller inulin
23.1 Maniokrod23.2 Søde kartofler
23.3 Jordskokker
23.4 Saleprod23.5 Andre spiselige rødder og rodknolde
01.11 3 Olieholdige frø og frugter
31 Sojabønner
32 Jordnødder
33 Ikke-tropiske olieholdige frø og frugter
33.1 Rybsfrø eller rapsfrø
33.2 Solsikkefrø33.3 Sesamfrø33.4 Sennepsfrø
33.5 Saflorfrø
34 Bomuldsfrø35 Tropiske olieholdige frø og frugter
35.1 Kopra
35.2 Hørfrø
35.3 Palmenødder og palmekerner
35.4 Bomuldsfrø35.5 Andre tropiske olieholdige frø og frugter
35.51 Valmuefrø
35.52 Sheafrø (karitefrø)35.53 Andre varer
01.11 4 Råtobak
41 Tobak, ikke strippet42 Tobak, delvist eller helt strippet
01.11 5 Planter til sukkerfremstilling
51 Sukkerroer
52 Sukkerrør
01.11 6 Foderplanter
61 Halm og avner af korn, ubearbejdet (
1)
62 Andre varer
62.1 Kålroer
62.2 Foderroer62.3 Foderrodfrugter
62.4 Hø
62.5 Lucerne62.6 Kløver62.7 Esparsette
62.8 Foderkål
62.9 Lupin2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 36
▼B
62.10 Vikker og andre foderprodukter (herunder majs, som høstes grønt til
foder)
01.11 7 Tekstilplanter
71 Bomuld (ikke kartet eller kæmmet)
72 Jute og andre bastfibre73 Hør og hamp og andre tekstilfibre
73.1 Hør, rå eller rødnet73.2 Hamp, rå eller rødnet73.3 Kokos, rå
73.4 Abaca, rå
73.5 Andre tekstilplanter, rå
01.11 8 Naturgummi
81 Naturlig gummilatex, rå82 Naturgummi i andre former
01.11 9 Andre industriplanter
91 Aroma- og lægeplanter
91.1 Lakridsrod91.2 Ginsengrod91.3 Andre planter til fremstilling af parfume og farmaceutiske produkter
92 Sukkerroefrø og grøntfoderfrø
92.1 Sukkerroefrø92.2 Grøntfoderfrø, undtagen roefrø
92.21 Lucernefrø
92.22 Kløverfrø92.23 Svingelfrø
92.24 Engrapgræsfrø
92.25 Rajgræsfrø92.26 Timothéfrø92.27 Andre plantefrø
93 Andre industriplanter
93.1 Humle, frisk93.2 Andre planter til industriel brug
01.12 Grøntsager, gartneriafgrøder og planteskoleprodukter
01.12 1 Grøntsager
11 Spiselige rødder og rodknolde
11.1 Spiseløg11.2 Skalotteløg11.3 Hvidløg
11.4 Porrer
11.5 Andre Allium-arter11.6 Gulerødder
11.7 Turnips
11.8 Rødbeder11.9 Skorzoner11.10 Knoldselleri
11.11 Radiser
11.12 Andre spiselige rødder
12 Frugtgrøntsager2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 37
▼B
12.1 Tomater
12.2 Agurker og asier
12.3 Bælgfrugter
12.31 Ærter
12.32 Bønner
12.33 Andre bælgfrugter
12.4 Meloner (herunder vandmeloner)
13 Andre grøntsager i.a.n.
13.1 Hvidkål, blomkål og anden spiselig kål (Brassica-arter)
13.11 Blomkål og broccoli
13.12 Rosenkål
13.13 Andre varer (hvidkål, rødkål, savoykål osv.)
13.2 Hovedsalat og cikorie
13.21 Salat
13.211 Hovedsalat
13.212 Andre salatformer
13.22 Cikorie
13.221 Cikorie af arten Cichorium intybus var. foliosum
13.222 Andre cikoriearter
13.3 Andre grøntsager
13.31 Artiskokker
13.32 Asparges
13.33 Auberginer, græskar og courgetter
13.34 Selleri, undtagen knoldselleri13.35 Svampe og trøfler
13.351 Svampe
13.352 Trøfler
13.36 Frugter af slægterne Capsicum eller Pimenta
13.37 Spinat, newzealandsk spinat og havemældespinat
13.38 Andre planter (persille, karse, rabarber, forårssalat, bladbeder,
kardoner osv.)
