1996D1692 — DA — 01.01.2007 — 004.002

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

Ændret ved:





Ændret ved:

A1 L 236 33 23.9.2003





Berigtiget ved:









▼B

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDETS BESLUTNING Nr. 1692/96/EF

af 23. juli 1996

om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet







EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 129 D, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 1 ), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg ( 2 ), under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget ( 3 ), i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B ( 4 ), og ud fra følgende betragtninger: (1) Etablering og udvikling af det transeuropæiske net bidrager til gennemførelsen af vigtige målsætninger for Fællesskabet som f.eks. det indre markeds funktion og styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed; (2) etablering og udvikling af transeuropæiske net inden for transportsektoren på hele Fællesskabets område har desuden som specifikke målsætninger at sikre personer og gods varig mobilitet på de bedst mulige sociale og miljø- og sikkerhedsmæssige vilkår samt at kombinere alle transportmåder under hensyntagen til deres komparative fordele; det transeuropæiske net vil bl.a. kunne føre til skabelse af nye arbejdspladser; (3) i sin hvidbog om udvikling af en fælles transportpolitik anbefaler Kommissionen, at den eksisterende kapacitet udnyttes optimalt, og at alle nettene for de forskellige transportmåder integreres i et transeuropæisk net for bane-, vej- og søtransport, lufttransport og transport ad indre vandveje samt kombineret transport, både for personer og gods; (4) short-sea-skibsfarten kan bl.a. bidrage til at aflaste landtransportvejene; (5) udviklingen af et integreret transportnet i Europa kan kun ske gradvis ved en sammenknytning af transportmåderne med henblik på at udnytte deres respektive fordele bedre; (6) for at nå disse mål er det nødvendigt med en retningsgivende indsats fra Fællesskabets side i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet; derfor må der udstikkes hovedlinjer og opstilles prioriterede mål for den påtænkte fællesskabsindsats inden for de transeuropæiske transportnet; (7) det er nødvendigt at fastlægge projekter af fælles interesse, som bidrager til at gennemføre disse målsætninger, og som svarer til de for indsatsen fastsatte prioriteter; kun projekter, som er potentielt økonomisk levedygtige, bør komme i betragtning; (8) det er nøtvendigt, at medlemsstaterne tager hensyn til miljøbeskyttelsen og gennemfører undersøgelser for at vurdere indvirkningen på miljøet i overensstemmelse med Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet ( 5 ) samt anvender Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter ( 6 ) i forbindelse med gennemførelsen af projekter af fælles interesse; (9) tilladelsen til visse offentlige og private projekter, der vil kunne påvirke miljøet i betydelig grad, bør først gives efter en forhåndsvurdering af de betydelige virkninger, som disse projekter vil kunne få for miljøet under iagttagelse af gældende fællesskabsbestemmelser; (10) der bør fastlægges projekter af fælles interesse ikke blot vedrørende de forskellige transportformer i multimodal sammenhæng, men også vedrørende trafikstyrings- og trafikantoplysningssystemer og positionsbestemmelses- og navigationssystemer; (11) formålet med denne beslutning er bl.a. at fastlægge disse projekter af fælles interesse; disse projekter er fastlagt i bilag I, bilag II og i de dispositive bestemmelser i denne beslutning; Det Europæiske Råd i Essen vedtog at tillægge 14 af disse projekter en særlig betydning; (12) Kommissionen bør hvert andet år fremlægge en beretning om gennemførelsen af denne beslutning og hvert femte år en beretning, hvori det angives, om der er behov for en revision af retningslinjerne; (13) der bør i Kommissionen nedsættes et udvalg, som navnlig skal bistå denne ved behandlingen af gennemførelsen og udviklingen af retningslinjerne i denne beslutning — ud fra følgende betragtninger: HAR VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:







AFSNIT 1

GENERELLE PRINCIPPER

Artikel 1

Formål

1. Formålet med denne beslutning er at opstille retningslinjer, der omfatter mål og prioriteter samt hovedlinjerne i de aktioner, der påtænkes gennemført for det transeuropæiske transportnet; med disse retningslinjer fastlægges projekter af fælles interesse, hvis gennemførelse skal bidrage til at udvikle nettet på fællesskabsplan.

2. De retningslinjer, der er omhandlet i stk. 1, udgør en generel referenceramme, der skal tilskynde til aktioner i medlemsstaterne samt eventuelt på fællesskabsplan med henblik på at realisere projekter af fælles interesse, der har til formål at sikre sammenhæng, sammenkobling og interoperabilitet i det transeuropæiske transportnet, samt adgang til dette net. Disse projekter udgør et fælles mål, hvis virkeliggørelse afhænger af deres modenhed og de finansielle midler, der er til rådighed, idet en medlemsstat eller Fællesskabet i den forbindelse ikke på forhånd forpligtes finansielt. Retningslinjerne har ligeledes til formål i højere grad at inddrage den private sektor.

3. De grundlæggende krav til

— det transeuropæiske transportnets interoperabilitet

— transporttelematik og dertil knyttede tjenester

fastsættes i overensstemmelse med traktaten og særskilt fra denne beslutning.

