02017R0655 — DA — 28.12.2022 — 002.002

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

►B KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2017/655 af 19. december 2016 om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 vedrørende overvågning af emission af forurenende luftarter fra ibrugtagne forbrændingsmotorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner (EØS-relevant tekst) (EUT L 102 af 13.4.2017, s. 334)

Ændret ved:





Berigtiget ved:









▼B

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2017/655

af 19. december 2016

om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 vedrørende overvågning af emission af forurenende luftarter fra ibrugtagne forbrændingsmotorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner

(EØS-relevant tekst)







Artikel 1

Genstand

Denne forordning fastlægger de nærmere ordninger med hensyn til udvælgelse af motorer, prøvningsprocedurer og indberetning af resultater vedrørende overvågning efter ibrugtagning af emission af forurenende luftarter fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner ved hjælp af bærbare emissionsmålingssystemer.

Artikel 2

Anvendelsesområde

▼M2

1. Denne forordning finder anvendelse på overvågning af emission af forurenende luftarter fra følgende kategorier af ibrugtagne motorer, der tilhører emissionstrin V og er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, uanset hvornår de pågældende motorer blev EU-typegodkendt: a) NRE og NRG (alle underkategorier) b) NRS-vi-1b, NRS-vr-1b, NRS-v-2a, NRS-v-2b og NRS-v-3 c) IWP og IWA (alle underkategorier) d) RLL og RLR (alle underkategorier) e) ATS f) SMB g) NRSh (alle underkategorier) h) NRS-vi-1a og NRS-vr-1a.

▼B

2. Denne forordning finder anvendelse på motorfabrikanter.

Denne forordning finder ikke anvendelse på originaludstyrsfabrikanter.

3. Denne forordning finder ikke anvendelse, hvis fabrikanten over for den godkendende myndighed godtgør, at han ikke er i stand til at opnå adgang til en motor, som er monteret i en mobil ikke-vejgående maskine med henblik på overvågning efter ibrugtagning.

▼M2

Artikel 3

Procedurer for og krav til overvågning af emissioner fra ibrugtagne motorer

Emissioner af forurenende luftarter fra ibrugtagne motorer som omhandlet i artikel 19, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1628 skal overvåges således:

a) For de motorer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a)-f), gennemføres overvågningen i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning.

b) For de motorer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra g) og h): i) finder bilaget til nærværende forordning ikke anvendelse ii) skal den ældningsprocedure, der anvendes til at fastlægge forringelsesfaktoren (DF) for motortypen eller, hvor det er relevant, motorfamilien, jf. punkt 4.3 i bilag III til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/654 ( 1 ), herunder eventuelle automatiserede elementer, udformes således, at fabrikanten på passende vis kan forudsige den forventede forringelse af emissionen under brug i løbet af emissionsholdbarhedsperioden (EDP) for disse motorer under normal anvendelse. iii) Kommissionen gennemfører hvert 5. år i samarbejde med fabrikanterne et pilotprogram, der omfatter de seneste motortyper, for at sikre, at den procedure til bestemmelse af forringelsesfaktorer, der er fastsat i afsnit 4 i bilag III til delegeret forordning (EU) 2017/654, fortsat er egnet og effektiv til at kontrollere forurenende emissioner i løbet af motorernes anvendelsestid.

▼M1

Artikel 3a

Overgangsbestemmelser

1. Uanset anvendelsen af bestemmelserne i denne forordning som ændret ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/987 ( 2 ) skal de godkendende myndigheder indtil den 31. december 2018 fortsat meddele EU-typegodkendelser af motortyper og motorfamilier, der er i overensstemmelse med denne forordning i den udgave, der var gældende den 6. august 2018.

2. Uanset anvendelsen af bestemmelserne i denne forordning som ændret ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/987 skal de godkendende myndigheder indtil den 30. juni 2019 også tillade markedsføring af motorer, der er baseret på en motortype, der er godkendt i overensstemmelse med denne forordning i den udgave, der var gældende den 6. august 2018.

▼C1

3. EU-typegodkendelser af en motortype eller motorfamilie, der er godkendt i henhold til denne forordning før den 28. december 2022, behøver ikke at blive revideret eller udvidet som et resultat af den prøvning, der er gennemført i overensstemmelse med kravene i bilaget.

▼B

Artikel 4

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAG

1. Generelle krav til overvågning efter ibrugtagning

1.1. I dette bilag forstås ved »kategori af mobile ikke-vejgående maskiner«: en gruppering af mobile ikke-vejgående maskiner, som opfylder de(n) samme generiske funktion(er).

1.2. Fabrikanten skal opnå adgang til motorer monteret i mobile ikke-vejgående maskiner med henblik på at foretage prøvninger af overvågningen efter ibrugtagning. Når prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning udføres, skal fabrikanten foretage udtagning af data, måling af udstødningsparametre og dataregistrering for en ibrugtagen motor, som er monteret i en mobil ikke-vejgående maskine ved dens normale driftscyklus, indtil prøvningens minimumsvarighed som angivet i punkt 2 i tillæg 2 er nået.

▼M2

1.2.a. Overvågningsgrupper vedrørende ibrugtagne motorer (ISM-gruppe) Med henblik på udførelse af prøvning efter ibrugtagning skal alle motortyper og motorfamilier, der produceres af fabrikanten, grupperes i overensstemmelse med underkategorien som fastsat i tabel 1 og illustreret i figur 1. Én fabrikant kan have én ISM-gruppe for hver mulig type ISM-gruppe.



Tabel 1 ISM-grupper ISM-gruppe Motor(under)kategori A NRE-v-5, NRE-v-6 B NRE-c-5, NRE-c-6 C NRE-v-3, NRE-v-4 D NRE-c-3, NRE-c-4 E NRE-v-1, NRE-c-1, NRE-v-2, NRE-c-2 F NRE-v-7, NRE-c-7 G NRG-v-1, NRG-c-1 H NRS-v-2b, NRS-v-3 I NRS-vr-1b, NRS-vi-1b, NRS-v-2a J IWP-v-1, IWP-c-1, IWA-v-1, IWA-c-1, IWP-v-2, IWP-c-2, IWA-v-2, IWA-c-2 K IWP-v-3, IWP-c-3, IWA-v-3, IWA-c-3 L IWP-v-4, IWP-c-4, IWA-v-4, IWA-c-4 M RLL-v-1, RLL-c-1 N RLR-v-1, RLR-c-1 O SMB-v-1 P ATS-v-1

Figur 1

Illustration af ISM-grupper

1.2.b. Den godkendende myndighed, der sikrer overensstemmelse med denne forordning, er enten:

a) den godkendende myndighed, der har meddelt typegodkendelse af motortypen eller motorfamilien, hvis ISM-gruppen indeholder en enkelt typegodkendelse

b) den godkendende myndighed, der har meddelt typegodkendelse af flere motortyper og/eller motorfamilier inden for samme ISM-gruppe

c) hvis ISM-gruppen indeholder motortyper og/eller motorfamilier, der er godkendt af forskellige godkendende myndigheder, den godkendende myndighed, der er udpeget af alle involverede godkendende myndigheder.

▼B

1.3. Motorer, der er omfattet af overvågning efter ibrugtagning, skal: a) være monteret i en af de mest repræsentative kategorier af mobile ikke-vejgående maskiner for den valgte motortype eller i givet fald motorfamilie ▼M2 ————— ▼B c) have dokumentation for, at motoren har været korrekt vedligeholdt og har overholdt eftersyn i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger d) ikke udvise tegn på misbrug (f.eks. overbelastning eller brug af forkert brændstof) eller andre faktorer (f.eks. uautoriserede indgreb), som kunne indvirke på resultaterne med hensyn til emission af forurenende luftarter e) være i overensstemmelse med EU-typegodkendelsesdokumenterne med hensyn til det/de komponenter i emissionsbegrænsningssystemet/emissionsbegrænsningssystemerne, der er monteret i motoren og i den mobile ikke-vejgående maskine.

▼M2

1.4. Motorer med en elektronisk styreenhed (ECU) og en kommunikationsgrænseflade, der er beregnet til at levere de nødvendige data, jf. tillæg 7, men med manglende grænseflade eller manglende data, eller hvor det ikke er muligt at opnå en klar identifikation og validering af de nødvendige signaler, er ikke egnede til prøvning af overvågning efter ibrugtagning, og der skal vælges en alternativ motor. Den godkendende myndighed må ikke acceptere, at der mangler en ECU eller grænseflade, eller manglende eller ugyldige signaler, eller at ECU-momentsignalet ikke er i overensstemmelse med kravene, som en grund til at reducere antallet af motorer, der skal prøves i henhold til denne forordning.

▼B

1.5. Motorer, hvor indsamlingen af ECU-data indvirker på den mobile ikke-vejgående maskines emission af forurenende luftarter eller ydeevne, betragtes som ikke egnede til prøvning af overvågning efter ibrugtagning. Uanset kravene i artikel 39 i forordning (EU) 2016/1628 udvælges en alternativ motor kun, hvis fabrikanten over for den godkendende myndighed kan fremlægge substantielle beviser for, at der ikke anvendes nogen manipulationsstrategi.

2. Plan for overvågning af ibrugtagne motorer

▼M2

2.1. Fabrikanten forelægger den foreløbige plan for overvågning af hver ISM-gruppe for den godkendende myndighed inden for: a) for ISM-gruppe A: en måned efter starten af produktionen af en motortype eller motorfamilie inden for ISM-gruppen b) for enhver anden ISM-gruppe: den seneste dato af følgende: i) den 26. juni 2023 ii) 1 måned efter starten af produktionen af en motortype eller motorfamilie inden for ISM-gruppen.

2.2. Den foreløbige plan skal omfatte listen over motortyper og motorfamilier i ISM-gruppen samt de kriterierne og begrundelsen for valget af: ▼B a) de motorfamilier eller motortyper og de(n) kategori(er) af mobile ikke-vejgående maskiner, der er omfattet af planen b) listen over særlige motor(er) og mobile ikke-vejgående maskiner, der udvælges til overvågning efter ibrugtagning, hvis denne allerede er udarbejdet c) den valgte prøvningsordning.

▼M2

2.3. Fabrikanterne skal til den godkendende myndighed indsende en ajourført plan for overvågning af ibrugtagne motorer, når listen over motorfamilier i ISM-gruppen ændres eller listen over de(n) særlige motor(er) og mobile ikke-vejgående maskiner, der er udvalgt, er fuldstændig eller revideres. Den ajourførte plan skal indeholde en begrundelse for de kriterier, som anvendes til udvælgelse, og årsagerne til revisionen af den tidligere liste, hvis det er relevant. Hvis antallet af motorfamilier i ISM-gruppen eller den årlige produktionsmængde til EU-markedet ændres, skal planen for antallet af prøvninger, der skal gennemføres i overensstemmelse med punkt 2.6, også tilpasses i overensstemmelse hermed.

▼B

2.4. Den godkendende myndighed skal godkende den indledende og efterfølgende ajourførte planer eller anmode om passende ændringer inden to måneder efter deres forelæggelse og sikrer, at den endelige plan omfatter flest mulige forskellige motortyper og kategorier af mobile ikke-vejgående maskiner.

2.5. Hver indledende eller efterfølgende ajourført overvågningsplan skal godkendes af godkendelsesmyndigheden, inden prøvning af de motorer og mobile ikke-vejgående maskiner, som identificeres i planen, påbegyndes.

▼M2

2.6. Kriterier for udvælgelse af motorer, der skal prøves Antallet af motorer, der skal prøves, vedrører ISM-gruppen og ikke motorunderkategorier, motorfamilier eller motortyper, der tilhører ISM-gruppen. Fabrikanten udvælger motorer, der på en afbalanceret måde repræsenterer de underkategorier, motorfamilier og motortyper, der tilhører ISM-gruppen. Dette bør ikke nødvendigvis indebære prøvning af motorer tilhørende hver motorunderkategori, motorfamilie eller motortype. For ISM-grupper, der indeholder både kategori IWP og IWA, skal motorudvælgelsen så vidt muligt omfatte motorer af begge kategorier. 2.6.1. Prøvningsordning for ISM-gruppe A Fabrikanten skal vælge en af følgende prøvningsordninger, der er beskrevet i punkt 2.6.1.1 og 2.6.1.2, til overvågning efter ibrugtagning. 2.6.1.1. Prøvningsordning baseret på emissionsholdbarhedsperioden (EDP) ▼C1 2.6.1.1.1. Prøvning af 9 motorer fra ISM-gruppen med en akkumuleret drift på mindre end a % af EDP i overensstemmelse med tabel 2. Prøvningsresultaterne skal forelægges for den godkendende myndighed senest den 28. december 2024. 2.6.1.1.2. Prøvning af 9 motorer fra ISM-gruppen med en akkumuleret drift på mere end b % af EDP i overensstemmelse med tabel 2. Prøvningsrapporterne skal forelægges for den godkendende myndighed senest den 28. december 2026. ▼M2 2.6.1.1.3. Hvis fabrikanten ikke kan opfylde kravet i punkt 2.6.1.1, fordi vedkommende ikke har adgang til motorer med den krævede akkumulerede drift i punkt 2.6.1.1.2, kan den godkendende myndighed tillade prøvning af motorer i henhold til dette punkt med en akkumuleret drift på mellem 2 gange a % og b % af EDP, forudsat at fabrikanten fremlægger solid dokumentation for, at vedkommende har udvalgt motorer med den højest tilgængelige akkumulerede drift. Alternativt skal den godkendende myndighed acceptere en ændring af prøvningsordningen baseret på en periode på 4 år som fastsat i punkt 2.6.1.2. I så fald skal det samlede antal motorer, der skal prøves i henhold til punkt 2.6.1.2, reduceres med det antal motorer, der allerede er prøvet og rapporteret om i overensstemmelse med punkt 2.6.1.1.