01.12 2 Planteskoleplanter, prydplanter og blomster
21 Planteskoleplanter, prydplanter og blomster
21.1 Løg, rod- og stængelknolde, rodstokke og jordstængler, også i vækst
eller i blomst
21.2 Andre levende planter (herunder rødder), stiklinger og podekviste
21.21 Stiklinger uden rod samt podekviste
21.22 Træer og buske21.23 Rododendron og azalea
21.24 Rosenplanter
21.25 Andre planter
22 Afskårne blomster
23 Blomsterfrø og frugttræsfrø
24 Grønsagsplanter og frø
01.13 Druer, frugt, nødder, krydderplanter og planter til fremstilling af drikke-
varer
01.13 1 Druer
11 Spisedruer
11.1 Druer, friske
11.2 Rosiner2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 38
▼B
12 Vindruer
01.13 2 Frugter og nødder
21 Tropiske frugter
21.1 Kokosnødder
21.2 Paranødder21.3 Akajounødder
21.4 Bananer
21.5 Dadler21.6 Figner21.7 Ananas
21.8 Avocadofrugter
21.9 Guavabær, mangofrugter og mangostaner21.10 Andre tropiske frugter
22 Citrusfrugter
22.1 Appelsiner
22.2 Mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings
22.3 Citroner og limefrugter22.4 Grapefrugter22.5 Andre citrusfrugter
23 Frugter fra tempereret klima
23.1 Melontræsfrugter (papaya)
23.2 Æbler
23.3 Pærer23.4 Kvæder23.5 Abrikoser
23.6 Kirsebær
23.7 Ferskner (herunder nektariner)23.8 Blommer
23.9 Slåen
23.10 Andre frugter, friske
23.101 Jordbær
23.102 Hindbær, brombær og loganbær23.103 Ribs, solbær og stikkelsbær23.104 Tranebær, blåbær og andre frugter af slægten Vaccinium
23.105 Andre planter
23.11 Johannesbrød, herunder johannesbrødfrø
24 Nødder og oliven
24.1 Oliven24.2 Mandler24.3 Hasselnødder
24.4 Valnødder
24.5 Spiselige kastanjer24.6 Pistacienødder
24.7 Andre planter
01.13 3 Kaffe, ikke ristet, te og kakao
31 Kaffe, ikke-ristet, koffeinholdig32 Te (grøn og sort)
33 Maté
34 Kakaobønner
01.13 4 Krydderier2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 39
▼B
41 Peber, vanille, kanel, kryddernelliker, muskatnød
42 Frø af anis, stjerneanis, fennikel, koriander, spidskommen og kommen, enebær43 Ingefær, safran, timian, laurbærblade44 Andre planter
01.13 5 Vin på basis af druer produceret af samme bedrift (
1)
51 Druemost
52.1 Kvalitetsvin
52.2 Bordvin52.3 Andre varer
01.13 6 Olivenolie på basis af oliven produceret af samme bedrift (
1)
61 Jomfruolie
62 Ikke-raffineret olivenolie
01.2 Levende dyr, mælk og sæd
01.21 Hornkvæg, malkekvægbrug
01.21 1 Hornkvæg
11 Hornkvæg, levende, undtagen kalve
11.1 Racerene avlsdyr
11.2 Andre dyr
12 Kalve
01.21 2 Rå mælk fra hornkvæg
01.21 3 Tyresæd
01.22 Får, geder, heste, æsler, muldyr og mulæsler
01.22 1 Får, geder, heste, æsler, muldyr og mulæsler
12 Får13 Geder14 Heste, æsler, muldyr og mulæsler
14.1 Heste
14.11 Racerene avlsdyr
14.12 Andre dyr
14.2 Æsler, muldyr og mulæsler
01.22 2 Rå mælk fra får og geder
21 Fåremælk22 Gedemælk
01.22 3 Uld og dyrehår
31 Klippet, uvasket uld, herunder skindvasket, klippet uld32 Fine eller grove dyrehår (også hestehår), ikke kartede eller kæmmede
01.23 Svin
01.23 1 Svin
11 Racerene avlsdyr12 Andre dyr
12.1 af vægt under 50 kg
12.2 af vægt 50 kg og derover2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 40
▼B
01.24 Fjerkræ og æg
01.24 1 Fjerkræ
11 Fjerkræ, dvs. høns af arten Gallus domesticus, ænder, gæs, kalkuner og perle-
høns
12 Andre dyr
01.24 2 Æg
01.25 Andre husdyr
01.25 1 Andre levende husdyr
01.25 2 Andre animalske produkter
21 Naturlig honning
22 Frø og snegle, undtagen havsnegle (1)
23 Spiselige produkter af animalsk oprindelse (1)
24 Kokoner af silkeorme (1)
25 Insektvoks og spermacet (1)
01.25 3 Rå pelsskind (1)
31 Pelsskind fra opdrættede eller fangne dyr (mink, bævere, bisamrotter, ræve osv.)32 Skind af kaniner, harer og pelsbærende lam
33 Andre rå huder og skind i.a.n.
01.4 Landbrugsservice undtagen dyrlægevirksomhed (
1)
Kun lønarbejde inden for landbruget, dvs. arbejde, som normalt udføres af landbrugs-
bedrifterne selv, som f.eks. pløjning, høstning, tærskning, tørring af tobak, klipning af
får, pasning af husdyr og nyplantning. Dette arbejde kan udføres af foretagender på
kontraktbasis eller af bedrifterne selv.