Artikel 2

Mål

1. Det transeuropæiske transportnet etableres gradvis på fællesskabsplan inden år ►M2 ►C4 2020 ◄ ◄ , ved at de forskellige infrastrukturnet for vej- og banetransport, søtransport og lufttransport integreres på fællesskabsplan i overensstemmelse med de planer, der er beskrevet på kortene i bilag I og/eller specifikationerne i bilag II.

2. Nettet skal:

a) inden for et område uden indre grænser sikre en varig mobilitet for personer og gods på de bedst mulige samfunds- og sikkerhedsmæssige vilkår, og samtidig medvirke til at opfylde Fællesskabets målsætninger navnlig på miljø- og konkurrenceområdet, og bidrage til en styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed

b) tilbyde brugerne infrastrukturer af høj kvalitet på acceptable økonomiske vilkår

c) omfatte alle former for transport under hensyntagen til deres komparative fordele

d) muliggøre en optimal udnyttelse af den eksisterende kapacitet

e) så vidt muligt være interoperabelt inden for de enkelte transportformer og fremme omladningsmulighederne mellem de forskellige transportformer

f) så vidt muligt være økonomisk bæredygtigt

g) omfatte medlemsstaternes samlede område, således at adgangen hertil forbedres generelt, at øområder eller randområder og indlandsområder forbindes med de centrale områder, samt at de store bysamfund og Fællesskabets regioner forbindes indbyrdes uden flaskehalse

h) kunne tilknobles nettene i staterne i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), i de central- og østeuropæiske lande og i Middelhavslandene, samtidig med at interoperabiliteten og adgangen til disse net fremmes, for så vidt det er i Fællesskabets interesse.

Artikel 3

Nettets udstrækning

1. Det transeuropæiske net består af transportinfrastrukturer samt trafikstyringssystemer og positionsbestemmelses- og navigationssystemer.

▼C4

2. Transportinfrastrukturerne omfatter vejnet, jernbanenet og net af indre vandveje, motorveje til søs, søhavne, flod- og kanalhavne, lufthavne og andre forbindelsespunkter mellem modale net.

▼B

3. Trafikstyringssystemerne samt positionsbestemmelses- og navigationssystemerne består af de tekniske installationer samt de edb- og telekommunikationsinstallationer, der er nødvendige for at sikre, at nettet fungerer harmonisk, samt at trafikken styres effektivt.

Artikel 4

Hovedlinjer for indsatsen

Hovedlinjerne for Fællesskabets indsats omfatter:

a) udarbejdelse og revision af netplaner

b) fastlæggelse af projekter af fælles interesse

c) udbygning af det bestående net

d) fremme af nettets interoperabilitet

e) den bedst mulige kombination af transportformerne, herunder også ved oprettelse af sammenkoblingscentre, der for godstransportens vedkommende så vidt muligt bør placeres uden for bycentrene for at muliggøre en effektiv omladning

f) bestræbelser på at gøre de finansielle foranstaltninger sammenhængende og komplementære under iagttagelse af de regler, som gælder for hvert finansielt instrument

g) forsknings- og udviklingsaktioner

h) samarbejde og indgåelse af relevante aftaler med tredjelande, der er berørt af nettets udvikling

i) tilskyndelse af medlemsstaterne samt internationale organisationer til at fremme de mål, som Fællesskabet forfølger,

j) fremme af et løbende samarbejde mellem de berørte partner

k) enhver anden foranstaltning, der måtte vise sig at være nødvendig for at nå de mål, der er fastsat i artikel 2.

▼M2

Artikel 5

Prioriterede mål

Under hensyn til de i artikel 2 omhandlede mål og de i artikel 4 omhandlede hovedlinjer for indsatsen prioriteres følgende:

a) etablering og udvikling af de hoved- og tværforbindelser, der er nødvendige for at fjerne flaskehalse, etablere manglende strækninger og færdiggøre hovedfærdselsårer, navnlig deres grænsekrydsende strækninger, krydse naturlige forhindringer og forbedre større trafikkorridorers interoperabilitet

b) etablering og udvikling af infrastruktur, som fremmer sammenkobling af nationale net med henblik på at lette etablering af forbindelse mellem på den ene side øer, eller områder, der kan sidestilles med øer, samt indlandsområder, periferiområder og fjernområder og på den anden side Fællesskabets centrale områder, navnlig for at mindske disse områders høje transportomkostninger

c) de nødvendige foranstaltninger til gradvis gennemførelse af et interoperabelt jernbanenet, der, hvor det er muligt, omfatter ruter tilpasset godstransport

d) de nødvendige foranstaltninger til fremme af fjern- og nærsøfart samt indlandsskibsfart

e) de nødvendige foranstaltninger til integration af jernbane- og lufttransport, navnlig gennem fremføring af jernbane til lufthavne, når det er relevant, samt de nødvendige infrastrukturer og installationer

f) optimering af eksisterende og ny infrastrukturs kapacitet og effektivitet, fremme af intermodalitet og forbedring af nettets sikkerhed og driftssikkerhed gennem etablering og forbedring af intermodale terminaler med dertil hørende adgangsinfrastruktur og/eller installering af intelligente systemer

g) integration af sikkerheds- og miljøhensyn i udformningen og realiseringen af det transeuropæiske transportnet

h) udvikling af bæredygtig mobilitet for personer og varer i overensstemmelse med Den Europæiske Unions mål for bæredygtig udvikling.