Tabel 2 % af EDP-værdier for ISM-gruppen omhandlet i 2.6.1 Referenceeffekt for den valgte motor (kW) a b 56 ≤ P < 130 20 55 130 ≤ P ≤ 560 30 70 2.6.1.2. Prøvningsordning baseret på en periode på fire år Hver fabrikant skal prøve et gennemsnit på ni motorer om året fra ISM-gruppen i 4 på hinanden følgende år. Prøvningsrapporter skal forelægges for den godkendende myndighed hvert år vedrørende de prøvninger, der er blevet foretaget. Planen for prøvning og forelæggelse af resultater skal indgå i den foreløbige plan og i eventuelle efterfølgende ajourførte planer for overvågning af ibrugtagne motorer, som forelægges af fabrikanten og godkendes af den godkendende myndighed. 2.6.1.2.1. Prøvningsresultaterne for de første ni motorer skal forelægges, senest 24 måneder efter at den første motor blev monteret i en mobil ikke-vejgående maskine og ikke senere end 30 måneder efter påbegyndelsen af produktionen af en godkendt motortype eller motorfamilie i ISM-gruppen. 2.6.1.2.2. Hvis fabrikanten kan påvise over for den godkendende myndighed, at der ikke er blevet monteret nogen motor i en mobil ikke-vejgående maskine 30 måneder efter påbegyndelsen af produktionen, skal prøvningsresultaterne indgives efter monteringen af den første motor på en dato, der aftales med den godkendende myndighed. 2.6.1.2.3. Fabrikanter af små mængder af køretøjer Antallet af motorer, der prøves, skal for fabrikanter af små mængder tilpasses således: a) Fabrikanter, der kun fremstiller to motorfamilier i en ISM-gruppe, skal forelægge prøvningsresultater for i gennemsnit seks motorer pr. år. b) Fabrikanter, der fremstiller mere end 250 motorer til EU-markedet pr. år i en ISM-gruppe, der kun indeholder en enkelt motorfamilie, skal forelægge prøvningsresultater for i gennemsnit tre motorer pr. år. c) Fabrikanter, der fremstiller mellem 125 og 250 motorer til EU-markedet pr. år i en ISM-gruppe, der kun indeholder en enkelt motorfamilie, skal forelægge prøvningsresultater for i gennemsnit to motorer pr. år. d) Fabrikanter, der fremstiller færre end 125 motorer til EU-markedet pr. år i en ISM-gruppe, der kun indeholder en enkelt motorfamilie, skal forelægge prøvningsresultater for i gennemsnit en motor pr. år. Den godkendende myndighed skal verificere, at de oplyste producerede mængder ikke overskrides i den 4-årige periode, hvor fabrikanten foretager prøvninger. Hvis disse mængder overskrides på et hvilket som helst tidspunkt, skal fabrikanten prøve i gennemsnit ni motorer pr. år i de resterende år af den 4-årige periode, for hvilke resultaterne ikke er blevet indberettet. 2.6.2. Prøvningsordning for ISM-gruppe B, F, G, J, K, L, M og N Fabrikanten skal for hver gruppe vælge en af følgende prøvningsordninger, der er beskrevet i punkt 2.6.2.1 og 2.6.2.2, til overvågning efter ibrugtagning. 2.6.2.1. Prøvningsordning baseret på emissionsholdbarhedsperioden (EDP). ▼C1 2.6.2.1.1. Prøvning af x motorer fra ISM-gruppen med en akkumuleret drift på mindre end c % af EDP i overensstemmelse med tabel 3. Prøvningsresultaterne skal forelægges for den godkendende myndighed senest den 28. december 2024. 2.6.2.1.2. Prøvning af x motorer fra ISM-gruppen med en akkumuleret drift på mere end d % af EDP i overensstemmelse med tabel 3. Prøvningsresultaterne skal forelægges for den godkendende myndighed senest den 28. december 2026. ▼M2 2.6.2.1.3. Hvis fabrikanten ikke kan opfylde kravene i punkt 2.6.2.1.1 og 2.6.2.1.2, fordi vedkommende ikke har adgang til motorer med den krævede akkumulerede drift, kan den godkendende myndighed tillade prøvning af motorer i henhold til dette punkt med en akkumuleret drift på mellem 2 gange c % og d % af EDP, forudsat at fabrikanten fremlægger solid dokumentation for, at vedkommende har udvalgt motorer med den højest tilgængelige akkumulerede drift. Alternativt skal den godkendende myndighed acceptere en ændring af prøvningsordningen baseret på en periode på 4 år som fastsat i punkt 2.6.2.2. I så fald skal det samlede antal motorer, der skal prøves i henhold til punkt 2.6.2.2, reduceres med det antal motorer, der allerede er prøvet og rapporteret om i overensstemmelse med punkt 2.6.2.1.1 og 2.6.2.1.2. 2.6.2.1.4. Hvis prøvningsrapporten for en trin IIIB-motorfamilie svarende til kategori RLL anvendes til at opnå en tilsvarende trin V-typegodkendelse for den pågældende motorfamilie, jf. artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/656, og motorfabrikanten ikke kan opfylde kravene i punkt 2.6.2.1.1 og 2.6.2.1.2, fordi vedkommende ikke har adgang til trin V-motorer med den krævede akkumulerede drift, skal den godkendende myndighed acceptere, at en trin IIIB-motor opfylder kravene i punkt 2.6.2.1.1 og 2.6.2.1.2.



Tabel 3 % af EDP-værdier for ISM-grupper omhandlet i 2.6.2.1 Referenceeffekt for den valgte motor (kW) c d P < 56 10 40 56 ≤ P < 130 20 55 P ≥ 130 30 70



Tabel 4 Antal motorer, der skal prøves for ISM-grupper omhandlet i 2.6.2, 2.6.3.1 og 2.6.4.1 N CA x 1 — 1 2 ≤ N ≤ 4 — 2 > 4 ≤ 50 2 5 ≤ N ≤ 6 > 50 3 ≥ 7 > 50 4 hvor: N = Samlet antal EU-motorfamilier fremstillet af fabrikanten i ISM-gruppen CA = den samlede årlige produktion til EU-markedet for de resterende motorfamilier, der fremstilles af fabrikanten inden for en ISM-gruppe efter at have fraregnet de fire familier med den højeste årlige produktion til EU-markedet. x = antal motorer, der skal prøves 2.6.2.2. Prøvningsordning baseret på en periode på 4 år Prøvning af et gennemsnit af x motorer fra ISM-gruppen pr. år i 4 på hinanden følgende år i overensstemmelse med tabel 4. Prøvningsrapporter skal forelægges for den godkendende myndighed hvert år vedrørende de prøvninger, der er blevet foretaget. Planen for prøvning og forelæggelse af resultater skal indgå i den foreløbige plan og i eventuelle efterfølgende ajourførte planer for overvågning af ibrugtagne motorer, som forelægges af fabrikanten og godkendes af den godkendende myndighed. ▼C1 2.6.2.2.1. Prøvningsresultaterne for de første x motorer skal forelægges inden den seneste af følgende datoer: a) den 28. december 2024 ▼M2 b) 12 måneder efter at den første motor blev monteret i mobile ikke-vejgående maskiner c) 18 måneder efter starten af produktionen af en godkendt motortype eller motorfamilie inden for ISM-gruppen. 2.6.2.2.2. Hvis fabrikanten kan påvise over for den godkendende myndighed, at der ikke er blevet monteret nogen motor i en mobil ikke-vejgående maskine 18 måneder efter påbegyndelsen af produktionen, skal prøvningsresultaterne indgives efter monteringen af den første motor på en dato, der aftales med den godkendende myndighed. 2.6.2.2.3. Fabrikanter af små mængder af køretøjer Antallet af prøvede motorer skal, hvis den samlede årlige produktion for alle motorfamilier i en ISM-gruppe ikke overstiger 50 motorer (fabrikanter af små mængder), tilpasses således: a) fabrikanter, der fremstiller mellem 25 og 50 motorer pr. år til EU-markedet for alle familier i en given ISM-gruppe, skal forelægge enten: ▼C1 i) ét motorprøvningsresultat med en akkumuleret drift på mellem c % og d % af EDP som defineret i tabel 3 senest den 28. december 2025, eller ▼M2 ii) et gennemsnit på ét motorprøvningsresultat pr. år over 2 år begyndende 12 måneder efter, at den første motor blev monteret i mobile ikke-vejgående maskiner b) fabrikanter, der fremstiller mindre end 25 motorer pr. år til EU-markedet for alle familier i en given ISM-gruppe, behøver ikke at forelægge nogen motorprøvning, medmindre produktionen overstiger 35 motorer i en toårig rullende periode, i hvilket tilfælde fabrikanten skal følge den samme ordning som beskrevet i litra a). Den godkendende myndighed skal verificere, at de angivne produktionsmængder ikke overskrides i de perioder, der er fastsat i første afsnit, litra a). Hvis disse mængder overskrides på et hvilket som helst tidspunkt, skal fabrikanten skifte til en af de prøvningsordninger, der er fastsat i punkt 2.6.2.1 og 2.6.2.2. I så fald skal det samlede antal motorer, der skal prøves i henhold til nævnte punkter, reduceres med det antal motorer, der allerede er prøvet og rapporteret om i overensstemmelse med nærværende punkt. 2.6.3. ISM-gruppe C, D, E, H og I Fabrikanten skal for hver gruppe vælge en af de prøvningsordninger, der er beskrevet i punkt 2.6.2, eller den prøvningsordning baseret på udstyrets alder, der er beskrevet i punkt 2.6.3.1, til overvågning efter ibrugtagning. 2.6.3.1. Prøvningsordning baseret på mobile ikke-vejgående maskiners alder (jf. figur 2) ▼C1 2.6.3.1.1. Prøvning af x motorer fra ISM-gruppen med et produktionsår for mobile ikke-vejgående maskiner, der ligger højst 2 år før datoen for prøvningen (jf. figur 2), i overensstemmelse med tabel 4. Prøvningsresultaterne skal forelægges for den godkendende myndighed senest den 28. december 2024. 2.6.3.1.2. Prøvning af x motorer fra ISM-gruppen med et produktionsår for mobile ikke-vejgående maskiner, der ligger mindst 4 år før datoen for prøvningen (jf. figur 2), i overensstemmelse med tabel 4. Prøvningsresultaterne skal forelægges for den godkendende myndighed senest den 28. december 2026. ▼M2 2.6.3.1.2.1. Der skal forelægges solid dokumentation for den godkendende myndighed for, at hver motor, der udvælges til prøvning i henhold til punkt 2.6.3.1.2, hvert år er blevet anvendt på en måde og i et omfang svarende til populationen af tilsvarende motorer, der er bragt i omsætning på EU-markedet. Passende dokumentation kan omfatte karakteristika, der demonstrerer normalt slid, optegnelser over brug, optegnelser over vedligeholdelse og optegnelser over forbrugt brændstof. 2.6.3.1.3. Hvis fabrikanten ikke kan opfylde kravene i punkt 2.6.3.1.1 og 2.6.3.1.2, fordi vedkommende ikke har adgang til motorer med det krævede produktionsår for mobile ikke-vejgående maskiner eller har utilstrækkelig dokumentation for anvendelse, skal den godkendende myndighed acceptere en ændring af prøvningsordningen baseret på en periode på 4 år som fastsat i punkt 2.6.2.2. I så fald skal det samlede antal motorer, der skal prøves i henhold til punkt 2.6.2.2, reduceres med det antal motorer, der allerede er prøvet og rapporteret om i overensstemmelse med punkt 2.6.3.1.1 og 2.6.3.1.2. Figur 2 Illustration af motorer, der opfylder betingelserne for ISM-prøvning, baseret på mobile ikke-vejgående maskiners alder 2.6.4. ISM-gruppe O og P Fabrikanten skal for hver ISM-gruppe vælge en af de prøvningsordninger, der er beskrevet i punkt 2.6.2. Hvis prøvningsordningen i punkt 2.6.2.1 vælges, skal fabrikanterne have mulighed for inden for samme ISM-gruppe at anvende prøvningsordningen baseret på kilometertællerens stand som beskrevet i punkt 2.6.4.1. Hvis fabrikanten vælger proceduren i punkt 2.6.2.1, skal den krævede akkumulerede drift være den, der er angivet i tabel 5, i stedet for den, der er angivet i tabel 3.