01.5 Jagt, fældefangst, vildtopdræt og tjenesteydelser i forbindelse hermed (1)
02.01 41 Plantedele til pynteformål (1)
02.01 42 Vegetabilske materialer i.a.n. (til flettede arbejder)
42.1 Bambus42.2 Spanskrør
42.3 Andre varer (rør, siv, vidjer, raffiabast, kapok, vegetabilsk krølhår,
sorghum osv.)
(1) Se delB.
B.LISTE OVER UDELADTE PRODUKTER
Med henblik på definitionen af undersøgelsesgrundlaget udelades følgende positioner i den standard-
liste over landbrugsprodukter, som er anført ovenfor:
01.11 61 Halm og avner af korn, ubearbejdet (1)
01.13 5 Vin på basis af druer produceret af samme bedrift (2)
51 Druemost
52.1 Kvalitetsvin
52.2 Bordvin52.3 Andre varer
01.13 6 Olivenolie på basis af oliven produceret af samme bedrift (
2)
61 Jomfruolie2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 41
▼B
62 Ikke-raffineret olivenolie
01.25 2 Andre animalske produkter
22 Frø og snegle, undtagen havsnegle
23 Spiselige produkter af animalsk oprindelse24 Kokoner af silkeorme25 Insektvoks og spermacet
01.25 3 Rå pelsskind
31 Pelsskind fra opdrættede eller fangne dyr (mink, bævere, bisamrotter, ræve
osv.),
32 Skind af kaniner, harer og pelsbærende lam (
1)
33 Andre rå huder og skind i.a.n.
01.4 Landbrugsservice undtagen dyrlægevirksomhed
01.5 Jagt, fældefangst, vildtopdræt og tjenesteydelser i forbindelse hermed
Vildtvoksende planter (3)
(1) Eftersom hovedproduktet medregnes.
(2) Eftersom første produktionstrin medregnes.
(3) Eftersom de normalt ikke indsamles eller høstes af bedriften, ikke vokser på agerjord og ikke kan opgøres stati-
stisk.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 42
▼M1
BILAG III
TILLADTE UNDTAGELSER FRA LISTEN OVER DEFINITIONER
a) Belgien
L/8 Anden erhvervsmæssig beskæftigelse angives ikke for indehaverers
ægtefæller, som ikke arbejder på bedriften.
b) Danmark
J/15 Avlshaner til læggehøns medregnes ikke under »Læggehøns«.
c) Forbundsrepublikken Tyskland
G/6 Juletræer og poppelplantager uden for skov medregnes under »Andre
flerårige kulturer« (G/6) og medregnes derfor under det udnyttede
landbrugsareal.
J/14 Under »Slagtekyllinger« medregnes avlshaner til læggehøns. De
medregnes ikke under »Læggehøns« (J/15).
L/3 Andre medhjælpende familiemedlemmer, som ikke bor på bedriften,
medregnes under »Fremmed arbejdskraft« (L/4 tilL/6).
d) Spanien
J/14 Under »Slagtekyllinger« medregnes avlshaner til læggehøns. De
medregnes ikke under »Læggehøns« (J/15).
N/2 Under kunstvandingsmetoder medregnes de, der anvendes tilafgrøder
under glas eller til køkkenhaver.
e) Frankrig
J/14 Avlshaner til slagtekyllinger medregnes her.
f) Irland
J/9 a) Udsætterhundyr medregnes ikke.
g) Italien
J/16 b) og c) Gæs medregnes under J/16 b).
h) Nederlandene
D/23, D/24, D/31, D/32, D/33 Kendetegnene under disse punkter omfatter også såsæd.
E »Køkkenhaver« medregnes under »Andre arealer« (H).