▼B

Artikel 6

Tredjelandsnet

Der træffes i det enkelte tilfælde og efter de relevante procedurer i traktaten afgørelse om, hvorvidt Fællesskabet skal fremme projekter af fælles interesse samt nettenes sammenkobling og interoperabilitet med henblik på at sikre sammenhæng mellem tredjelandsnet og det transeuropæiske transportnet.

Artikel 7

Projekter af fælles interesse

1. Under overholdelse af traktatens regler, især konkurrencereglerne, betragtes som projekt af fælles interesse ethvert projekt, som:

— har til formål at virkeliggøre de i artikel 2 beskrevne mål

— vedrører det i artikel 3 omhandlede net

— henhører under de i artikel 5 omhandlede prioriterede mål, og

— er potentielt økonomisk levedygtigt under hensyn til de socioøkonomiske omkostninger og fordele.

2. Ethvert projekt skal vedrøre et af nettets elementer som beskrevet i artikel 9-17 og især:

— vedrøre de forbindelser, der er angivet på korterne i bilag I og/eller

— svare til specifikationerne eller kriterierne i bilag II.

3. Medlemsstaterne træffer de foranstaltninger, som de skønner nødvendige, inden for rammerne af de i artikel 1, stk. 2, fastlagte principper.

▼M2

Artikel 8

Miljøbeskyttelse

1. I projekternes planlægnings- og gennemførelsesfase tager medlemsstaterne miljøhensyn, idet de i henhold til direktiv 85/337/EØF foretager miljøkonsekvensvurderinger af de projekter af fælles interesse, der skal iværksættes, og idet de anvender Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle ( 7 ) og direktiv 92/43/EØF.

Fra den 21. juli 2004 gennemfører medlemsstaterne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet ( 8 ) en miljøkonsekvensvurdering af de planer og programmer, der fører til sådanne projekter, navnlig når det drejer sig om nye korridorer eller andre vigtige knudepunktsinfrastrukturprojekter. Medlemsstaterne tager hensyn til resultaterne af denne miljøvurdering ved udarbejdelsen af de pågældende planer og programmer, jf. nævnte direktivs artikel 8.

2. Senest den 21. juli 2004 udvikler Kommissionen i forståelse med medlemsstaterne egnede metoder til iværksættelse af den strategiske miljøvurdering med henblik på bl.a. at sikre en hensigtsmæssig koordinering, undgå overlapning og forenkle og fremskynde planlægningsprocesser for grænsekrydsende projekter og korridorer.

Kommissionen skal, hvor det er relevant, i sin beretning om retningslinjerne og de eventuelle supplerende forslag til lovgivning vedrørende ændring af retningslinjerne, jf. artikel 18, stk. 3, tage hensyn til resultaterne af dette arbejde og af den miljøvurdering af TEN-projekterne, som medlemsstaterne har gennemført i overensstemmelse med direktiv 2001/42/EF.

▼B







AFSNIT 2

VEJE

Artikel 9

Beskrivelse

1. Det transeuropæiske vejnet består af motorveje og landeveje af høj standard, som allerede eksisterer, er nye eller skal udbygges, og som

— spiller en vigtig rolle i fjerntrafikken, eller

— fungerer som omfartsveje omkring større bycentre på bestemte strækninger i nettet, eller

— sørger for sammenkoblingen med de øvrige transportformer, eller

— forbinder indlandsområder og randområder med Fællesskabets centrale områder.

2. Nettet sikrer trafikanterne et højt, ensartet og kontinuerligt service-, komfort- og sikkerhedsniveau.

▼M2

3. Nettet omfatter også infrastruktur til trafikstyring og brugerinformation, håndtering af uheld og nødsituationer samt elektronisk gebyropkrævning, idet sådan infrastruktur er baseret på aktivt samarbejde mellem trafikstyringssystemer på europæisk, nationalt og regionalt plan og rejse- og trafikinformationsleverandører samt tillægstjenesteleverandører, således at der sikres den nødvendige komplementaritet med applikationer, hvis indførelse fremmes under det transeuropæiske telenetprogram.

▼B







AFSNIT 3

JERNBANER

▼M2

Artikel 10

Beskrivelse

1. Jernbanenettet består af højhastighedsstrækninger og konventionelle strækninger.

2. Højhastighedsnettet, som anvender eksisterende eller ny teknologi, omfatter:

a) specialkonstruerede højhastighedsstrækninger, der er udstyret til hastigheder på normalt 250 km/h eller derover

b) specielt opgraderede højhastighedsstrækninger, der er udstyret til hastigheder på ca. 200 km/h

c) specielt opgraderede højhastighedsstrækninger eller strækninger, der er specielt konstrueret til høj hastighed, og som er forbundet med højhastighedsnettet, men som på grund af topografiske eller miljømæssige begrænsninger, terrænrelief eller beliggenhed i bymæssig bebyggelse har særlige træk, som hastigheden skal afpasses efter i de enkelte tilfælde.

Højhastighedsnettet består af de strækninger, der er angivet i bilag I. De væsentlige krav til og de tekniske specifikationer for interoperabilitet, der gælder for højhastighedsstrækninger med nuværende teknologi, fastlægges i henhold til Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog ( 9 ). Medlemsstaterne underretter på forhånd Kommissionen om åbningen af enhver højhastighedsstrækning og om dennes tekniske egenskaber.