Tabel 5 % af EDP-værdier for ISM-gruppe O og P Gruppe c d O 20 55 P 10 40 2.6.4.1. Prøvningsordning baseret på kilometertællerens stand for mobile ikke-vejgående maskiner ▼C1 2.6.4.1.1. Prøvning af x-motorer fra ISM-gruppen med kilometertællerstand for mobile ikke-vejgående maskiner med en akkumuleret drift på mindre end c (km) i overensstemmelse med tabel 4 og tabel 6. Prøvningsresultaterne skal forelægges for den godkendende myndighed senest den 28. december 2024. 2.6.4.1.2. Prøvning af x-motorer fra ISM-gruppen med kilometertællerstand for mobile ikke-vejgående maskiner med en akkumuleret drift på mere end d (km) i overensstemmelse med tabel 4 og tabel 6. Prøvningsresultaterne skal forelægges for den godkendende myndighed senest den 28. december 2026. ▼M2



Tabel 6 Akkumuleret drift for ISM-gruppe O og P Gruppe Slagvolumen (cm3) c (km) d (km) O Alle 1 600 4 400 P < 100 1 350 5 400 ≥ 100 2 700 10 800 ▼M2 2.6.5. Fabrikanten kan foretage og rapportere om flere prøvninger end dem, der er fastsat i de i punkt 2.6.1, 2.6.2, 2.6.3 og 2.6.4 omhandlede prøvningsordninger. 2.6.6. Flere prøvninger af samme motor med henblik på tilvejebringelse af data for de på hinanden følgende faser i den akkumulerede driftsprøvning i overensstemmelse med punkt 2.6.1, 2.6.2, 2.6.3 og 2.6.4 anbefales, men er ikke obligatorisk.

▼B

3. Prøvningsbetingelser

Prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning skal afspejle motorens ydeevne, når den er monteret i en mobil ikke-vejgående maskine, er under reel drift og betjenes af sin sædvanlige professionelle operatør.

3.1. Operatør

▼M1

3.1.1. Den mobile ikke-vejgående maskines operatør, der udfører prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning, kan være en anden end den sædvanlige professionelle operatør, hvis fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at den udpegede operatør har opnået tilstrækkelige færdigheder og uddannelse til at drive den mobile ikke-vejgående maskine.

▼B

3.1.2. Fabrikanten skal forelægge den godkendende myndighed en detaljeret redegørelse for den sædvanlige operatørs kvalifikationer og uddannelse og påvise, at den valgte operatør er egnet til at foretage prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning.

3.2. Betjening af mobile ikke-vejgående maskiner

3.2.1. Prøvningen skal udføres ved den mobile ikke-vejgående maskines egentlige fuldstændige eller (delvise) drift.

3.2.2. Når fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at det ikke er muligt at opfylde punkt 3.2.1., skal driftscyklusprøvningen så vidt muligt repræsentere den mobile ikke-vejgående maskines faktiske drift. 3.2.2.1. Den repræsentative driftsprøvningscyklus udvælges af fabrikanten med den godkendende myndigheds samtykke.

3.2.3. Uanset om prøvningen foretages under den faktiske drift af den mobile ikke-vejgående maskine eller under en repræsentativ driftsprøvningscyklus, skal den: a) vurdere den faktiske drift af størstedelen af de ibrugtagne motorer i de(n) udvalgte kategori(er) af mobile ikke-vejgående maskiner b) ikke omfatte en uforholdsmæssig stor aktivitet ved tomgangshastighed c) omfatte belastningsaktivitet, der er tilstrækkeligt stor til at opnå den minimumsvarighed af prøvningen, som er fastsat i punkt 2 i tillæg 2.

3.3. De omgivende forhold

Prøvningen foretages under omgivende forhold, der opfylder følgende krav:

3.3.1. Det atmosfæriske tryk skal være lig med eller større end 82,5 kPa.

▼M2

3.3.2. Temperaturen skal være på 266 K (– 7 °C) eller derover, undtagen for ISM-gruppe O, som skal være på 253 K (– 20 °C) eller derover, og lig med eller mindre end den temperatur, der bestemmes af følgende ligning ved det angivne atmosfæretryk: T = – 0,4514 * (101,3 — pb) + 311 hvor: — T er den omgivende lufts temperatur i K — p b er atmosfæretrykket i kPa.

▼B

3.4. Smøreolie, brændstof og reagens

Smøreolien, brændstoffet og reagenset (for efterbehandlingssystemer til udstødningen, som bruger et reagens til at reducere emission af forurenende luftarter) skal overholde de specifikationer, som fabrikanten har oplyst.

3.4.1. Det anvendte brændstof skal være et kommercielt brændstof eller et referencebrændstof som specificeret i bilag V til forordning (EU) 2017/654.

▼M2

3.4.2. For at påvise overensstemmelse med punkt 3.4 skal der udtages og opbevares prøver, indtil det korteste tidsrum af følgende: a) 12 måneder efter prøvningens afslutning, eller b) 1 måned efter at fabrikanten har forelagt den pågældende prøvningsrapport for den godkendende myndighed.

▼B

3.4.3. Reagensprøver må ikke fryses.

3.5. Driftssekvens

Ved driftssekvens forstås den forløbne tid for den mobile ikke-vejgående maskines drift og løbende datasampling under en prøvning af overvågningen efter ibrugtagning.

Prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning skal udføres i en enkelt driftssekvens, undtagen hvis den kombinerede datasamplingsmetode, der er beskrevet i punkt 4.2. anvendes, og hvis flere driftssekvenser kombineres i en enkelt prøvning af overvågningen efter ibrugtagning.

▼M2

3.6. Hvis prøvningen foretages uden for Unionen, skal fabrikanten over for den godkendende myndighed dokumentere, at følgende betingelser er repræsentative for de prøvningsbetingelser, som den mobile ikke-vejgående maskine ville være underlagt, hvis den blev prøvet i Unionen: a) betjening af mobile ikke-vejgående maskine b) de omgivende forhold c) smøreolie, brændstof og reagens og d) driftsforhold.

▼B

4. Datasamplingsmetoder

4.1. Løbende datasampling

Løbende datasampling skal anvendes, når en enkelt driftssekvens er lig med eller længere end prøvningens minimumsvarighed, jf. punkt 2 i tillæg 2.

▼M2 —————

▼B

4.2. Kombineret datasampling

Som alternativ til punkt 4.1. kan dataindsamling opnås ved at kombinere resultaterne fra flere driftssekvenser.

4.2.1. Kombineret datasampling skal kun anvendes, når prøvningsbetingelserne ikke gør det muligt at opnå prøvningens minimumsvarighed, jf. punkt 2 i tillæg 2, med én enkelt driftssekvens til trods for forsøg på at opnå dette, eller når kategorien/kategorierne af mobile ikke-vejgående maskiner udvalgt til prøvning anvendes til flere forskellige arbejdsaktiviteter med forskellige relevante arbejdscyklusser.

▼M2

4.2.2. Følgende yderligere krav skal være opfyldt i forbindelse med anvendelsen af kombineret datasampling: a) de forskellige driftssekvenser skal opnås med den samme mobile ikke-vejgående maskine og motor b) den kombinerede datasampling af prøvninger udført ved en omgivelsestemperatur på over 273,15 K må højst omfatte tre driftssekvenser c) den kombinerede datasampling af prøvninger udført ved en omgivelsestemperatur på eller under 273,15 K må højst omfatte seks driftssekvenser d) den maksimale periode, der går mellem første og sidste driftssekvens, må højst være 72 timer e) kombineret datasampling må ikke anvendes, hvis der forekommer en fejlfunktion i motoren, jf. punkt 8 i tillæg 2 f) for at være egnet til kombineret datasampling skal hver driftssekvens i en prøvning af overvågning efter ibrugtagning indeholde følgende minimumsmængde arbejde (kWh) eller CO2-masse (g/cyklus): i) for motorer i ISM-gruppe A og C: mindst ét NRTC-referencearbejde med varmstart eller CO2-referencemasse ii) for motorer i ISM-gruppe H: mindst ét LSI-NRTC-referencearbejde eller CO2-referencemasse iii) for motorer i alle andre ISM-grupper: mindst ét referencearbejde i stationær cyklus eller CO2-referencemasse bestemt efter metoden i tillæg 9 iv) for motorer, hvor der udføres prøvning af overvågning efter ibrugtagning ved 0 °C eller derunder, mindst tre fjerdedele referencearbejde eller CO2-referencemasse i den første driftssekvens og mindst et halv referencearbejde i stationær cyklus eller CO2-referencemasse for følgende driftssekvenser bestemt efter metoden i tillæg 9. I tilfælde af prøvning efter ibrugtagning af en motortype inden for en motorfamilie skal referenceværdien være den samme som for stammotortypen g) inden sammenføjning af driftssekvenserne skal al nødvendig forbehandling udføres enkeltvis for hver sekvens i overensstemmelse med kravene i punkt 6.3 h) driftssekvenserne i den kombinerede datasampling skal sammenføjes i kronologisk rækkefølge, der omfatter alle data, der ikke er udelukket i henhold til litra f) i) den kombinerede datasampling betragtes som én ISM-test j) den i punkt 6.4 omhandlede bestemmelse af arrangementer med drift og de beregninger, der er omhandlet i punkt 8, anvendes på den fuldstændige kombinerede datasampling.

▼M2

4.3. Midlertidigt signaltab

Parameterregistreringen skal nå en datafuldstændighed på mindst 98 %, hvilket betyder, at højst 2 % af dataene uden nogen sammenhængende periode på mere end 30 sekunder kan udelukkes fra hver driftssekvens på grund af en eller flere utilsigtede midlertidige signaltab i den oprindelige dataregistrering. Intet signaltab må genereres under forbehandling, kombination eller efterbehandling af nogen driftssekvens.

▼M2

5. ECU-datastrøm

5.1. Motorer udstyret med en ECU og en kommunikationsgrænseflade skal give datastrømsoplysninger til måleinstrumenterne eller dataloggeren i PEMS i overensstemmelse med kravene i tillæg 7.

5.2. Forud for prøvningen efter ibrugtagning skal tilgængeligheden af de målingsdata, der kræves i tillæg 7, valideres.

▼M2

5.3. ECU-momentsignalets overensstemmelse skal valideres under overvågningen efter ibrugtagning i overensstemmelse med metoden i tillæg 6.

5.4. Hvis en motor udstyret med en ECU og en kommunikationsgrænseflade ikke gør det muligt at opfylde kravene i punkt 5.1, 5.2 og 5.3, finder punkt 1.4 anvendelse.

▼B

6. Prøvningsprocedurer samt dataforbehandling og -validering

▼M1

6.1. Prøvninger af overvågning efter ibrugtagning skal foretages med PEMS i overensstemmelse med tillæg 1.

6.2. Fabrikanten skal overholde prøvningsproceduren i tillæg 2 med hensyn til overvågning efter ibrugtagning af motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, ved anvendelse af et PEMS.

6.3. Fabrikanten skal følge procedurerne i tillæg 3 med hensyn til forbehandlingen af data fra overvågningen efter ibrugtagning af motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, ved anvendelse af et PEMS.

▼M2

6.4. Fabrikanten skal følge procedurerne i tillæg 4 med hensyn til bestemmelse af arrangementer med og uden drift og beregning af emissionen af forurenende luftarter efter en prøvning af overvågning efter ibrugtagning af motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, ved anvendelse af et PEMS.

▼M2

6.5. Hvis der anvendes kombineret datasampling, finder kravene i punkt 6.1-6.3 i overensstemmelse med punkt 4.2.2 anvendelse enkeltvis på hver driftssekvens, inden driftssekvenserne kombineres. Den i punkt 6.4 omhandlede bestemmelse af arrangementer med og uden drift og de beregninger, der er omhandlet i punkt 8, anvendes på den fuldstændige kombinerede datasampling.

6.6. Figur 3 viser hele sekvensen for gennemførelse af overvågning efter ibrugtagning, herunder planlægning, PEMS-forberedelse og -installation, prøvningsprocedurer, dataforbehandling, databeregninger og validering.

Figur 3

Illustration af hele sekvensen for gennemførelse af overvågning efter ibrugtagning

▼M2

7. Prøvningsdatas tilgængelighed

Ingen data må ændres eller fjernes fra de(n) rå prøvningsdatafil(er), der anvendes til fuldførelse af punkt 6. Fabrikanten skal opbevare de rå prøvningsdatafiler i mindst 10 år og efter anmodning stille dem til rådighed for den godkendende myndighed og Kommissionen.

8. Beregninger

Fabrikanten skal følge de procedurer, der er fastsat i tillæg 5, for beregninger af emission af forurenende luftarter i forbindelse med overvågningen af ibrugtagning af motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, som anvender et PEMS.

8.1. For motorer med en ECU, som er fremstillet med en kommunikationsgrænseflade, der skal gøre det muligt at indsamle motorens drejningsmoment- og hastighedsdata som specificeret i tabel 1 i tillæg 7, skal beregningerne udføres og resultaterne indberettes for både den arbejdsbaserede metode og den CO2-massebaserede metode. I alle andre tilfælde skal beregningerne udføres og resultaterne indberettes udelukkende for den CO2-massebaserede metode.

8.2. I alle tilfælde foretages beregningerne to gange efter forbehandlingen af data i overensstemmelse med dette bilags punkt 6.3:

a) først udelukkende ved at anvende arrangementer med drift, der er bestemt i overensstemmelse med dette bilags punkt 6.4, og gyldige vinduer, og

b) dernæst ved at anvende alle data, der ikke er udelukket i henhold til dette bilags punkt 6.3, uden at anvende dette bilags punkt 6.4 og uden at udelukke ugyldige vinduer, jf. punkt 2.2.2 og 2.3.1 i tillæg 5.

▼B

9. Bekræftende prøvning

9.1. De godkendende myndigheder kan udføre en bekræftende prøvning af overvågningen efter ibrugtagning for at få en uafhængig måling fra overvågningen efter ibrugtagning.

9.2. Den bekræftende prøvning skal foretages på den motorfamilie/motortype og den eller de kategorier af mobile ikke-vejgående maskiner, der er specificeret i punkt 2; en særlig motor monteret i en mobil ikke-vejgående maskine, skal prøves i henhold til kravene i denne forordning.