J/15 Avlshaner til læggehøns medregnes ikke under »Læggehøns«.L/3 Landbrugerens børn, som udfører landbrugsarbejde på bedriften,
behandles altid som medhjælpende familiemedlemmer. Andre
medhjælpende familiemedlemmer, som ikke bor på bedriften,
medregnes under »Fremmed arbejdskraft« (L/4 tilL/6).
i) Portugal
J/14 Avlshaner til slagtekyllinger medregnes her.
j) Østrig
L/3 Andre medhjælpende familiemedlemmer, som ikke bor på bedriften,
medregnes under »Fremmed arbejdskraft« (L/4 tilL/6).
k) Finland
H/2 Ikke-produktiv skov og arealer, der er dækket med skovbuske,
medregnes ikke.
l) Sverige
H/2 Ikke-produktiv skov og arealer, der er dækket med skovbuske,
medregnes ikke.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 43
▼M1
m) Forenede Kongerige
E »Køkkenhaver« medregnes under »Andre
arealer« (H).2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 44
▼B
BILAG IV
Liste over regioner og områder i forbindelse med undersøgelserne af land-
brugsbedrifternes struktur
NUTS-koden er baseret på NUTS-nomenklaturen fra 1998.
BELGIQUE — BELGIË
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Vlaams Gewest en Brussels
Hoofdstedelijk Gewest/Région
Bruxelles-capitaleBE2 + BE1 Antwerpen BE21
Limburg (B) BE22
Oost-Vlaanderen BE23
Vlaams Brabant en Brussels
Hoofdstedelijk Gewest/Région
Bruxelles-capitaleBE24 + BE1
West-Vlaanderen BE25
Région Wallonne BE3 Brabant Wallon BE31
Hainaut BE32Liège BE33Luxembourg (B) BE34Namur BE35
ČESKÁ REPUBLIKA
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Praha CZ01 H1. m. Praha CZ01
Střední Čechy CZ02 St ředočeský kraj CZ020
Jihozápad CZ03 Jiho český kraj CZ031
Plzeňský kraj CZ032
Severozápad CZ04 Karlovarský kraj CZ041
Ústecký kraj CZ042
Severovýchod CZ05 Liberecký kraj CZ051
Královéhradecký kraj CZ052Pardubický kraj CZ053
Jihovýchod CZ06 Vyso čina CZ061
Jihomoravský kraj CZ062
Střední Morava CZ07 Olomoucký kraj CZ071
Zlínský kraj CZ072
Moravskoslezsko CZ08 Moravskoslezský kraj CZ080
DANMARK
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Danmark DK København, Frederiksborg,
RoskildeDK001 +
DK002 +
DK003 +2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 45
▼A1
▼B
▼B
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
DK004
Vestsjællands amt DK005Storstrøms amt DK006Bornholms amt DK007Fyns amt DK008Sønderjyllands amt DK009Ribe amt DK00AVejle amt DK00B
Ringkøbing amt DK00C
Århus amt DK00DViborg amt DK00ENordjyllands amt DK00F
DEUTSCHLAND
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Baden-Württemberg DE1 Stuttgart DE11
Karlsruhe DE12Freiburg DE13Tübingen DE14
Bayern DE2 Oberbayern DE21
Niederbayern DE22Oberpfalz DE23
Oberfranken DE24
Mittelfranken DE25Unterfranken DE26Schwaben DE27
Hamburg, Bremen, Berlin DE3 +
DE5 + DE6Hamburg, Bremen, Berlin DE3 + DE5 +
DE6
Brandenburg DE4 Brandenburg DE4Hessen DE7 Darmstadt DE71
Gießen DE72KasselDE73
Mecklenburg-Vorpommern DE8 Mecklenburg-Vorpommern DE8Niedersachsen DE9 Braunschweig DE91
Hannover DE92Lüneburg DE93Weser-Ems DE94
Nordrhein-Westfalen DEA Düsseldorf DEA1
Köln DEA2Münster DEA3Detmold DEA4Arnsberg DEA5
Rheinland-Pfalz DEB Koblenz DEB1
Trier DEB2Rheinhessen-Pfalz DEB3
Saarland DEC Saarland DEC2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 46
▼B
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Sachsen DED Chemnitz DED1
Dresden DED2Leipzig DED3
Sachsen-Anhalt DEE Dessau DEE1
Halle DEE2Magdeburg DEE3
Schleswig-Holstein DEF Schleswig-Holstein DEFThüringen DEG Thüringen DEG
EESTI
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Eesti EE Põhja-Eesti EE001
Lääne-Eesti EE004Kesk-Eesti EE006
Kirde-Eesti EE007
Lõuna-Eesti EE008
ELLADA
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Anatoliki Makedonia, Thraki GR11 Evros GR111
Xanthi GR112Rodopi GR113Drama GR114Kavala GR115