3. Det konventionelle jernbanenet består af strækninger til konventionel personbefordring og godstransport, herunder de i artikel 14 omhandlede delstrækninger af det transeuropæiske net for kombineret transport, tilslutninger til sø-, flod- og kanalhavne af fælles interesse og de godsterminaler, som er åbne for alle operatører. De væsentlige krav til og de tekniske specifikationer for interoperabilitet, der gælder for konventionelle jernbanestrækninger, fastlægges i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog ( 10 ).

4. Jernbanenettet omfatter de infrastrukturer og faciliteter, der muliggør integration af jernbane- og vejtransport og, når det er relevant, sø- og lufttransport. Der skal i den forbindelse lægges særlig vægt på regionale lufthavnes sammenkobling med nettet.

5. Jernbanenettet skal opfylde mindst en af følgende funktioner:

a) spille en vigtig rolle i personbefordring over lange afstande

b) muliggøre forbindelse til lufthavne, når det er relevant

c) muliggøre adgang til regionale og lokale jernbanenet

d) lette godstransporten ved at fastlægge og anlægge hovedstrækninger, der er beregnet til godstransport, eller strækninger, hvor godstog har forrang

e) spille en vigtig rolle i kombineret transport

f) gennem havne af fælles interesse muliggøre forbindelse til nærsøfart og indre vandveje.

6. Jernbanenettet skal tilbyde brugerne et højt kvalitets- og sikkerhedsniveau i kraft af sin kontinuitet og gradvis indførelse af interoperabilitet, som navnlig opnås gennem teknisk harmonisering og det harmoniserede togstyrings- og sikringssystem ERTMS, som anbefales til det europæiske jernbanenet. Med henblik herpå opstiller Kommissionen i samråd med medlemsstaterne en plan herfor, der er koordineret med de nationale planer.

▼B







AFSNIT 4

INDRE VANDVEJE OG FLOD- OG KANALHAVNE

Artikel 11

Beskrivelse

1. Det transeuropæiske net af indre vandveje omfatter floder og kanaler samt forskellige bifloder, kanalarme og forgreninger, som forbinder disse. Det gør det især muligt at sammenkoble industriområderne og de store byområder og at forbinde dem med havnene.

2. Nettets vandveje skal mindst opfylde de tekniske specifikationer, der gælder for vandveje af klasse IV, som giver passagemulighed for et skib eller et lægtertog på 80-85 meters længde og 9,50 meters bredde. Hvor vandveje, der indgår i nettet, skal anlægges eller moderniseres, skal de tekniske specifikationer mindst svare til klasse IV og desuden give mulighed for senere udbygning til klasse V a/V b samt give tilfredsstillende passagemulighed for skibe, der anvendes til kombineret transport. Vandveje af klasse V a giver passagemulighed for et skib eller et lægtertog på 110 meters længde og 11,40 meters bredde, og klasse V b giver passagemulighed for et lægtertog på 172-185 meters længde og 11,40 meters bredde.

▼M1

3. Flod- og kanalhavnene indgår i nettet navnlig som sammenkoblingspunkter mellem de i stk. 2 og i artikel 14 nævnte indre vandveje og de øvrige transportformer.

▼M1

3a. I nettet indgår de flod- og kanalhavne, som er:

a) åbne for kommerciel trafik

b) placeret på nettet af indre vandveje som vist på oversigtsplanen i bilag I, afsnit 4

c) forbundet med andre transeuropæiske transportruter som vist i bilag I, og

d) udstyret med omladningsanlæg til intermodal transport, eller hvis årlige trafikmængde er på mindst 500 000 tons fragt.

▼M2

3b. De flod- og kanalhavne i nettet, der er udstyret med omladningsanlæg til intermodal transport eller har et årligt godstrafikvolumen på mindst 500 000 t, er anført i bilag I.

▼M2

4. Nettet indbefatter også trafikstyringsinfrastruktur. Dette indebærer navnlig etablering af et interoperabelt, intelligent trafik- og transportsystem kendt under navnet »River Information Services«, der tager sigte på optimering af det indre vandvejsnets eksisterende kapacitet og sikkerhed samt forbedring af interoperabiliteten med andre transportformer.

▼B







AFSNIT 5

SØHAVNE

▼M1

Artikel 12

Beskrivelse

1. Søhavnene gør det muligt at udvikle søtransporten og udgør øernes maritime trafikbetjeningspunkter og sammenkoblingspunkterne mellem søtransporten og de øvrige transportformer. Her stilles udstyr og tjenesteydelser til rådighed for operatører inden for transport. Deres infrastruktur tilvejebringer en række tjenesteydelser for passagerbefordring og godstransport inden for Fællesskabet og til og fra tredjelande, herunder færgeoverfarter og søtransport over kortere og længere afstande, inklusive kystsejlads.

2. De søhavne, der indgår i nettet, svarer til en af kategorierne A, B og C, som defineres således:

A. Søhavne af international betydning: havne med en samlet årlig trafikmængde på mindst 1,5 mio. tons fragt eller 200 000 passagerer, som, medmindre det er umuligt, er forbundet med dele af det transeuropæiske transportnet på landjorden, og som derfor spiller en vigtig rolle for den internationale søtransport.