10. Rapporteringsprocedurer

10.1. ►M1 Fabrikanten skal udarbejde en prøvningsrapport om overvågningen efter ibrugtagning af motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, ved anvendelse af et PEMS for hver motor der prøves. ◄ Prøvningsrapporten skal beskrive aktiviteterne og resultaterne af overvågning efter ibrugtagning og skal mindst indeholde de oplysninger, der kræves i rubrik 1 til 11 i tillæg 8.

10.2. Målte øjebliksdata og beregnede øjebliksdata 10.2.1. Målte øjebliksdata og beregnede øjebliksdata bør ikke indgå i prøvningsrapporten, men skal opbevares af fabrikanten og efter anmodning stilles til rådighed for Kommissionen og den godkendende myndighed for den periode, der er fastsat i punkt 7. 10.2.2. Målte øjebliksdata og beregnede øjebliksdata skal mindst omfatte de oplysninger, der kræves i rubrik I-1 til I-2.20 i tillæg 8.

10.3. Offentligt tilgængelige oplysninger Med henblik på artikel 44, stk. 3, litra b), i forordning (EU) 2016/1628 skal fabrikanten fremlægge en særskilt rapport, som indeholder de oplysninger, der kræves i følgende rubrikker i tillæg 8: 1.1, 2.2, 2.4, 3.2, 6.3, 6.4.1, 6.1., afsnit 9 og afsnit 10 Oplysninger til rubrik 6.3. skal afgives på regionalt plan udelukkende med den omtrentlige geografiske placering.









Tillæg 1

Bærbart emissionsmålingssystem

1. PEMS-udstyret skal omfatte følgende måleinstrumenter: (a) gasanalysatorer til måling af koncentrationerne af emission af forurenende luftarter, jf. punkt 1, første afsnit, i tillæg 2 ▼M2 b) et udstødningsflowmeter (EFM) baseret på »averaging Pitot« eller et ækvivalent princip, medmindre indirekte måling af udstødningsstrømmen kan anvendes som tilladt i henhold til note 3 til tabellen i punkt 1 i tillæg 2 ▼B (c) følere til måling af omgivelsestemperaturen og trykket (d) andre måleinstrumenter, der er nødvendige for prøvning af overvågning efter ibrugtagning PEMS skal desuden omfatte følgende: (a) en overføringsledning til transport af de udtagne prøver fra prøvetagningssonden til gasanalysatorerne, herunder en prøvetagningssonde (b) en datalogger til lagring af de indsamlede data fra ECU'en. (c) PEMS kan omfatte en GPS (Global Positioning System).

▼M2

2. Krav til måleinstrumenter 2.1. Måleinstrumenter skal opfylde kravene til kalibrering og funktionsprøvninger i afsnit 8.1 i bilag VI til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/654 ( 3 ), jf. dog punkt 2.1.1 og 2.1.2. Der skal lægges særlig vægt på følgende: a) tæthedskontrol i vakuumsiden for PEMS, jf. afsnit 8.1.8.7 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 b) kontrol af gasanalysatorens respons og opdateringsregistrering, jf. afsnit 8.1.5 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654. 2.1.1. Minimumsfrekvensen for verifikation af gasanalysatorens linearitet og konversion til NO2-til-NO-konverter som fastsat i tabel 6.4 og 6.5 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 kan øges til 3 måneder. 2.1.2. Minimumshyppigheden af kontrollerne af EFM's ydeevne og kalibrering og detaljerne i disse kontroller skal være dem, der er angivet af instrumentfabrikanten. 2.2. Måleinstrumenter skal opfylde specifikationerne i afsnit 9.4 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654. ▼M2 2.3. De analytiske gasser, der anvendes til kalibrering af måleinstrumenter, skal opfylde kravene i afsnit 9.5.1 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654.

3. Krav til overføringsledning og prøvetagningssonde 3.1. Overføringsledningen skal opfylde kravene i afsnit 9.3.1.2 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654. 3.2. Prøvetagningssonden skal opfylde kravene i afsnit 9.3.1.1 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654.

▼B









Tillæg 2

Prøvningsmetode til overvågning efter ibrugtagning med et PEMS

▼M2

1. Prøvningsparametre

1.1. De emissioner af forurenende luftarter, der skal måles og registreres under prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning, er: carbonmonoxid (CO), samlede carbonhybrider (HC) og nitrogenoxider (NOx). Desuden skal carbondioxid (CO2) måles for at gøre det muligt at foretage de beregningsprocedurer, der er beskrevet i tillæg 5.

1.2. Hvis fabrikanten over for den godkendende myndighed dokumenterer, at det ikke er praktisk muligt at kombinere strømmen fra flere udstødningsrør, og der er lighed i den tekniske konfiguration og drift af den del af motoren, der udstøder til hvert rør, er det tilstrækkeligt at måle udstødningsgassens emissioner og massestrøm fra ét udstødningsrør. I så fald ganges den øjeblikkelige massestrømshastighed for emissioner fra det målte rør med det samlede antal rør for at opnå motorens samlede øjeblikkelige massestrømshastighed ved udførelse af beregningerne i tillæg 5.

1.3. De parametre, der er anført i tabellen, skal måles og registreres i en dataindsamlingsperiode på 1 sekund eller derunder under prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning:







Tabel Prøvningsparametre Parameter Enhed (1) Kilde HC-koncentration (2) ppm Gasanalysator CO-koncentration (2) ppm Gasanalysator NOx-koncentration (2) ppm Gasanalysator CO2-koncentration (2) ppm Gasanalysator Udstødningens massestrøm (3) kg/h EFM Udstødningstemperatur (4) K EFM eller ECU eller føler Omgivelsestemperatur (5) K Føler Omgivende tryk kPa Føler Relativ fugtighed % Føler Motorens drejningsmoment (6) (7) Nm ECU eller føler Motorhastighed (7) omdr./min ECU eller føler Brændstofflow til motor (7) g/s ECU eller føler Kølevæsketemperatur (8) K ECU eller føler Temperatur af motorens indsugningsluft K ECU eller føler Den mobile ikke-vejgående maskines breddegrad grad GPS (valgfrit) Den mobile ikke-vejgående maskines længdegrad grad GPS (valgfrit) ( 1 ) Hvis den tilgængelige datastrøm anvender andre enheder end dem, der kræves i tabellen, skal denne datastrøm omdannes til de krævede enheder under den dataforbehandling, der er fastsat i tillæg 3. ( 2 ) Målt eller korrigeret til våd basis. ( 3 ) Direkte måling af udstødningsmassestrøm anvendes, medmindre et af følgende forhold gør sig gældende:

a) Det udstødningssystem, der er monteret i den mobile ikke-vejgående maskine, medfører fortynding af udstødningen med luft før det sted, hvor en EFM kunne monteres. I så fald skal udstødningsgasprøven tages før det sted, hvor der forekommer fortynding. b) Det udstødningssystem, der er monteret i den mobile ikke-vejgående maskine, omdirigerer en del af udstødningen til en anden del af den mobile ikke-vejgående maskine (f.eks. med henblik på opvarmning), der befinder sig før det sted, hvor en EFM kunne monteres. c) Den motor, der skal prøves, har en referenceeffekt på over 560 kW eller er monteret i et fartøj til transport ad indre vandveje eller et jernbanekøretøj, og fabrikanten dokumenterer over for den godkendende myndighed, at montering af et EFM er ikke er praktisk mulig enten på grund af udstødningens størrelse eller placering på mobile ikke-vejgående maskiner. d) Motorer af kategori SMB og fabrikanten dokumenterer over for den godkendende myndighed, at montering af en EFM ikke er praktisk mulig på grund af udstødningens placering på mobile ikke-vejgående maskiner.

I disse tilfælde, hvor fabrikanten kan forelægge den godkendende myndighed solid dokumentation for den sammenhæng mellem brændstoffets massestrøm, der anslås af ECU'en, og brændstoffets massestrøm målt på prøvebænken for motorens dynamometer, kan EFM udelades, og indirekte målinger af udstødningsstrømmen (fra brændstof- og indsugningsluftstrømme eller brændstofstrøm og kulstofbalance), kan anvendes. ( 4 ) For at fastlægge varigheden af opstartsfasen efter en lang periode uden drift for en motor udstyret med en efterbehandlingsenhed, der anvendes til reduktion af NOx, jf. punkt 2.2.2. i tillæg 4, skal udstødningsgassens temperatur måles under driftssekvensen inden for 30 cm fra afgangen på den efterbehandlingsenhed, der anvendes til reduktion af NOx. Hvis montering af en føler inden for 30 cm ville medføre beskadigelse af efterbehandlingen, skal føleren monteres så tæt på denne placering som praktisk muligt. ( 5 ) Anvend føleren for omgivelsestemperaturen eller en føler for indsugningsluftens temperatur. Anvendelsen af en føler for indsugningsluftens temperatur skal være i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i punkt 5.1., andet afsnit. ( 6 ) Den registrerede værdi skal enten være a) nettodrejningsmomentet eller b) nettodrejningsmomentet beregnet ud fra motorens faktiske procentmæssige drejningsmoment, friktionsmomentet og referencemomentet i henhold til standarderne i punkt 2.1.1. i tillæg 7. Grundlaget for nettodrejningsmomentet skal være det ukorrigerede nettodrejningsmoment leveret af motoren inklusive udstyr og tilbehør, som skal medtages ved en emissionsprøvning i henhold til tillæg 2 til bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654. ( 7 ) Ikke påkrævet for motorer, der prøves i henhold til denne forordning, og som ikke er konstrueret til at have en kommunikationsgrænseflade, der kan levere disse datastrømme. ( 8 ) Hvis der er tale om luftkølede motorer, skal temperaturen ved referencepunktets placering, jf. tillæg 3, del C, punkt 3.7.2.2.1 i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656, registreres i stedet for kølevæsketemperaturen.

2. Prøvningens varighed

2.1. Prøvningens varighed, omfattende alle driftssekvenser, skal være lang nok til at opnå følgende mængde arrangementer med drift:

a) for motorer i ISM-gruppe A og C: mellem fem og syv gange referencearbejdet i kWh udført på NRTC-varmstartskørsel under typegodkendelsesprøvningen eller at producere mellem fem og syv gange CO2-referencemassen i g/cyklus fra varmstarts NRTC-cyklussen for typegodkendelsesprøvningen som specificeret i punkt 11.3.1 og 11.3.2 i addendummet til EU-typegodkendelsesattesten for motortypen eller motorfamilien som fastsat i bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656

b) for motorer i ISM-gruppe H: mellem fem og syv gange referencearbejdet i kWh udført på LSI-NRTC-under typegodkendelsesprøvningen eller at producere mellem fem og syv gange CO2-referencemassen i g/cyklus fra LSI-NRTC under typegodkendelsesprøvningen som specificeret i punkt 11.3.1 og 11.3.2 i addendummet til EU-typegodkendelsesattesten for motortypen eller motorfamilien som fastsat i bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656

c) for motorer i ISM-gruppe E, I, O og P: mellem tre og fem gange det gældende referencearbejde i kWh eller CO2-referencemasse i g/cyklus bestemt ud fra typegodkendelsesprøvningsresultatet ved anvendelse af metoden i tillæg 9

d) for motorer i ISM-gruppe, der ikke er anført i litra a), b) eller c): mellem fem og syv gange det gældende referencearbejde i kWh eller CO2-referencemasse i g/cyklus bestemt ud fra typegodkendelsesprøvningsresultatet ved anvendelse af metoden i tillæg 9.

2.2. Alle data, der indsamles under alle driftssekvenser, skal samles kronologisk, selv om den maksimale arbejdsmængde eller CO2-masse, der er angivet i punkt 2.1, litra a)-d), overskrides. I så fald gælder følgende under beregningen fastsat i tillæg 5:

a) Når arbejdsmængden eller CO2-referencemassen i arrangementerne med drift overstiger dette maksimum, skal beregningen trunkeres ved afslutningen af det tidstrin, hvor dette sker, og

b) de resultater, der indberettes for ISM-prøvningen i overensstemmelse med punkt 10 i dette bilag, er resultaterne af denne trunkerede beregning.

3. Forberedelse af den mobile ikke-vejgående maskine

Forberedelsen af den mobile ikke-vejgående maskine, hvis motor er udvalgt til prøvning i overensstemmelse med dette bilags punkt 1.3, skal mindst omfatte følgende:

a) kontrol af motoren: alle identificerede problemer skal, når de er løst, registreres og forelægges for den godkendende myndighed

b) udskiftning af olie, brændstof og eventuel reagens, hvis der ikke foreligger dokumentation for, at den pågældende væske er i overensstemmelse med specifikationerne i den typegodkendelsesinformationspakke, der gælder for motortypen, og det er praktisk og økonomisk muligt at gøre dette

c) motorer med en ECU og en kommunikationsgrænseflade skal være i overensstemmelse med dette bilags punkt 5.

4. Montering af PEMS

4.1. Monteringsbegrænsninger

4.1.1. Monteringen af PEMS må ikke indvirke på den mobile ikke-vejgående maskines emission af forurenende luftarter eller ydeevne.

4.1.2. Monteringen skal være i overensstemmelse med de lokalt gældende sikkerhedsforskrifter og forsikringskrav og skal følge de instrukser, der blev givet af fabrikanten af PEMS, måleinstrumenter, overføringsledning og prøvetagningssonde.