Kentriki Makedonia GR12 Imathia GR121
Thessaloniki GR122Kilkis GR123Pella GR124Pieria GR125
Serres GR126
Chalkidiki GR127
Dytiki Makedonia GR13 Grevena GR131
Kastoria GR132
Kozani GR133Florina GR134
Thessalia GR14 Karditsa GR141
Larissa GR142Magnisia GR143Trikala GR144
Ipeiros GR21 Arta GR211
Thesprotia GR212Ioannina GR213Preveza GR2142000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 47
▼A1
▼B
▼B
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Ionia Nissia GR22 Zakynthos GR221
Kerkyra GR222Kefallinia GR223Lefkada GR224
Dytiki Ellada GR23 Aitoloakarnania GR231
Achaïa GR232Ileia GR233
Sterea Ellada GR24 Voiotia GR241
Evvoia GR242Evrytania GR243Fthiotida GR244Fokida GR245
Peloponnissos GR25 Argolida GR251
Arkadia GR252Korinthia GR253
Lakonia GR254
Messinia GR255
Attiki GR3 Attiki GR3
Voreio Aigaio GR41 Lesvos GR411
Samos GR412Chios GR413
Notio Aigaio GR42 Dodekanisos GR421
Kyklades GR422
Kriti GR43 Irakleio GR431
Lasithi GR432Rethymno GR433Chania GR434
ESPAÑA
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Galicia ES11 La Coruña ES111
Lugo ES112
Ourense ES113
Pontevedra ES114
Principado de Asturias ES12 Asturias ES12
Cantabria ES13 Cantabria ES13País Vasco ES21 Álava ES211
Guipúzcoa ES212Vizcaya ES213
Comunidad Foralde Navarra ES22 Navarra ES22La Rioja ES23 La Rioja ES23Aragón ES24 Huesca ES241
TeruelES2422000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 48
▼B
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Zaragoza ES243
Comunidad de Madrid ES3 Madrid ES3
Castilla y León ES41 Ávila ES411
Burgos ES412León ES413Palencia ES414
Salamanca ES415
Segovia ES416Soria ES417Valladolid ES418Zamora ES419
Castilla-La Mancha ES42 Albacete ES421
Ciudad RealES422Cuenca ES423Guadalajara ES424Toledo ES425
Extremadura ES43 Badajoz ES431
Cáceres ES432
Cataluña ES51 Barcelona ES511
Girona ES512Lleida ES513Tarragona ES514
Comunidad Valenciana ES52 Alicante ES521
Castellón de la Plana ES522Valencia ES523
Islas Baleares ES53 Islas Baleares ES53Andalucía ES61 Almería ES611
Cádiz (incluido Ceuta) ES612 +
ES631
Córdoba ES613Granada ES614
Huelva ES615
Jaén ES616Málaga (incluido Melilla) ES617 +
ES632
Sevilla ES618
Región de Murcia ES62 Murcia ES62Canarias ES7 Las Palmas ES701
Santa Cruz de Tenerife ES702
FRANCE
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Île-de-France FR1 Paris FR101
Seine-et-Marne FR102Yvelines FR103Essonne FR104Hauts-de-Seine FR1052000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 49
▼B
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Seine-Saint-Denis FR106
Val-de-Marne FR107
Val-d'Oise FR108
Champagne-Ardenne FR21 Ardennes FR211
Aube FR212
Marne FR213
Haute-Marne FR214
Picardie FR22 Aisne FR221
Oise FR222
Somme FR223
Haute-Normandie FR23 Eure FR231
Seine-Maritime FR232
Centre FR24 Cher FR241
Eure-et-Loir FR242Indre FR243
Indre-et-Loire FR244
Loir-et-Cher FR245
Loiret FR246
Basse-Normandie FR25 Calvados FR251
Manche FR252
Orne FR253
Bourgogne FR26 Côte-d'Or FR261
Nièvre FR262
Saône-et-Loire FR263
Yonne FR264
Nord-Pas-de-Calais FR3 Nord FR301
Pas-de-Calais FR302
Lorraine FR41 Meurthe-et-Moselle FR411
Meuse FR412
Moselle FR413
Vosges FR414
Alsace FR42 Bas-Rhin FR421
Haut-Rhin FR422
Franche-Comté FR43 Doubs FR431
Jura FR432
Haute-Saône FR433
Territoire de Belfort FR434
Pays-de-la-Loire FR51 Loire-Atlantique FR511
Maine-et-Loire FR512
Mayenne FR513
Sarthe FR514
Vendée FR515
Bretagne FR52 Côte-d'Armor FR521
Finistère FR522
Ille-et-Vilaine FR523
Morbihan FR524
Poitou-Charentes FR53 Charente FR5312000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 50
▼B
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Charente-Maritime FR532
Deux-Sèvres FR533Vienne FR534
Aquitaine FR61 Dordogne FR611
Gironde FR612Landes FR613
Lot-et-Garonne FR614