B. Søhavne af betydning for Fællesskabet, som ikke falder ind under kategori A: disse havne har en samlet årlig trafikmængde på mindst 0,5 mio. tons fragt eller mellem 100 000 og 199 999 passagerer, som, medmindre det er umuligt, er forbundet med dele af det transeuropæiske transportnet på landjorden, og som er udstyret med de nødvendige omladningsanlæg for søtransport over korte afstande.

C. Regionale havne: disse havne opfylder ikke betingelserne for kategori A og B, men er beliggende i øområder eller i områder i den ydre eller yderste periferi og varetager søforbindelsen mellem disse regioner indbyrdes og/eller med Fællesskabets centrale regioner.

Søhavne i kategori A er angivet på de vejledende kort i skitseplanerne i bilag I, afsnit 5, der bygger på de seneste havneoplysninger.

3. Ud over de i artikel 7 fastsatte kriterier skal havneprojekter af fælles interesse og relateret til havne, der indgår i det transeuropæiske net af søhavne, opfylde kriterierne og specifikationerne i bilag II.

▼M2

Artikel 12a

Motorveje til søs

1. Det transeuropæiske net af motorveje til søs har til formål at samle godstransportstrømme på logistiske søtransportruter på en sådan måde, at det vil forbedre eksisterende søtransportforbindelser eller etablere nye rentable, regelmæssige og hyppige søtransportforbindelser til godstransport mellem medlemsstaterne med henblik på at mindske den trafikale overbelastning af vejnettet og/eller forbedre forbindelserne til periferiområder og -stater samt øområder og østater. Motorveje til søs bør ikke udelukke kombineret transport af personer og varer, når der overvejende er tale om godstransport.

2. Det transeuropæiske net af motorveje til søs består af faciliteter og infrastrukturer, der berører mindst to havne beliggende i to forskellige medlemsstater. Disse faciliteter og infrastrukturer omfatter i mindst én medlemsstat elementer som f.eks. havnefaciliteter, elektroniske logistikstyringssystemer, sikkerhed og sikring, administrative procedurer og toldprocedurer samt infrastruktur til direkte adgang fra land- og søsiden, herunder midler til sikring af sejlbarhed året rundt, navnlig adgang til opmudringsfaciliteter samt isbryderassistance i vinterperioden.

3. Vandveje eller kanaler, som defineret i bilag I, som forbinder to europæiske motorveje til søs eller to strækninger heraf, og som bidrager væsentligt til at forkorte søruter, øge effektiviteten og spare sejltid, indgår i det transeuropæiske net af motorveje til søs.

4. Projekter af fælles interesse i forbindelse med det transeuropæiske net af motorveje til søs skal foreslås af mindst to medlemsstater og skal opfylde konkrete behov. De foreslåede projekter skal generelt involvere både den offentlige og den private sektor efter procedurer, som, inden støtte fra de nationale budgetter om nødvendigt kan suppleres med fællesskabsstøtte, foreskriver en udbudsrunde efter en af følgende fremgangsmåder:

a) ved offentligt udbud afholdt af de berørte medlemsstater i fællesskab med henblik på at oprette nye forbindelser med udgangspunkt i en havn af kategori A som omhandlet i artikel 12, stk. 2, som medlemsstaterne på forhånd har udvalgt i hvert havområde som omhandlet i projekt nr. 21 i bilag III

b) i det omfang havnenes geografiske beliggenhed er sammenlignelig, ved offentligt udbud afholdt af de berørte medlemsstater i fællesskab og henvendt til konsortier, der som minimum sammenbringer søtransportvirksomheder og havne i et af havområderne som omhandlet i projekt nr. 21 i bilag III.

5. Projekterne af fælles interesse i forbindelse med det transeuropæiske net af motorveje til søs

— skal fokusere på de faciliteter og infrastrukturer, som nettet af motorveje til søs består af

— kan med forbehold af traktatens artikel 87 og 88 omfatte igangsætningsstøtte, hvis det som følge af den i stk. 4 omhandlede udbudsrunde skønnes nødvendigt at yde offentlig støtte for at gøre projektet finansielt levedygtigt. Igangsætningsstøtten begrænses til to år og ydes kun til behørigt begrundede anlægsomkostninger. Støtten må ikke overstige det minimumsbeløb, som skønnes nødvendigt til igangsætning af de pågældende ruter. Støtte må ikke lede til konkurrenceforvridning på de relevante markeder, som er i modstrid med, hvad der er i fælles interesse

— kan også omfatte aktiviteter af bredere interesse, der ikke er knyttet til bestemte havne som f.eks. at skabe adgang til isbrydnings- og opmudringsfaciliteter samt informationssystemer, herunder trafikstyrings- og elektroniske indberetningssystemer.

6. Kommissionen forelægger inden tre år det i artikel 18 nævnte udvalg en første liste over specifikke projekter af fælles interesse og giver dermed konceptet motorveje til søs konkret form. Listen forelægges desuden for Europa-Parlamentet.

7. Projekterne af fælles interesse i forbindelse med det transeuropæiske net af motorveje til søs forelægges Kommissionen til godkendelse.