4.1.3. Hvis det for motorer i ISM-gruppe M og N ikke er muligt at montere PEMS-systemer uden at overskride den læsseprofil, der gælder for jernbanenettet, skal anvendelsen af dette bilags punkt 3.2.2 omfatte prøvning af jernbanekøretøjet, mens der anvendes en repræsentativ prøvningscyklus, som fastlægges af fabrikanten og aftales med den godkendende myndighed.

4.1.4. For motorer i ISM-gruppe E, I, O og P kan motoren fjernes fra den mobile ikke-vejgående maskine, og prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning kan udføres på en dynamometerprøvebænk. I så fald gælder følgende:

a) Motoren inklusive hele emissionsbegrænsningssystemet skal fjernes fra den mobile ikke-vejgående maskine og monteres på dynamometerprøvebænken uden justering af emissionsbegrænsningssystemet.

b) Det er ikke nødvendigt over for den godkendende myndighed at godtgøre, at det ikke er muligt at overholde dette bilags punkt 3.2.1.

c) Uanset litra a) og b) foretages prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning i overensstemmelse med denne forordning.

d) Proceduren for fjernelse af motor fra mobile ikke-vejgående maskiner og montering i prøvningsrum for at gentage driften i den mobile ikke-vejgående maskine skal aftales med den godkendende myndighed forud for udførelse af ISM-prøvningen.

e) Der anvendes en repræsentativ prøvningscyklus som fastlagt af fabrikanten og aftalt med den godkendende myndighed i overensstemmelse med dette bilags punkt 3.2.2.

f) Prøvningscyklussen i litra e) skal ligge inden for et interval af hastighed og belastning, der repræsenterer den valgte maskines funktion, når den anvendes i praksis. Metoderne til fastlæggelse af dette interval skal omfatte, men er ikke begrænset til, registrering af driftsdata for en eller flere sammenlignelige maskiner, der anvendes i praksis.

g) For at fastlægge data om, i hvilket omfang resultaterne af anvendelsen af et PEMS-system afviger fra dem, der opnås ved anvendelse af et prøvebænksystem, kan målinger af overvågningen efter ibrugtagning, der udføres på dynamometerprøvebænken ved hjælp af PEMS-systemet, suppleres med sideløbende målinger ved hjælp af prøvebænkinstrumenter og et emissionsmålingssystem, der opfylder kravene i afsnit 9 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654, og som anvendes i overensstemmelse med kravene i nævnte bilags afsnit 8.

h) Kravene i dette bilags punkt 6, 7, 8 og 10 finder desuden anvendelse på alle sideløbende målinger i overensstemmelse med litra g), og prøvningsdataene og prøvningsrapporten skal omfatte disse målinger.

▼B

4.2. Elektrisk strømforsyning

Den elektriske strømforsyning til PEMS-udstyret skal komme fra en ekstern strømforsyning.

4.2.1. Når fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at det ikke er muligt at opfylde punkt 4.2., kan en kilde, som trækker sin energi (direkte eller indirekte) fra motoren, anvendes under testen.

4.2.2. I så fald må PEMS-udstyrets største effektforbrug ikke overstige 1 % af motorens maksimale effekt, og der skal træffes yderligere foranstaltninger for at forebygge for stor afladning af batteriet, når motoren ikke er i drift eller tomgang.

4.3. Andre måleinstrumenter end EFM

Andre måleinstrumenter end EFM skal så vidt muligt monteres på et sted, som udsættes for minimal(e):

(a) ændringer i omgivelsestemperaturen

(b) ændringer i det omgivende tryk

(c) elektromagnetisk stråling

(d) mekaniske stød og vibrationer

(e) carbonhydrider i omgivelserne — hvis der anvendes en FID-analysator, der bruger omgivende luft som brænderluft i FID'en.

4.4. EFM

Monteringen af EFM'en må ikke øge modtrykket ud over den værdi, der anbefales af fabrikanten.

4.4.1. EFM'en skal være fastgjort til den mobile ikke-vejgående maskines udstødningsrør. EFM-følerne bør placeres mellem to stykker lige rør, hvis længde bør være mindst to gange EFM-diameteren (opstrøms og nedstrøms).

4.4.2. EFM'en placeres efter den mobile ikke-vejgående maskines lyddæmper for at begrænse virkningen af udstødningsgassens pulsationer på målesignalerne.

4.5. Overføringsledning og prøvetagningssonde

Overføringsledningen skal isoleres behørigt ved tilslutningspunkterne (prøvetagningssonde og bagside af måleinstrumenter).

4.5.1. Hvis overføringsledningens længde ændres, skal transporttiden kontrolleres og om nødvendigt korrigeres.

4.5.2. Overføringsledningen og prøvetagningssonden skal monteres i overensstemmelse med kravene i afsnit 9.3. i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

▼M2

4.6. Datalogger

Hvis der skal anvendes ECU-data, skal dataloggeren være forbundet med motorens ECU med henblik på registrering af de disponible motorparametre, der er opført i tabel 1 i tillæg 7, og, hvor det er relevant, de motorparametre, der er opført i tabel 2 i tillæg 7.

▼B

4.7. GPS (hvor det er relevant)

Antennen bør monteres så højt som muligt, men uden risiko for interferens med eventuelle obstruktioner ved drift.

5. Procedurer forud for prøvning af overvågningen efter ibrugtagning

▼M2

5.1. Måling af omgivelsestemperaturen

Omgivelsestemperaturen skal som minimum måles ved begyndelsen af driftssekvensen og ved slutningen af driftssekvensen. Målingen skal foretages inden for en rimelig afstand af den mobile ikke-vejgående maskine. Der kan anvendes en føler eller et ECU-signal til motorens indsugningslufttemperatur.

Hvis indsugningsluftens temperatur anvendes til at anslå omgivelsestemperaturen, skal den registrerede omgivelsestemperatur være indsugningsluftens temperatur justeret med den relevante nominelle udligning mellem omgivelsestemperaturen og indsugningsluftens temperatur som angivet af fabrikanten.

▼B

5.2. Start og stabilisering af måleinstrumenterne

Måleudstyret skal varmes op og stabiliseres, indtil tryk, temperaturer og de forskellige flow har nået deres indstillede driftspunkter, i henhold til instrukserne fra fabrikanten af måleinstrumentet/PEMS-udstyret.

5.3. Rengøring og opvarmning af overføringsledningen

For at forhindre systemkontaminering gennemskylles overføringsledningen, indtil prøvetagningen begynder, i overensstemmelse med instrukserne fra fabrikanten af overføringsledningen/PEMS-udstyret.

Overføringsledningen opvarmes til 190 oC (+/- 10 oC), før prøvningen påbegyndes, for at undgå forekomsten af kolde punkter, der vil kunne medføre kontaminering af prøven med kondenserede carbonhydrider.

5.4. Kontrol og kalibrering af gasanalysatorer

Nulstillings- og områdekalibrering og den lineære kontrol af gasanalysatorerne skal foretages ved brug af de i punkt 2.1.3. i tillæg 1 omhandlede analytiske gasser.

5.5. Rengøring af EFM'en

EFM'en skal gennemskylles ved tryktransducerens tilslutninger i overensstemmelse med instrukserne fra fabrikanten af PEMS eller EFM. Denne procedure skal fjerne kondensation og dieselpartikler fra trykledninger og de dermed forbundne måleporte for flowrørstryk.

▼M2

6. Datalogging for prøvningen af overvågning efter ibrugtagning

6.1. Før driftssekvensen

Datasampling af emission af forurenende luftarter, måling af udstødningsparametre og registrering af motordata og omgivende data skal begynde, før motoren startes.

6.2. Under driftssekvensen

Datasampling af emission af forurenende luftarter, måling af udstødningsgasparametre og registrering af motordata og omgivende data skal fortsætte under motorens normale drift under brug.

Motoren kan standses og startes, men datasamplingen af emission af forurenende luftarter, måling af udstødningsparametre og registrering af motordata og omgivende data skal fortsætte under hele driftssekvensen med henblik på overvågning efter ibrugtagning.

6.3. Efter driftssekvensen

Ved afslutningen af driftssekvensen med henblik på overvågning efter ibrugtagning skal måleinstrumenterne og dataloggeren have tilstrækkelig tid til, at deres responstider respekteres. Motoren kan slukkes før eller efter, at dataloggingen er stoppet.

7. Kontrol af gasanalysatorerne

7.1. Periodisk kontrol af nulpunkt under driftssekvensen

Hvis det er praktisk muligt og sikkert, kan der foretages kontrol af gasanalysatorernes nulpunkt hver anden time i løbet af en driftssekvens.

7.2. Periodisk korrektion af nulpunkt under driftssekvensen

De resultater, der opnås med den kontrol, der udføres i overensstemmelse med punkt 7.1, kan anvendes til at foretage en korrektion af nulpunktsforskydning under driftssekvensen.

7.3. Kontrol af forskydning efter driftssekvensen

Kontrollen af forskydningen foretages kun, hvis der ikke blev foretaget en korrektion af nulpunktsforskydning under driftssekvensen i overensstemmelse med punkt 7.2.

7.3.1. Senest 30 minutter efter at driftssekvensen er afsluttet, nulstilles og kalibreres gasanalysatorerne for at kontrollere deres forskydning sammenlignet med resultaterne før prøvningen.

7.3.2. Nulstillings- og områdekalibrering og den lineære kontrol af gasanalysatorerne skal foretages i overensstemmelse med punkt 5.4.

8. Fejlfunktion i motoren eller maskinen

8.1. Hvis der optræder en fejlfunktion under en driftssekvens, der påvirker motorens drift, og:

a) den mobile ikke-vejgående maskines operatør tydeligt underrettes om fejlfunktionen af egendiagnosesystemet via en visuel advarsel om fejlfunktion, tekstbesked eller anden indikator, eller

b) den mobile ikke-vejgående maskine ikke er udstyret med et fejldiagnosesystem eller et advarselssystem, men fejlen detekteres tydeligt ved hjælp af auditive eller visuelle midler skal driftssekvensen betragtes som ugyldig.

8.2. Alle fejl skal korrigeres, før der foretages yderligere driftssekvenser for motoren.

▼B









Tillæg 3

Dataforbehandling med henblik på beregning af emission af forurenende luftarter

1. Definitioner

1.2. I dette tillæg forstås ved: 1.2.1. »nulpunktsrespons« : gennemsnitsrespons, herunder støj, på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af mindst 30 sekunder 1.2.2. »kalibreringsrespons« : gennemsnitsrespons, herunder støj, på en justeringsgas inden for et tidsrum af mindst 30 sekunder.

▼M2

2. Udelukkelse af data

2.1. Midlertidigt signaltab

2.1.1. Eventuelle tilfælde af midlertidigt signaltab skal identificeres.

2.1.2. Højst 2 % af data uden nogen sammenhængende periode på mere end 30 sekunder kan udelukkes fra hver driftssekvens på grund af en eller flere utilsigtede midlertidige signaltab i den oprindelige dataregistrering, jf. bilagets punkt 4.3.

2.1.3. Hvis prøvningssekvensen indeholder episoder med signaltab enten over 2 % af dataene eller i en sammenhængende periode på over 30 sekunder, anses hele sekvensen for at være ugyldig, og der foretages endnu en prøvning.

2.2. Periodisk kontrol af måleinstrumenter

2.2.1. Eventuelle datapunkter, der svarer til kontrol af gasanalysatorer i overensstemmelse med punkt 7 i tillæg 2, skal identificeres og udelukkes fra yderligere behandling i en driftssekvens, undtagen som krævet for at foretage forskydningskorrektion, jf. dette tillægs punkt 3.

2.3. De omgivende forhold

2.3.1. Eventuelle datapunkter i en driftssekvens svarende til omgivende forhold, der ikke opfylder kravene i dette bilags punkt 3.3, skal identificeres.

2.3.2. Hvis andelen af datapunkter, der er identificeret i dette tillægs punkt 2.3.1, overstiger 1 %, anses hele sekvensen for at være ugyldig, og der gennemføres endnu en prøvning.

2.3.3. Hvis de omgivende forhold kun måles ved prøvningens begyndelse og afslutning, anses hele prøvningssekvensen for at være ugyldig, hvis en af målingerne ikke opfylder kravene i bilagets punkt 3.3.

2.4. Koldstartsdata

Målte data for emission af forurenende luftarter i forbindelse med koldstart skal udelukkes før beregningerne af emission af forurenende luftarter.

2.4.1. Væskekølede motorer

Beregningerne af gyldige målte data for emission af forurenende luftarter skal begynde, når temperaturen på motorens kølevæske har nået 343 K (70 °C) første gang, eller efter at temperaturen på motorens kølevæske har stabiliseret sig inden for +/– 2 K over en periode på 5 minutter, eller efter at temperaturen på motorens kølevæske har stabiliseret sig inden for +/– 5 K over en periode på 5 minutter for prøvninger udført ved en omgivelsestemperatur på eller under 273,15 K, alt efter hvad der indtræffer først; den skal under alle omstændigheder indledes senest 20 minutter efter motorstart.

2.4.2. Luftkølede motorer

Beregningerne af gyldige målte data for emission af forurenende luftarter skal begynde, når temperaturen målt ved det referencepunkt, der er angivet i punkt 3.7.2.2.1 i del C i tillæg 3 til bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656, har stabiliseret sig inden for +/– 5 % over en periode på 5 minutter; den skal under alle omstændigheder indledes senest 20 minutter efter motorstart.