Pyrénées-Atlantiques FR615
Midi-Pyrénées FR62 Ariège FR621
Aveyron FR622
Haute-Garonne FR623Gers FR624Lot FR625Hautes-Pyrénées FR626Tarn FR627Tarn-et-Garonne FR628
Limousin FR63 Corrèze FR631
Creuse FR632Haute-Vienne FR633
Rhône-Alpes FR71 Ain FR711
Ardèche FR712Drôme FR713Isère FR714Loire FR715Rhône FR716Savoie FR717Haute-Savoie FR718
Auvergne FR72 Allier FR721
CantalFR722Haute-Loire FR723
Puy-de-Dôme FR724
Languedoc-Roussillon FR81 Aude FR811
Gard FR812
Hérault FR813
Lozère FR814Pyrénées-Orientales FR815
Provence-Alpes-Côte d'Azur FR82 Alpes-de-Haute-Provence FR821
Hautes-Alpes FR822Alpes-Maritimes FR823Bouches-du-Rhône FR824Var FR825Vaucluse FR826
Corse FR83 Corse-du-Sud FR831
Haute-Corse FR832
IRELAND
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Border, midland, and western IE01 Cavan IE011012000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 51
▼B
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
DonegalIE01102
Leitrim IE01103Louth IE01104
Monaghan IE01105
Sligo IE01106Laoighis IE01201Longford IE01202Offaly IE01203Westmeath IE01204Galway County Borough and
GalwayIE01301 +
IE01302
Mayo IE01303Roscommon IE01304
Southern and eastern IE02 Dublin IE021
Kildare IE02201Meath IE02202Wicklow IE02203Clare IE02301Limerick County Borough and
LimerickIE02302 +
IE02303
Tipperary North Riding IE02304Carlow IE02401Kilkenny IE02402Tipperary South Riding IE02403Waterford County Borough and
WaterfordIE02404 +
IE02405
Wexford IE02406
Cork County Borough and Cork IE02501 +
IE02502
Kerry IE02503
ITALIA
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Piemonte IT11 Torino IT111
Vercelli IT112Biella IT113Verbano-Cusio-Ossola IT114
Novara IT115
Cuneo IT116Asti IT117Alessandria IT118
Valle d'Aosta IT12 Aosta IT12
Liguria IT13 Imperia IT131
Savona IT132
Genova IT133La Spezia IT134
Lombardia IT2 Varese IT201
Como IT202Lecco IT203Sondrio IT204Milano IT2052000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 52
▼M1
▼M1
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Bergamo IT206
Brescia IT207
Pavia IT208
Lodi IT209Cremona IT20AMantova IT20B
Bolzano-Bozen IT311 Bolzano-Bozen IT311
Trento IT312 Trento IT312Veneto IT32 Verona IT321
Vicenza IT322
Belluno IT323Treviso IT324Venezia IT325Padova IT326Rovigo IT327
Friuli-Venezia Giulia IT33 Pordenone IT331
Udine IT332Gorizia IT333Trieste IT334
Emilia Romagna IT4 Piacenza IT401
Parma IT402Reggio nell'Emilia IT403Modena IT404
Bologna IT405
Ferrara IT406Ravenna IT407Forlì-Cesena IT408Rimini IT409
Toscana IT51 Massa-Carrara IT511
Lucca IT512Pistoia IT513Firenze IT514Prato IT515
Livorno IT516
Pisa IT517Arezzo IT518Siena IT519Grosseto IT51A
Umbria IT52 Perugia IT521
Terni IT522
Marche IT53 Pesaro e Urbino IT531
Ancona IT532
Macerata IT533
Ascoli Piceno IT534
Lazio IT6 Viterbo IT601
Rieti IT602
Roma IT603
Latina IT604Frosinone IT6052000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 53
▼M1
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Abruzzi IT71 L'Aquila IT711
Teramo IT712Pescara IT713Chieti IT714
Molise IT72 Isernia IT721
Campobasso IT722
Campania IT8 Caserta IT801
Benevento IT802Napoli IT803Avellino IT804Salerno IT805
Puglia IT91 Foggia IT911
Bari IT912Taranto IT913Brindisi IT914
Lecce IT915
Basilicata IT92 Potenza IT921
Matera IT922
Calabria IT93 Cosenza IT931
Crotone IT932Catanzaro IT933
Vibo Valentia IT934
Reggio di Calabria IT935
Sicilia ITA Trapani ITA01
Palermo ITA02
Messina ITA03Agrigento ITA04Caltanissetta ITA05Enna ITA06Catania ITA07Ragusa ITA08Siracusa ITA09
Sardegna ITB Sassari ITB01
Nuoro ITB02Oristano ITB03Cagliari ITB04
ΚΥΠΡΟΣ
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Κύπρος CY Κύπρος CY
LATVIJA
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Latvija LV R īga LV0012000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 54