▼B







AFSNIT 6

LUFTHAVNE

Artikel 13

Beskrivelse

1. Det transeuropæiske lufthavnsnet betår af de lufthavne, som er beliggende på Fællesskabets område, betjener den erhvervsmæssige lufttrafik og svarer til specifikationerne i bilag II. Disse lufthavne klassificeres forskelligt alt efter størrelsen og typen af den trafik, de varetager, og alt efter hvilken rolle de spiller i nettet. De gør det muligt at udvikle luftfartsforbindelserne samt at sammenkoble luftfarten med de øvrige transportformer.

2. De internationale lufthavne og fællesskabslufthavnene udgør de centrale dele i det transeuropæiske lufthavnsnet. De fleste forbindelser mellem Fællesskabet og resten af verden varetages af de internationale lufthavne. Fællesskabslufthavnene varetager hovedsagelig ruter inden for Fællesskabet, idet forbindelser uden for Fællesskabet endnu udgør en mindre del af deres virksomhed. Regionallufthavnene og tilbringerlufthavnene letter adgangen til nettets centrale dele eller bidrager til at gøre randområder og isolerede egne mere tilgængelige.

▼M2

3. Internationale lufthavne og fællesskabslufthavne forbindes efterhånden med jernbanenettets højhastighedsstrækninger, hvor dette er hensigtsmæssigt. Nettet omfatter de infrastrukturer og faciliteter, der tillader integration af luft- og jernbanetransport og, hvor det er relevant, søtransport.

▼B







AFSNIT 7

KOMBINERET TRANSPORT

▼M1

Artikel 14

Beskrivelse

Det transeuropæiske net for kombineret transport omfatter:

— jernbaner og indre vandveje, som er egnet til kombineret transport, og søveje som i forbindelse med vejstrækninger til eventuel for- og eftertransport, der er så korte som muligt, tillader fjerntransport af gods

— intermodale terminaler, der har anlæg til omladning mellem jernbaner, vandveje, søveje og veje

— midlertidigt rullende materiel, når endnu ikke tilpassede infrastrukturer kræver det.

▼B







AFSNIT 8

STYRINGS- OG INFORMATIONSSYSTEM FOR SØTRANSPORT

Artikel 15

Beskrivelse

Med henblik, på at sikre et højt niveau for søtransportens sikkerhed og effektivitet og for miljøbeskyttelsen af de havområder, som henhører under Fællesskabets medlemsstater, omfatter det transeuropæiske styrings- og informationsnet for søtransport:

— kyst- og havnetrafikstyringssystemer

— systemer til positionsbestemmelse for skibe

— indberetningssystemer for skibe, der transporterer farligt eller forurenende gods

— kommunikationssystemer for skibe i havsnød og for sikkerhed til søs.







AFSNIT 9

FLYTRAFIKSTYRING

Artikel 16

Beskrivelse

Det transeuropæiske net for flytrafikstyring omfatter luftrummet til almindelig flytrafik, luftruterne, hjælpemidler til flynavigation, planlægnings- og styringssystemer for trafikstrømmene og flyvekontrolsystemet (kontrolcentre, overvågnings- og kommunikationsudstyr), der behøves til sikker og effektiv afvikling af lufttrafikken i det europæiske luftrum.







AFSNIT 10

POSITIONSBESTEMMELSES- OG NAVIGATIONSSYSTEM

Artikel 17

Beskrivelse

Det transeuropæiske net af positionsbestemmelses- og navigationssystemer omfatter systemer for satellitbaseret positionsbestemmelse og navigation og de systemer, som er defineret i den fremtidige europæiske radionavigationsplan. Disse systemer udgør en positionsbestemmelses- og navigationstjeneste, som kan bruges sikkert og effektivt af alle transportformer.

▼M2







AFSNIT 10a

KOORDINERING MELLEM MEDLEMSSTATERNE

Artikel 17a

Den europæiske koordinator

1. For at lette en koordineret gennemførelse af visse projekter, navnlig grænsekrydsende projekter eller strækninger inden for grænsekrydsende projekter, blandt de projekter, der er anerkendt som værende af europæisk interesse i henhold til artikel 19a, kan Kommissionen med de berørte medlemsstaters samtykke og efter høring af Europa-Parlamentet udpege en person med betegnelsen »europæisk koordinator«. Den europæiske koordinator handler i Kommissionens navn og for dennes regning. Den europæiske koordinators mandat vedrører normalt ét projekt, navnlig i tilfælde af grænsekrydsende projekter, men kan om nødvendigt udstrækkes til at omfatte en større trafikkorridor som helhed. Den europæiske koordinator udarbejder sammen med de berørte medlemsstater en arbejdsplan for sin virksomhed.

2. Den europæiske koordinator udvælges bl.a. ud fra sin erfaring med europæiske institutioner og viden om finansiering og socioøkonomisk og miljømæssig vurdering af større projekter.

3. I Kommissionens afgørelse om udpegning af den europæiske koordinator fastsættes det, hvordan vedkommende skal løse de i stk. 5 nævnte opgaver.

4. De berørte medlemsstater samarbejder med den europæiske koordinator og giver vedkommende de oplysninger, der er nødvendige til varetagelse af de i stk. 5 nævnte opgaver.