3. Forskydningskorrektion

3.1. Maksimal tilladt forskydning

Forskydningen af nulpunktsresponsen og kalibreringsresponsen skal være mindre end 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde:

a) Hvis forskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er mindre end 2 %, kan de målte koncentrationer anvendes ukorrigerede, eller de kan korrigeres for forskydning, jf. punkt 3.2.

b) Hvis forskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er lig med eller større end 2 %, skal de målte koncentrationer korrigeres for forskydning, jf. punkt 3.2. Hvis der ikke foretages nogen korrektion, skal prøvningen betragtes som ugyldig.

3.2. Forskydningskorrektion

3.2.1. Koncentrationsværdien korrigeret for forskydning beregnes i overensstemmelse med kravene i afsnit 2.1. eller 3.5. i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/654.

3.2.2. Forskellen mellem de ukorrigerede og de korrigerede bremsespecifikke værdier for emission af forurenende luftarter skal befinde sig inden for ± 6 % af de ukorrigerede bremsespecifikke værdier for emission af forurenende luftarter. Hvis forskydningen er over 6 %, skal prøvningen betragtes som ugyldig.

3.2.2.1. Hver bremsespecifikke emissionsværdi for forurenende luftarter beregnes ud fra den integrerede masse af emission af forurenende luftarter i prøvningssekvensen divideret med det samlede arbejde, der er udført under prøvningssekvensen. Denne beregning foretages forud for bestemmelse af arrangementer med drift i overensstemmelse med tillæg 4 eller beregning af emission af forurenende luftarter i overensstemmelse med tillæg 5.

3.2.3. Hvis der anvendes forskydningskorrektion, er det kun de forskydningskorrigerede resultater for de emissioner af forurenende luftarter, der skal anvendes til indberetning af emission af forurenende luftarter.

4. Tidsjustering

For at minimere den skævhed i beregningerne af massen af emission af forurenende luftarter, der skyldes tidsforsinkelsen mellem de forskellige signaler, skal de data, der er relevante for beregningerne af emission af forurenende luftarter tidsjusteres i overensstemmelse med kravene i punkt 4.1-4.4.

4.1. Gasanalysatordata

Gasanalysatordataene skal tidsjusteres behørigt i overensstemmelse med kravene i afsnit 8.1.5.3. i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654.

4.2. Gasanalysatordata og EFM-data

Dataene fra gasanalysatorerne skal behørigt justeres med dataene fra EFM ved hjælp af metoden i punkt 4.4.

4.3. PEMS- og motordata

Dataene fra PEMS (gasanalysatorerne og EFM) skal behørigt tidsjusteres med dataene fra motorens ECU ved anvendelse af metoden i punkt 4.4.

4.4. Procedure for forbedret tidsjustering af PEMS-dataene

De prøvningsparametre, der er opført i tabellen i tillæg 2, er opdelt i 3 forskellige kategorier:

Kategori 1: Gasanalysatorer (HC-, CO-, CO 2 - og NO x -koncentrationer)

Kategori 2: EFM (udstødningsmassestrøm og udstødningstemperatur):

Kategori 3: Motor (drejningsmoment, hastighed, temperaturer og brændstoftilførsel fra ECU).

Tidsjusteringen af hver kategori med de to andre kategorier kontrolleres ved at finde den højeste korrelationskoefficient mellem to serier af prøvningsparametre. Alle prøvningsparametre i en kategori forskydes for at maksimere deres korrelationsfaktor. Følgende prøvningsparametre anvendes til at beregne korrelationskoefficienterne:

a) Kategori 1 og 2 (gasanalysatordata og EFM-data) med kategori 3 (motordata): udstødningsmassestrømmen fra EFM'en med drejningsmoment fra ECU'en

b) Kategori 1 med kategori 2: CO2-koncentrationen og udstødningsmassestrømmen

c) Kategori 1 med kategori 3: CO2-koncentrationen og motorbrændstofflowet.

4.4.1. For motorer, der ikke er konstrueret til at have en kommunikationsgrænseflade, der muliggør indsamling af ECU-data som specificeret i tillæg 7, udelades korrelationen i punkt 4.4, litra a) og c).

4.4.2. For motorer, for hvilke direkte måling af udstødningsmassestrømmen blev udeladt i overensstemmelse med note 3 til tabellen i tillæg 2, udelades korrelationen i punkt 4.4, litra a).

5. Kontrol af datakonsistens

5.1. Gasanalysatordata og EFM-data

For motorer, der er konstrueret til at have en kommunikationsgrænseflade, der kan levere data om brændstofflow i overensstemmelse med tabel 2 i tillæg 7, kontrolleres dataenes konsistens (udstødningsmasseflow målt med EFM og gaskoncentrationer) ved anvendelse af en korrelation mellem det målte motorbrændstofflow fra ECU og motorbrændstofflowet beregnet i overensstemmelse med proceduren i afsnit 2.1.6.4 i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/654.

Der foretages en lineær regression for de målte og de beregnede brændstoftilførselsværdier. Der anvendes mindste kvadraters metode, med bedste tilnærmelse repræsenteret ved en ligning med formen:

y = mx + b

hvor:

a) y er det beregnede brændstofflow [g/s]

b) m er regressionslinjens hældning

c) x er det målte brændstofflow [g/s]

d) b er regressionslinjens skæring med y-aksen.

Hældningen (m) og determinationskoefficienten (r2) beregnes for hver regressionslinje. Det anbefales, at denne analyse udføres inden for området fra 15 % af den maksimale værdi til den maksimale værdi og med en frekvens større end eller lig med 1 Hz. For at en prøvning kan anses for gyldig, skal følgende to kriterier være opfyldt:







Tabel 1 Tolerancer Regressionslinjens hældning, m 0,9 til 1,1 — anbefalet Determinationskoefficient, r2 min. 0,90 — obligatorisk

5.2. ECU-drejningsmomentdata

Hvis der skal anvendes ECU-drejningsmomentdata i beregningerne, skal konsistensen af ECU-drejningsmomentdata kontrolleres ved at sammenligne de maksimale ECU-drejningsmomentværdier ved forskellige motorhastigheder med de tilsvarende værdier i den officielle momentkurve ved fuld motorbelastning og i overensstemmelse med tillæg 6.

5.3. Bremsespecifikt brændstofforbrug (BSFC)

Hvis der foreligger ECU-data, kontrolleres BSFC ved anvendelse af:

a) brændstofforbruget beregnet på grundlag af dataene om emission af forurenende luftarter (data for gasanalysatorkoncentrationer og udstødningsmasseflow) i overensstemmelse med proceduren i afsnit 2.1.6.4. i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

b) arbejde beregnet ud fra data fra ECU'en (motorens moment og motorhastighed).

5.4. Omgivende tryk

Data for omgivende tryk kontrolleres i forhold til den højde over havets overflade, der eventuelt angives af GPS-dataene.

5.5. Den godkendende myndighed kan anse prøvningen for at være ugyldig, hvis den ikke er tilfreds med resultaterne af kontrollen af datakonsistensen.

6. Tør/våd-korrektion

Hvis koncentrationen måles på tør basis, skal den konverteres til våd basis i overensstemmelse med proceduren i afsnit 2 eller afsnit 3 i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/654.

7. NOx-korrektion for fugtindhold og temperatur

De NOx-koncentrationer, der måles af gasanalysatorerne, skal ikke korrigeres for omgivende lufttemperatur og fugtighed.

▼B









Tillæg 4

Algoritme til bestemmelse af gyldige arrangementer under overvågning efter ibrugtagning

1. Almindelige bestemmelser

1.1. I dette bilag forstås ved »arrangement«: de målte data i en prøvning af overvågningen efter ibrugtagning med henblik på beregning af emission af forurenende luftarter foretaget i tidstrin Δt svarende til dataindsamlingsperioden.

1.2. Den metode, der er beskrevet i dette tillæg, er baseret på begrebet arrangementer med og uden drift.

1.3. Alle arrangementer, som betragtes som et arrangement uden drift i overensstemmelse med dette tillæg, betragtes ikke som gyldige med henblik på beregning af driften eller CO2-massen og de emission af forurenende luftarter og gennemsnitsberegningsvinduernes overensstemmelsesfaktorer, jf. afsnit 2. i tillæg 5. Kun arrangementer med drift skal benyttes med henblik på beregninger.

1.4. Arrangementer uden drift skal kategoriseres som korte arrangementer uden drift (≤ D2) og lange arrangementer uden drift (> D2) (jf. tabel 1 for værdien af D2).

▼M2

2. Procedure til bestemmelse af arrangementer uden drift

2.1. Som arrangementer uden drift betragtes arrangementer, hvor enten:

a) for motorer, der ikke er konstrueret til at have en kommunikationsgrænseflade, der kan levere drejningsmoment- og hastighedsdata i overensstemmelse med tabel 1 i tillæg 7: den øjeblikkelige proxyeffekt bestemt i overensstemmelse med proceduren i tillæg 10, eller

b) i alle andre tilfælde: den øjeblikkelige motoreffekt er under 10 % af motorens referenceeffekt, jf. artikel 3, nr. 26), i forordning (EU) 2016/1628 og opført i bilag I til nævnte forordning for hver motor(under)kategori for den motortype, der underkastes ISM-prøvning.

2.1.1. For motorer, der prøves i henhold til denne forordning, og som ikke er konstrueret til at have en kommunikationsgrænseflade, der kan levere drejningsmoment- og hastighedsdata i overensstemmelse med tabel 1 i tillæg 7, beregnes den øjeblikkelige proxyeffekt ved anvendelse af proceduren i tillæg 10, inden proceduren i nærværende tillæg anvendes.

2.2. Følgende supplerende trin gennemføres:

2.2.1. Arrangementer uden drift kortere end D0 skal betragtes som arrangementer med drift og slås sammen med de omkringliggende arrangementer med drift (se tabel 2 for værdierne i D0).

2.2.2. Arrangementer med drift kortere end D0 og omgivet af arrangementer uden drift med en varighed, der er længere end D1, skal betragtes som arrangementer uden drift og slås sammen med de omkringliggende arrangementer uden drift (se tabel 2 for værdierne i D1).

2.2.3. Opstartsfasen efter et langvarigt arrangement uden drift (> D2) for en motor udstyret med en efterbehandlingsenhed, der anvendes til reduktion af NOx, og måling af udstødningsgastemperatur i overensstemmelse med note 4 i tabellen i tillæg 2 skal også betragtes som et arrangement uden drift, indtil udstødningsgastemperaturen når 523 K. Hvis udstødningsgastemperaturen ikke når 523 K inden for D3 minutter, betragtes alle arrangementer efter D3 som arrangementer med drift (se tabel 2 for værdierne for D2 og D3).

2.2.4. For alle arrangementer uden drift skal de første D1 minutter i arrangementet anses for at være arrangementer med drift.

3. Mærkningsalgoritme for »maskinarbejde« til gennemførelse af kravene i punkt 2

Punkt 2 gennemføres i den rækkefølge, der er angivet i punkt 3.1-3.4.

3.1. Trin 1: Indkreds og inddel i arrangementer med drift og arrangementer uden drift.

a) Identificer arrangementer med drift og arrangementer uden drift i overensstemmelse med punkt 2.1.

b) Beregn varigheden af arrangementer uden drift.

c) Marker arrangementer uden drift, der er kortere end D0, som arrangementer med drift.

d) Beregn varigheden af arrangementerne med drift.

3.2. Trin 2: Slå korte arrangementer med drift (≤ D0) sammen med arrangementer uden drift.

Marker som arrangementer uden drift de arrangementer med drift, der er kortere end D0, og som både går forud for og efterfølges af arrangementer uden drift af længere varighed end D1.

3.3. Trin 3: Udeluk arrangementer med drift efter langvarige arrangementer uden drift (opstartsfase)

Hvis punkt 2.2.3 finder anvendelse, marker som arrangementer uden drift arrangementer med drift, der følger efter langvarige arrangementer uden drift (> D2), indtil

a) udstødningsgassens temperaturen når 523 K, eller,

b) indtil D3 minutter er gået alt efter hvad der sker først.

3.4. Trin 4: Medtag arrangementer uden drift efter arrangementer med drift.

Medtag D1 minutters arrangementer uden drift efter et arrangement med drift som led i dette arrangement med drift.







Tabel 2 Værdier for parametrene D0, D1, D2 og D3 Parametre Værdi D0 2 minutter D1 2 minutter D2 10 minutter D3 4 minutter

▼B

4. Eksempler

4.1. Udelukkelser af data fra arrangementer uden drift ved slutningen af trin 1

4.2. Udelukkelser af data fra arrangementer uden drift ved slutningen af trin 2

4.3. Udelukkelser af data fra arrangementer uden drift ved slutningen af trin 3

4.4. Afslutning på trin 4 — endelig









Tillæg 5

Beregning af emission af forurenende luftarter

1. Beregning af de øjeblikkelige emissioner af forurenende luftarter

Den øjeblikkelige masse af emission af forurenende luftarter beregnes på grundlag af den øjeblikkelige koncentration af emissionen af forurenende luftarter målt under overvågningsprøvning efter ibrugtagning i overensstemmelse med proceduren i afsnit 2. eller afsnit 3. i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

2. Bestemmelse af gennemsnitsberegningsvinduers emission af forurenende luftarter og overensstemmelsesfaktorer

▼M2

2.1. Metoden med gennemsnitsberegningsvinduer (averaging windows)

2.1.1. Generelle krav

Gennemsnitsberegningsvinduet er det subsæt af det fuldstændige datasæt beregnet i forbindelse med prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning, hvis arbejde eller CO2-masse svarer til motorens arbejde eller CO2-masse målt over referencelaboratoriets prøvningscyklus. Massen af emission af forurenende luftarter og overensstemmelsesfaktorerne beregnes ved hjælp af metoden med et glidende gennemsnitsberegningsvindue baseret på referencearbejdet (proceduren i punkt 2.2) og CO2-referencemassen (proceduren i punkt 2.3) målt over referencelaboratoriets prøvningscyklus.