▼A1
▼A1
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Vidzeme LV002
Kurzeme LV003Zemgale LV004
Latgale LV005
LIETUVA
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Lietuva LT Alytaus LT001
Kauno LT002Klaip ėdos LT003
Marijampol ės LT004
Panev ėžio LT005
Šiauli ų LT006
Taurag ės LT007
Telši ų LT008
Utenos LT009Vilniaus LT00A
LUXEMBOURG
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Luxembourg LU Luxembourg LU
MAGYARORSZÁG
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Közép-Magyarország HU01 Budapest HU011
Pest HU012
Közép-DunántúlHU02 Fejér HU021
Komárom-Esztergom HU022Veszprém HU023
Nyugat-DunántúlHU03 Gy őr-Moson-Sopron HU031
Vas HU032Zala HU033
Dél-Dunántúl HU04 Baranya HU041
Somogy HU042Tolna HU043
Észak-Magyarország HU05 Borsod-Abaúj-Zemplén HU051
Heves HU052Nógrád HU053
Észak-Alföld HU06 Hajdú-Bihar HU061
Jász-Nagykun-Szolnok HU062Szabolcs-Szatmár-Bereg HU063
Dél-Alföld HU07 Bács-Kiskun HU0712000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 55
▼B
▼A1
▼A1
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Békés HU072
Csongrád HU073
MALTA
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Malta MT Malta
GozoogCominoMT001
MT002
NEDERLAND
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Noord-Nederland NL1 Groningen NL11
Friesland NL12Drenthe NL13
Oost-Nederland NL2 Overijssel NL21
Gelderland NL22Flevoland NL23
West-Nederland NL3 Utrecht NL31
Noord-Holland NL32Zuid-Holland NL33Zeeland NL34
Zuid-Nederland NL4 Noord-Brabant NL41
Limburg NL42
ÖSTERREICH
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Ostösterreich AT1 Burgenland AT11
Niederösterreich AT12Wien AT13
Südösterreich AT2 Kärnten AT21
Steiermark AT22
Westösterreich AT3 Oberösterreich AT31
Salzburg AT32TirolAT33Vorarlberg AT34
POLSKA
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Dolno śląskie PL01 Jeleniogórsko-wałbrzyski PL011
Legnicki PL012Wrocławski PL013M. Wrocław PL014
Kujawsko-pomorskie PL02 Bydgoski PL021
Toru ńsko-włocławski PL0222000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 56
▼B
▼A1
▼A1
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Lubelskie PL03 Bialskopodlaski PL031
Chełmsko-zamojski PL032Lubelski PL033
Lubuskie PL04 Gorzowski PL041
Zielonogórski PL042
Łódzkie PL05 Łódzki PL051
Piotrkowsko-skierniewicki PL052M. Łód ź PL053
Małopolskie PL06 Krakowsko-tarnowski PL061
Nowos ądecki PL062
M. Kraków PL063
Mazowieckie PL07 Ciechanowsko-płocki PL071
Ostroł ęcko-siedlecki PL072
Radomski PL074Warszawski PL076M. Warszawa PL077
Opolskie PL08 Opolski PL080Podkarpackie PL09 Rzeszowsko-tarnobrzeski PL091
Krośnieńsko-przemyski PL092
Podlaskie PL0A Białostocko-suwalski PL0A1
Łom żyński PL0A2
Pomorskie PL0B Słupski PL0B1
Gdański PL0B2
Gdańsk-Gdynia-Sopot PL0B3
Śląskie PL0C Cz ęstochowski PL0C4
Bielsko-bialski PL0C5Centralny śląski PL0C6
Rybnicko-jastrz ębski PL0C7
Świętokrzyskie PL0D Świętokrzyski PL0D0
Warmi ńsko-mazurskie PL0E Elbl ąski PL0E1
Olszty ński PL0E2
Ełcki PL0E3
Wielkopolskie PL0F Pilski PL0F1
Pozna ński PL0F2
Kaliski PL0F3Koni ński PL0F4
M. Pozna ń PL0F5
Zachodniopomorskie PL0G Szczeci ński PL0G1
Koszali ński PL0G2
PORTUGAL
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Norte PT11 Minho-Lima PT1112000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 57
▼B
▼B
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Cávado PT112
Ave PT113Grande Porto PT114
Tâmega PT115
Entre Douro e Vouga PT116Douro PT117Alto Trás-os-Montes PT118
Centro PT12 Baixo Vouga PT121
Baixo Mondego PT122PinhalLitoral PT123PinhalInterior Norte PT124Dão-Lafões PT125PinhalInterior Sul PT126Serra da Estrela PT127Beira Interior Norte PT128Beira Interior SulPT129Cova da Beira PT12A
Lisboa e Vale do Tejo PT13 Oeste PT131