5. Den europæiske koordinator:

a) tilskynder i samarbejde med de berørte medlemsstater til anvendelse af fælles projektvurderingsmetoder og rådgiver, når det er relevant, projektinitiativtagerne om projektfinansieringen

b) udarbejder en årlig rapport til Europa-Parlamentet og Kommissionen samt de berørte medlemsstater om, hvordan de projekter, som vedkommende er ansvarlig for, skrider frem, om ny lovgivning eller andet, som kunne påvirke projekternes udformning, samt om eventuelle vanskeligheder og hindringer, der kan medføre forsinkelser af betydning i forhold til de i bilag III omhandlede frister

c) holder sammen med de berørte medlemsstater kontakt med regionale og lokale myndigheder, operatører, transportbrugere og repræsentanter for civilsamfundet med henblik på at få et bedre kendskab til transportefterspørgslen, mulighederne for investeringsfinansiering og arten af de tjenesteydelser, der skal leveres, for at lette adgangen til sådan finansiering.

6. Uden at det berører de procedurer, der anvendes i henhold til fællesskabsretten og national ret, kan Kommissionen anmode den europæiske koordinator om en udtalelse, når den behandler ansøgninger om fællesskabsfinansiering af projekter eller grupper af projekter, som den europæiske koordinator har ansvaret for.

▼B







AFSNIT 11

FÆLLES BESTEMMELSER

Artikel 18

▼M2

Udvalg for overvågning af retningslinjer og informationsudveksling

1. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen udkast til de nationale planer og programmer, som er under udarbejdelse med henblik på udvikling af det transeuropæiske transportnet, navnlig for så vidt angår projekter, der er anerkendt som værende af europæisk interesse i henhold til artikel 19a. Efter vedtagelsen sender medlemsstaterne Kommissionen de nationale planer og programmer til orientering.

▼B

2. Der nedsættes i Kommissionen et udvalg for det transeuropæiske transportnet, herefter benævnt »udvalget«, der består af repræsentanter for medlemsstaterne og har en repræsentant for Kommissionen som formand. Udvalget varetager udvekslingen af oplysninger om de planer og programmer, der er meddelt af medlemsstaterne, og det kan behandle alle spørgsmål vedrørende udviklingen af det transeuropæiske transportnet.

▼M2

3. Kommissionen forelægger hvert andet år Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en beretning om gennemførelsen af de retningslinjer, der er beskrevet i denne beslutning. Det i stk. 2 omhandlede udvalg bistår Kommissionen med udarbejdelsen af beretningen. Beretningen suppleres om nødvendigt med forslag til lovgivning vedrørende ændring af retningslinjerne; disse forslag kan om nødvendigt omfatte ændringer til eller tilføjelser af projekter, der er i overensstemmelse med artikel 19, stk. 1, på listen over prioriterede projekter i bilag III. Der skal ved ændringen tages særligt hensyn til projekter, der bidrager til Den Europæiske Unions territoriale samhørighed i overensstemmelse med artikel 19, stk. 1, litra e).

Artikel 19

Prioriterede projekter

1. De prioriterede projekter er projekter af fælles interesse, jf. artikel 7, hvor en nærmere undersøgelse bekræfter, at de:

a) har til formål at fjerne flaskehalse eller etablere en manglende forbindelse i en større trafikkorridor i det transeuropæiske net, navnlig projekter, der er grænsekrydsende, krydser naturlige forhindringer eller har en grænsekrydsende strækning

b) er af et omfang, hvor langsigtet planlægning på europæisk plan skaber en betydelig ekstra nytteværdi

c) som helhed har potentiel socioøkonomisk nettonytteværdi og rummer andre socioøkonomiske fordele

d) i væsentlig grad forbedrer varers og personers mobilitet mellem medlemsstaterne og herigennem også bidrager til de nationale nets interoperabilitet

e) bidrager til Den Europæiske Unions territoriale samhørighed ved at integrere de nye medlemsstaters net og forbedre forbindelserne med periferiområder og øområder

f) bidrager til bæredygtig udvikling af transportsektoren ved at forbedre sikkerheden og mindske transportens miljøbelastning, bl.a. ved at fremme et modalt skift til jernbanetransport, intermodal transport, transport ad indre vandveje og søtransport

g) viser, at de berørte medlemsstater er indstillet på at gennemføre undersøgelser og vurderinger i rette tid til, at anlægsarbejdet kan færdiggøres inden for en forud fastsat frist baseret på nationale planer eller enhver anden relevant dokumentation i forbindelse med det pågældende projekt.

2. De prioriterede projekter, hvor arbejdet efter planen skal påbegyndes inden 2010, disses delstrækninger samt de i stk. 1, litra g), omtalte frister for arbejdets færdiggørelse er anført i bilag III.

3. Senest i 2010 udarbejder Kommissionen en statusrapport og foreslår om nødvendigt ændringer til listen over prioriterede projekter i bilag III i overensstemmelse med stk. 1.

▼M2

Artikel 19a

Anerkendelse af europæisk interesse

1. De i bilag III opstillede prioriterede projekter anerkendes som værende af europæisk interesse. Anerkendelsen kan kun gives efter den procedure, der er fastsat i traktaten og i de retsakter, der er baseret herpå.