Motoreffekten versus tid og emission af forurenende luftarter for gennemsnitsberegningsvinduet, startende fra det første gennemsnitsberegningsvindue.

Beregningerne udføres i overensstemmelse med følgende underpunkter:

a) Alle data, der er udelukket i henhold til tillæg 4, tages ikke i betragtning ved beregning af arbejde eller CO2-masse og emission af forurenende luftarter og gennemsnitsberegningsvinduernes overensstemmelsesfaktorer, medmindre det kræves i henhold til dette tillægs punkt 4, litra f).

b) Beregningerne med et glidende gennemsnitsberegningsvindue foretages med tidstrin Δt svarende til dataindsamlingsperioden. Begyndelsen af det glidende gennemsnitsvindue øges med denne mængde ved hver iteration.

c) Massen af emissioner af forurenende luftarter for hvert gennemsnitsberegningsvindue (mg/gennemsnitsberegningsvindue) opnås ved at integrere massen af de øjeblikkelige emissioner af forurenende luftarter i gennemsnitsberegningsvinduet.

d) For motorer med en ECU, som er konstrueret med en kommunikationsgrænseflade, der skal gøre det muligt at indsamle motorens drejningsmoment- og hastighedsdata som specificeret i tabel 1 i tillæg 7, skal beregningerne udføres og resultaterne indberettes for både den arbejdsbaserede metode og den CO2-massebaserede metode. I alle andre tilfælde skal beregningerne udføres og resultaterne indberettes udelukkende for den CO2-massebaserede metode.

Figur 4

Motoreffekt versus tid og emission af forurenende luftarter for gennemsnitsberegningsvinduet, startende fra det første gennemsnitsberegningsvindue, versus tid

2.1.2. Referenceværdier

Referencearbejdet og CO2-referencemassen for en motortype eller for alle motortyper inden for samme motorfamilie bestemmes således:

a) for motorer i ISM-gruppe A og C: værdierne fra NRTC-varmstartskørslen under typegodkendelsesprøvningen af stammotoren som specificeret i punkt 11.3.1 og 11.3.2 i addendummet til EU-typegodkendelsesattesten for motortypen eller motorfamilien, jf. bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656

b) for motorer i ISM-gruppe H: værdierne fra LSI-NRTC-kørslen under typegodkendelsesprøvningen af stammotoren

c) for motorer i ISM-grupper, der ikke er anført i litra a) eller b): de værdier, der bestemmes ud fra stammotorens typegodkendelsesresultat efter metoden i tillæg 9.

2.2. Metode baseret på arbejde

Figur 5

Metode baseret på arbejde

Varigheden (t 2, i – t 1, i) af det i'te gennemsnitsberegningsvindue bestemmes ved:

W(t 2, i) – W(t 1, i) ≥ Wref

hvor:

— W ( t j,i ) er motorens arbejde målt mellem start og tiden t j,i , kWh

— W ref er motorens referencearbejde bestemt i overensstemmelse med punkt 2.1.2, kWh

— t 2, i vælges således at:

W(t 2, i – Δt) – W(t 1, i) < W ref ≤ W(t 2, i) – W(t 1, i)

Hvor Δt er dataindsamlingsperioden, svarende til 1 sekund eller mindre.

2.2.1. Beregning af de bremsespecifikke emissioner af forurenende luftarter

De bremsespecifikke emissioner af forurenende luftarter egas (g/kWh) beregnes for hvert enkelt gennemsnitsberegningsvindue og hver forurenende luftart som følger:

hvor:

— m i er masseemissionen af den forurenende luftart i i'te gennemsnitsberegningsvindue, g/gennemsnitsberegningsvindue

— W ( t 2, i ) – W( t 1, i ) er motorens arbejde i i'te gennemsnitsberegningsvindue, kWh.

2.2.2. Udvælgelse af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer

Gyldige gennemsnitsberegningsvinduer er de gennemsnitsberegningsvinduer, hvis gennemsnitseffekt overstiger effektgrænsen på 20 % af referenceeffekten som defineret i artikel 3, nr. 26), i forordning (EU) 2016/1628 og opført i bilag I til nævnte forordning for hver motor(under)kategori for den motortype, der underkastes ISM-prøvning, undtagen for motorer af kategori ATS, hvor referenceeffekten er effekten ved mellemhastighed som defineret i afsnit 5.2.5.4, litra f), i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654. Procentandelen af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer skal være lig med eller større end 50 %.

2.2.2.1. Hvis procentandelen af gyldige vinduer er under 50 %, skal dataevalueringen gentages med lavere effektgrænser. Effektgrænsen skal reduceres fra 20 % med trin på 1 %, indtil procentandelen af gyldige vinduer er lig med eller større end 50 %.

2.2.2.2. Den nederste effektgrænse må under ingen omstændigheder være under 10 %.

2.2.2.3. Prøvningen skal anses for ugyldig, hvis procentandelen af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer er mindre end 50 % ved en effektgrænse på 10 %.

2.2.3. Beregninger af overensstemmelsesfaktorerne

Overensstemmelsesfaktorer beregnes for hvert gyldigt gennemsnitsberegningsvindue og for hver forurenende luftart på følgende måde:

hvor:

— e gas er den bremsespecifikke emission af den forurenende luftart, mg/kWh

— L er den grænse, der finder anvendelse, g/kWh.

2.3. Metode baseret på CO2-masse

Figur 6

Metode baseret på CO2-masse

Varigheden (t 2, i – t 1, i) af det i'te gennemsnitsberegningsvindue bestemmes ved:

hvor:

— er CO 2 -massen målt mellem prøvningens start og tiden t j,i , g er CO-massen målt mellem prøvningens start og tiden

— er CO 2 -massen bestemt i gram (g) i overensstemmelse med punkt 2.1.2 er CO-massen bestemt i gram (g) i overensstemmelse med punkt 2.1.2

— — t 2, i vælges således at:

Hvor Δt er dataindsamlingsperioden, svarende til 1 sekund eller mindre.

CO2-masserne beregnes i gennemsnitsberegningsvinduerne ved at integrere de øjeblikkelige emissioner af forurenende luftarter beregnet i overensstemmelse med kravene i punkt 1.

2.3.1. Udvælgelse af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer

Gyldige gennemsnitsberegningsvinduer er gennemsnitsberegningsvinduer, hvis varighed ikke overskrider den maksimale varighed beregnet ud fra:

hvor:

— D max er den maksimale gennemsnitsberegningsvinduesvarighed, s

— P max er referenceeffekten som defineret i artikel 3, nr. 26), i forordning (EU) 2016/1628 og opført i bilag I til nævnte forordning for hver motor(under)kategori for den motortype, der underkastes ISM-prøvning, undtagen for motorer af kategori ATS, hvor referenceeffekten er effekten ved mellemhastighed som defineret i afsnit 5.2.5.4, litra f), i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654. Procentandelen af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer skal være lig med eller større end 50 %.

2.3.1.1. Hvis procentandelen af gyldige vinduer er under 50 %, skal dataevalueringen gentages med vinduer af længere varighed. Dette opnås ved at mindske værdien på 0,2 i formlen i punkt 2.3.1 med 0,01 indtil procentandelen af gyldige vinduer er større end eller lig med 50 %.

2.3.1.2. Under alle omstændigheder må den mindste værdi i ovenstående formel ikke være lavere end 0,10.

2.3.1.3. Testen er ugyldig, hvis procentandelen af gyldige vinduer er mindre end 50 % ved en maksimal vinduesvarighed beregnet i overensstemmelse med punkt 2.3.1, 2.3.1.1 og 2.3.1.2.

2.3.2. Beregninger af overensstemmelsesfaktorerne

Overensstemmelsesfaktorer beregnes for hvert gennemsnitsberegningsvindue og for hvert forurenende stof på følgende måde:

Med

(koefficient i brug) og

(certificeringskoefficient)

hvor:

— m i er masseemissionen af den forurenende luftart i i'te gennemsnitsberegningsvindue, g/gennemsnitsberegningsvindue

— — er CO 2 -massen i i'te gennemsnitsberegningsvindue, g/gennemsnitsberegningsvindue — er CO-massen i i'te gennemsnitsberegningsvindue, g/gennemsnitsberegningsvindue

— — er referencemotorens CO 2 -masse bestemt i overensstemmelse med punkt 2.1.2, litra g) — er referencemotorens CO-masse bestemt i overensstemmelse med punkt 2.1.2, litra g)

— m L er masseemissionen af den forurenende luftart svarende til den gældende grænse for referenceprøvningscyklussen, g.

mL bestemmes således:

hvor:

— L er den grænse, der finder anvendelse, g/kWh.

— W ref er motorens referencearbejde bestemt i overensstemmelse med punkt 2.1.2, kWh.

▼M1

3. Afrunding af beregninger af emission af forurenende luftarter

I overensstemmelse med standard ASTM E 29-06b (standardpraksis for at bruge betydende decimaler i prøvningsdata for at fastslå overensstemmelse med specifikationer) skal de endelige prøvningsresultater afrundes i én operation til det antal decimaler, der er angivet til højre for decimaltegnet i udstødningsemissionsgrænseværdierne i artikel 18, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1628 for den gældende udstødningsemissionsstandard, plus endnu et betydende ciffer.

▼B

4. Resultater vedrørende emission af forurenende luftarter

Følgende resultater indberettes i overensstemmelse med punkt 10 i nærværende bilag:

a) den øjeblikkelige koncentration af emission af forurenende luftarter målt under prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning

b) den gennemsnitlige koncentration af emission af forurenende luftarter for hele prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning

c) den øjeblikkelige masse af emission af forurenende luftarter beregnet i overensstemmelse med punkt 1.

d) den integrerede masse af emission af forurenende luftarter for hele prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning beregnet ved at tillægge massen af de øjeblikkelige emissioner af forurenende luftarter beregnet i overensstemmelse med punkt 1.

e) fordelingen af overensstemmelsesfaktorerne for gyldige vinduer, beregnet i overensstemmelse med punkt 2.2.3 og 2.3.2. (minimum, maksimum og 90. kumulative percentil)

f) fordelingen af overensstemmelsesfaktorerne for alle vinduer, beregnet i overensstemmelse med punkt 2.2.3 og 2.3.2 uden fastlæggelse af gyldige data i overensstemmelse med tillæg 4 og uden fastsættelse af gyldige vinduer, jf. punkt 2.2.2 og 2.3.1. (minimum, maksimum og 90. kumulative percentil).









Tillæg 6

Overensstemmelse for ECU'ens momentsignal

1. Metoden »maksimalt drejningsmoment«

1.1 Metoden »maksimalt drejningsmoment« består i at bekræfte, at et punkt på referencekurven for maksimalt drejningsmoment som en funktion af motorhastigheden er blevet opnået under prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning.

1.2. Hvis et punkt på referencekurven for maksimalt drejningsmoment som en funktion af motorhastigheden ikke er blevet opnået under prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning, er fabrikanten berettiget til at ændre den mobile ikke-vejgående maskines belastningsaktivitet og/eller prøvningens minimumsvarighed, jf. punkt 2. i tillæg 2, i nødvendigt omfang for at udføre denne påvisning efter prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning.

1.3. Kravene i punkt 1.2 finder ikke anvendelse i tilfælde, hvor det ifølge fabrikanten og efter aftale med den typegodkendende myndighed ikke er muligt at nå til et punkt på kurven for maksimalt drejningsmoment under normal drift uden at overbelaste den motor, der er monteret i den mobile ikke-vejgående maskine, eller hvor dette ikke vil være sikkert.

1.4. I så fald skal fabrikanten over for den typegodkendende myndighed foreslå en alternativ metode til kontrol af signalet. Den alternative metode anvendes kun, hvis den typegodkendende myndighed finder det praktisk muligt og hensigtsmæssigt, og dette ikke overbelaster motoren eller indebærer nogen form for sikkerhedsrisiko.

1.5. Fabrikanten kan foreslå den godkendende myndighed en mere nøjagtig og fuldstændig metode til kontrol af overensstemmelse for ECU'ens momentsignal i forbindelse med prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning end den metode, der er beskrevet i punkt 1.1 til 1.4. I så fald anvendes den metode, som foreslås af fabrikanten, i stedet for den metode, der er beskrevet i disse punkter.

▼M2

2. Umuligt at kontrollere overensstemmelsen for ECU'ens momentsignal

Når fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at det ikke er muligt at kontrollere ECU'ens momentsignal i forbindelse med prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning, godtager den godkendende myndighed den verifikation, der er udført i overensstemmelse med kravene i tillæg 3 til bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 i forbindelse med de prøvninger, der kræves med henblik på EU-typegodkendelse, og som er anført i EU-typegodkendelsesattesten.

For motorer i andre ISM-grupper end A, C og H kan den godkendende myndighed acceptere en særskilt påvisning, der udføres i overensstemmelse med kravene i tillæg 3 til bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654, men under anvendelse af følgende karakteristikoptegningsprocedurer i nævnte bilag:

a) for motorer i ISM-gruppe I og motorer med variabel hastighed i ISM-gruppe E, F, G, J, K, L, M og N: punkt 7.6.1

b) for alle andre motorer: punkt 7.6.3.