Grande Lisboa PT132Península de Setúbal PT133Médio Tejo PT134
Lezíria do Tejo PT135
Alentejo PT14 Alentejo Litoral PT141
Alto Alentejo PT142
Alentejo Central PT143
Baixo Alentejo PT144
Algarve PT15 Algarve PT15
Açores PT2 Açores PT2Madeira PT3 Madeira PT3
SLOVENIJA (
1)
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Slovenija SI Pomurska SI001
Podravška SI002Koroška SI003Savinjska SI004Zasavska SI005Spodnjeposavska SI006Gorenjska SI009
Notranjsko-kraška SI00A
Goriška SI00BObalno-kraška SI00CJugovzhodna Slovenija SI00DOsrednjeslovenska SI00E
(1) Baseret på den midlertidige NUTS-klassificering.2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 58
▼A1
▼A1
SLOVENSKO
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Bratislavský kraj SK01 Bratislavský kraj SK010
Západné Slovensko SK02 Trnavský kraj SK021
Tren čiansky kraj SK022
Nitriansky kraj SK023
Stredné Slovensko SK03 Žilinský kraj SK031
Banskobystrický kraj SK032
Východné Slovensko SK04 Prešovský kraj SK041
Košický kraj SK042
SUOMI — FINLAND
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Uusimaa — Etelä-Suomi FI16 +
FI17 + FI2Uusimaa + Itä-Uusimaa FI161 + FI162
Varsinais-Suomi FI171
Satakunta FI172
Häme FI173Pirkanmaa FI174Päijät-Häme FI175Kymenlaakso FI176Etelä-Karjala FI177Åland FI2
Itä-Suomi FI13 Etelä-Savo FI131
Pohjois-Savo FI132Pohjois-Karjala FI133Kainuu FI134
Väli-Suomi FI14 Keski-Suomi FI141
Etelä-Pohjanmaa FI142Vaasan rannikkoseutu FI143Keski-Pohjanmaa FI144
Pohjois-Suomi FI15 Pohjois-Pohjanmaa FI151
Lappi FI152
SVERIGE
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Stockholm SE01 Stockholms län SE011
Östra Mellansverige SE02 Uppsala län SE021
Södermanlands län SE022
Östergötlands län SE023Örebro län SE024Västmanlands län SE025
Småland med öarna SE09 Jönköpings län SE091
Kronobergs län SE092Kalmar län SE093Gotlands län SE0942000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 59
▼B
▼B
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Sydsverige SE04 Blekinge län SE041
Skåne län SE044
Västsverige SE0A Hallands län SE0A1
Västra Götalands län SE0A2
Norra Mellansverige SE06 Värmlands län SE061
Dalarnas län SE062Gävleborgs län SE063
Mellersta Norrland SE07 Västernorrlands län SE071
Jämtlands län SE072
Övre Norrland SE08 Västerbottens län SE081
Norrbottens län SE082
UNITED KINGDOM
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
North-east UKC Tees-Valley and Durham and
Northumberland and Tyne and
WearUKC1 +
UKC2
North-west UKD Cumbria UKD1
Cheshire UKD2Greater Manchester and
Lancashire and MerseysideUKD3 +
UKD4 +
UKD5
Yorkshire and the Humber UKE East Riding and North
LincolnshireUKE1
North Yorkshire UKE2
South Yorkshire and West
YorkshireUKE3 +
UKE4
East Midlands UKF Derbyshire and Nottinghamshire UKF1
Leicestershire, Rutland and
NorthamptonshireUKF2
Lincolnshire UKF3
West Midlands UKG Herefordshire, Worcestershire
and Warwickshire and West
MidlandsUKG1 +
UKG3
Shropshire and Staffordshire UKG2
Eastern UKH East Anglia UKH1
Bedfordshire and Hertfordshire UKH2Essex UKH3
London and South-east UKI + UKJ Inner London and Outer London
and Berkshire, Buckinghamshire
and OxfordshireUKI1 +
UKI2 + UKJ1
Surrey, East and West Sussex UKJ2
Hampshire and Isle of Wight UKJ3Kent UKJ4
South-west UKK Gloucestershire, Wiltshire and
North SomersetUKK1
Dorset and Somerset UKK2
Cornwall and Isles of Scilly UKK3Devon UKK42000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 60
▼B
Region NUTS-koder Område NUTS-koder
Wales UKL West Wales and the Valleys UKL1
East Wales UKL2
Scotland UKM North Eastern Scotland UKM1
Eastern Scotland UKM2South Western Scotland UKM3Highlands and Islands UKM4
Northern Ireland UKN Northern Ireland UKN2000D0115 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 61