Hvis der foretages karakteristikoptegning ved konstant hastighed i overensstemmelse med litra b), er det tilstrækkeligt at måle og sammenligne aflæsninger af drejningsmomentet målt af dynamometeret og det drejningsmoment, der udsendes af ECU'en ved det enkelte punkt af nominel nettoeffekt.

▼B









Tillæg 7

Oplysningskrav vedrørende ECU-datastrømmen

▼M2

1. Data, som skal indberettes

1.1. Hvis der anvendes en ECU til at levere motorens drejningsmoment, hastighed eller kølevæsketemperatur, skal disse data som minimum leveres i overensstemmelse med tabel 1.







Tabel 1 Målingsdata Parameter Enhed (1) Motorens drejningsmoment (2) Nm Motorhastighed omdr./min Kølevæsketemperatur K ( 1 ) Hvis den tilgængelige datastrøm anvender andre enheder end dem, der kræves i tabellen, skal denne datastrøm omdannes til de krævede enheder under den dataforbehandling, der er fastsat i tillæg 3. ( 2 ) Den anførte værdi skal enten være a) nettodrejningsmomentet eller b) nettodrejningsmomentet beregnet ud fra andre relevante drejningsmomentværdier som defineret i den relevante protokolstandard i punkt 2.1.1. Grundlaget for nettodrejningsmomentet skal være det ukorrigerede nettodrejningsmoment leveret af motoren inklusive udstyr og tilbehør, som skal medtages ved en emissionsprøvning i henhold til tillæg 2 til bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654.

1.2. Hvis enten det omgivende tryk eller omgivelsestemperaturen ikke måles med eksterne følere, skal disse værdier leveres af ECU'en i henhold til tabel 2.







Tabel 2 Yderligere målingsdata Parameter Enhed (1) Omgivelsestemperatur (2) K Omgivende tryk kPa Brændstofflow til motor g/s ( 1 ) Hvis den tilgængelige datastrøm anvender andre enheder end dem, der kræves i tabellen, skal denne datastrøm omdannes til de krævede enheder under den dataforbehandling, der er fastsat i tillæg 3. ( 2 ) Anvendelsen af en føler for indsugningsluftens temperatur skal være i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i punkt 5.1., andet afsnit, i tillæg 2.

1.3. Hvis udstødningsmassestrømmen ikke måles direkte, skal motorbrændstofflowet oplyses i overensstemmelse med tabellen i tillæg 2.

▼B

2. Meddelelseskrav

2.1. Adgang til datastrømsoplysninger

▼M2

2.1.1. Adgangen til datastrømsoplysninger skal være i overensstemmelse med mindst et af følgende sæt standarder: a) ISO 27145 med ISO 15765-4 (CAN-baseret) b) ISO 27145 med ISO 13400 (TCP/IP-baseret) c) SAE J1939-73 d) ISO 14229.

▼B

2.1.2. ECU'en skal understøtte de tilsvarende tjenester for mindst en af de standarder, der er anført ovenfor, med henblik på at tilvejebringe de oplysninger, der er anført i tabel 1. Indførelse af yderligere funktioner omfattet af standarden/standarderne i ECU'en er tilladt, men ikke obligatorisk.

2.1.3. Der skal være mulighed for adgang til datastrømsoplysninger ved hjælp af ledningstilslutning (eksternt scanningsværktøj).

2.2. CAN-baseret kommunikation med ledningstilslutning

2.2.1. Det ledningstilsluttede data-links kommunikationshastighed skal være enten 250 kbps eller 500 kbps.

2.2.2. Tilslutningsinterface mellem motoren og PEMS-måleinstrumenterne skal være standardiseret og opfylde alle kravene i ISO 15031-3 Type A (12 VDC power supply), Type B (24 VDC power supply) or SAE J1939-13 (12 or 24 VDC power supply).

2.3 Dokumentationskrav

Fabrikanten skal i det i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 ( 4 ) om administrative krav omhandlede oplysningsskema anføre den eller de standarder, der anvendes til at give adgang til datastrømsoplysninger, jf. afsnit 2.1.1.









Tillæg 8

Prøvningsrapport for overvågning efter ibrugtagning

1. Motorfabrikantens oplysninger

1.1. Mærke (fabrikantens varemærke)

1.2. Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse

1.3. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant

1.4. Navn(e) og adresse(r) på samlefabrik(ker)

▼M2

2. Motoroplysninger

2.1. ISM-gruppe

2.2. Motortypens/motorfamiliens kategori og underkategori

2.3. Typegodkendelsesnummer

2.4. Eventuel(le) handelsbetegnelse(r)

2.5. Motorfamiliebetegnelse (hvis medlem af en familie)

2.6. Referencearbejde [kWh]

2.7. Reference-CO2-masse [g]

2.8. Motortypebetegnelse

2.9. Motorens identifikationsnummer

2.10. Motorens produktionsår og -måned

2.11. Motor ombygget (ja/nej)

2.12. Motorens samlede slagvolumen [cm3]

2.13. Antal cylindre

2.14. Motorens angivne nominelle nettoeffekt/mærkehastighed [kW/rpm]

2.15. Motorens maksimale nettoeffekt/hastighed ved maksimal effekt [kW/rpm]

2.16. Motorens angivne maksimale drejningsmoment/drejningsmoment [Nm/rpm]

2.17. Tomgangshastighed [rpm]

2.18. Momentkurve ved fuld motorbelastning angivet af fabrikanten (ja/nej)

2.19. Referencenummer for momentkurve ved fuld motorbelastning angivet af fabrikanten

2.20. Monteret DeNOx-system (f.eks. EGR, SCR) (hvis det er relevant)

2.21. Monteret katalysatortype (hvis det er relevant)

2.22. Monteret partikelefterbehandlingstype (hvis det er relevant)

2.23. Efterbehandling ændret med henblik på typegodkendelse? (ja/nej)

2.24. Oplysninger vedrørende monteret ECU (softwarekalibreringsnummer)

▼B

3. Oplysninger om den mobile ikke-vejgående maskine

3.1. Den mobile ikke-vejgående maskines ejer

3.2. Kategori(er) af mobile ikke-vejgående maskiner

3.3. Fabrikant af den mobile ikke-vejgående maskine

3.4. Den mobile ikke-vejgående maskines identifikationsnummer

3.5. Den mobile ikke-vejgående maskines registreringsnummer og registreringsland (eventuelt)

3.6. Den mobile ikke-vejgående maskines handelsbetegnelse(r) (eventuelt)

3.7. Den mobil ikke-vejgående maskines produktionsår og -måned

4. Udvælgelse af motor/ mobil ikke-vejgående maskine

4.1. Metode til lokalisering af den mobile ikke-vejgående maskine eller motoren

4.2. Udvælgelseskriterier for mobile ikke ikke-vejgående maskiner, motorer, ibrugtagne familier

4.3. Sted, hvor den testede mobile ikke-vejgående maskine normalt anvendes

4.4. Driftstimer ved prøvningens start: 4.4.1. Mobile ikke-vejgående maskiner [h] 4.4.2. Motor [h]

5. Bærbart emissionsmålingssystem (PEMS)

5.1. PEMS-strømforsyning: ekstern/stammer fra en mobil ikke-vejgående maskine

5.2. Måleinstrumenter (PEMS), mærke og type

5.3. Måleinstrumenter (PEMS), kalibreringsdato

5.4. Software og version heraf anvendt til beregning (f.eks. EMROAD 4.0)

5.5. Placering af følere for omgivende forhold

6. Prøvningsbetingelser

6.1. Prøvningsdato og -tidspunkt

6.2. Testens varighed [s]

6.3. Prøvningssted

6.4. Vejr og omgivende forhold (f.eks. temperatur, fugtighed, højde over havet) 6.4.1. Gennemsnitlige omgivende forhold (som beregnet ud fra målte øjebliksdata)

6.5. Antal driftstimer pr. mobil ikke-vejgående maskine/motor

6.6. Detaljerede oplysninger om den mobile ikke-vejgående maskines egentlige drift

6.7. Specifikationer for prøvningsbrændstof

6.8. Specifikationer for smøreolie

6.9. Reagensspecifikationer (hvis relevant)

6.10. Kort beskrivelse af det udførte arbejde

7. Gennemsnitlig koncentration af emissioner af forurenende luftarter

7.1. Gennemsnitlig THC-koncentration [ppm] [ikke obligatorisk]

7.2. Gennemsnitlig CO-koncentration [ppm] [ikke obligatorisk]

7.3. Gennemsnitlig NOx-koncentration [ppm] [ikke obligatorisk]

7.4. Gennemsnitlig CO2-koncentration [ppm] [ikke obligatorisk]

7.5. Gennemsnitlig udstødningsmassestrøm [kg/h] [ikke obligatorisk]

7.6. Gennemsnitlig udstødningstemperatur [oC] [ikke obligatorisk]

8. Integreret masse af emissioner af forurenende luftarter

8.1 THC-emissioner [g]

8.2 CO-emissioner [g]

8.3 NOx-emissioner [g]

8.4 CO2-emissioner [g]

▼M2

9. Gennemsnitsberegningsvinduernes ( 5 )overensstemmelsesfaktorer (beregnet i overensstemmelse med tillæg 3-5)

(Minimum, maksimum og 90. kumulative percentil)

9.1. Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, THC-overensstemmelsesfaktor [-] ( 6 )

9.2. Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, CO-overensstemmelsesfaktor [-]

9.3. Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, NOx-overensstemmelsesfaktor [-] ( 7 ) (hvis det er relevant)

9.4. Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, THC + NOx-overensstemmelsesfaktor [-] ( 8 ) (hvis det er relevant)

9.5. CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, THC-overensstemmelsesfaktor [-] ( 9 )

9.6. CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, CO-overensstemmelsesfaktor [-]

9.7. CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, NOx-overensstemmelsesfaktor [-] ( 10 ) (hvis det er relevant)

9.8. CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, THC+NOx-overensstemmelsesfaktor [-] ( 11 ) (hvis det er relevant)

9.9. Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet: minimal og maksimal gennemsnitlig vindueskraft [%]

9.10. CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet: minimal og maksimal gennemsnitsberegningsvinduesvarighed [s]

9.11. Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet: andel af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer

9.12. CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet: andel af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer

10. Gennemsnitsberegningsvinduernes overensstemmelsesfaktorer (bestemt i overensstemmelse med tillæg 3 og 5 uden fastlæggelse af arrangementer med og uden drift i overensstemmelse med tillæg 4 og uden udelukkelse af ugyldige vinduer, jf. punkt 2.2.2 og 2.3.1 i tillæg 5)

(Minimum, maksimum og 90. kumulative percentil)

10.1. Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, THC-overensstemmelsesfaktor [-] ( 12 )

10.2. Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, CO-overensstemmelsesfaktor [-]

10.3. Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, NOx-overensstemmelsesfaktor [-] ( 13 ) (hvis det er relevant)

10.4. Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, THC+NOx-overensstemmelsesfaktor [-] ( 14 ) (hvis det er relevant)

10.5. CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, THC-overensstemmelsesfaktor [-] ( 15 )

10.6. CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, CO-overensstemmelsesfaktor [-]

10.7. CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, NOx-overensstemmelsesfaktor [-] ( 16 ) (hvis det er relevant)

10.8. CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, THC+NOx-overensstemmelsesfaktor [-] ( 17 ) (hvis det er relevant)

10.9. Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet: minimal og maksimal gennemsnitlig vindueskraft [%]

10.10. CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet: minimal og maksimal gennemsnitsberegningsvinduesvarighed [s]

▼B

11. Kontrol af prøvningsresultater

11.1. THC-analysator, nulstilling, kalibrering og kontrolresultater, før og efter prøvning

11.2. CO-analysator, nulstilling, kalibrering og kontrolresultater, før og efter prøvning

11.3. NOx-analysator, nulstilling, kalibrering og kontrolresultater, før og efter prøvning

11.4. CO2-analysator, nulstilling, kalibrering og kontrolresultater, før og efter prøvning

11.5. Resultater fra kontrol af datakonsistens i henhold til afsnit 4 i tillæg 3.

I-1. Målte øjebliksdata

I-1.1. THC-koncentration [ppm]

I-1.2. CO-koncentration [ppm]

I-1.3. NOx-koncentration [ppm]

I-1.4. CO2-koncentration [ppm]

I-1.5. Udstødningsmassestrøm [kg/h]

I-1.6. Udstødningens temperatur [oC]

I-1.7. Den omgivende lufts temperatur [oC]

I-1.8. Omgivende tryk [kPa]

I-1.9. Omgivende fugtighed [g/kg] [ikke obligatorisk]

I-1.10. Motorens drejningsmoment [Nm]

I-1.11. Motorhastighed [rpm]

I-1.12. Motorbrændstofflow [g/s]

I-1.13. Motorens kølevæsketemperatur [oC]

I-1.14. Den mobile ikke-vejgående maskines breddegrad [grad]

I-1.15. Den mobile ikke-vejgående maskines længdegrad [grad]

▼M2

I-2. Beregnede øjebliksdata

I-2.1. THC-masse [g/s]

I-2.2. CO-masse [g/s]

I-2.3. NOx-masse [g/s] (hvis det er relevant)

I-2.4. CO2-masse [g/s]

I-2.5. Kumuleret THC-masse [g]

I-2.6. Kumuleret CO-masse [g]

I-2.7. Kumuleret NOx-masse [g] (hvis det er relevant)

I-2.8. Kumuleret CO2-masse [g]

I-2.9. Beregnet motorbrændstofflow [g/s]

I-2.10. Motoreffekt [kW]

I-2.11. Motorens a