2. Uden at dette berører retsgrundlaget for de pågældende finansielle fællesskabsinstrumenter, gælder følgende:

a) Når medlemsstaterne forelægger deres projekter i forbindelse med Samhørighedsfonden i overensstemmelse med artikel 10 i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhørighedsfonden ( 11 ), giver de passende prioritet til projekter, der er anerkendt som værende af europæisk interesse.

b) Når medlemsstaterne forelægger deres projekter i forbindelse med budgettet til de transeuropæiske net i overensstemmelse med artikel 9 og 10 i Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net ( 12 ), giver de passende prioritet til projekter, der er anerkendt som værende af europæisk interesse.

c) Kommissionen tilskynder medlemsstaterne til at tage hensyn til projekter, der er anerkendt som værende af europæisk interesse, når de forbereder programmeringen af strukturfondene, navnlig i de regioner, der hører under mål 1, under hensyn til nationale transportplaner, der falder ind under eksisterende EF-støtterammer.

d) Kommissionen drager omsorg for, at de lande, der kan komme i betragtning til det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument, ved forelæggelsen af deres projekter i forbindelse med dette instrument i overensstemmelse med artikel 2 og 7 i Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 af 21. juni 1999 om oprettelse af et strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument ( 13 ), giver passende prioritet til projekter, der er anerkendt som værende af europæisk interesse.

3. Ved fastlæggelsen af sine finansielle behov giver Kommissionen passende prioritet til projekter, der er anerkendt som værende af europæisk interesse.

4. Hvis påbegyndelsen af anlægsarbejdet for et af de prioriterede projekter, der er anerkendt som værende af europæisk interesse, forsinkes væsentligt i forhold til 2010-fristen, opfordrer Kommissionen de berørte medlemsstater til at angive grundene til denne forsinkelse inden tre måneder. Kommissionen konsulterer ud fra det svar, der gives, alle de berørte medlemsstater for at løse det problem, der har ført til forsinkelsen.

Kommissionen kan i samråd med det i artikel 18, stk. 2, omhandlede udvalg og som led i sin overvågning af gennemførelsen af det projekt, der er anerkendt som værende af europæisk interesse, og under overholdelse af proportionalitetsprincippet beslutte at vedtage passende foranstaltninger. De berørte medlemsstater skal have lejlighed til at fremsætte bemærkninger til sådanne foranstaltninger, inden de vedtages.

Europa-Parlamentet underrettes straks om enhver foranstaltning, der træffes.

Kommissionen skal i forbindelse med vedtagelsen af disse foranstaltninger tage behørigt hensyn til den enkelte berørte medlemsstats andel i ansvaret for forsinkelsen og undlade at træffe foranstaltninger, der vil kunne få konsekvenser for gennemførelsen af projektet i medlemsstater, der ikke er ansvarlige for den pågældende forsinkelse.

5. Når et projekt, der er anerkendt som værende af europæisk interesse, ikke i alt væsentligt er afsluttet inden for en rimelig tid efter den forventede dato for dets afslutning som anført i bilag III, og alle de berørte medlemsstater er ansvarlige for forsinkelsen, tager Kommissionen projektet op til fornyet overvejelse efter proceduren i stk. 4 med henblik på at tilbagekalde dets klassificering som et projekt, der er anerkendt som værende af europæisk interesse, efter den ændringsprocedure, der er omhandlet i artikel 18, stk. 3. Kommissionen tager under alle omstændigheder projektet op til fornyet overvejelse femten år efter, at projektet er blevet anerkendt som værende af europæisk interesse i henhold til denne beslutning.

6. Fem år efter afslutningen af et projekt, der er anerkendt som værende af europæisk interesse, eller en delstrækning heraf, evaluerer de berørte medlemsstater projektets socioøkonomiske virkninger og miljøpåvirkninger, herunder virkningerne for samhandlen og den frie bevægelighed for personer og varer mellem medlemsstaterne samt virkningerne på territorial samhørighed og bæredygtig udvikling. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om resultatet af denne evaluering.

7. Hvis et projekt af europæisk interesse omfatter en grænsekrydsende strækning, der ikke kan opdeles teknisk og økonomisk, skal de berørte medlemsstater koordinere deres procedurer for vurdering af projektets socioøkonomiske virkninger og bestræbe sig på at gennemføre en tværnational undersøgelse, inden der gives byggetilladelse, og inden for de eksisterende rammer.

8. Andre strækninger af projekter af europæisk interesse koordineres af medlemsstaterne bilateralt eller multilateralt fra sag til sag.

9. De koordinerede foranstaltninger eller tværnationale undersøgelser, der er omhandlet i stk. 7, finder anvendelse med forbehold af de forpligtelser, som følger af fællesskabslovgivningen om miljøbeskyttelse, herunder navnlig forpligtelser med hensyn til miljøkonsekvensvurdering. De berørte medlemsstater underretter Kommissionen om indledning og resultater af disse koordinerede foranstaltninger eller tværnationale undersøgelser. Kommissionen medtager sådanne oplysninger i den beretning, der er omhandlet i artikel 18, stk. 3.

Artikel 19b

Grænsekrydsende strækninger

I forbindelse med visse prioriterede projekter skal grænsekrydsende strækninger mellem to medlemsstater, herunder motorveje til søs, fastlægges af medlemsstaterne på grundlag af kriterier, der fastlægges af det i artikel 18, stk. 2, omhandlede udvalg og meddeles Kommissionen. Det vil navnlig være strækninger, der ikke kan opdeles teknisk og økonomisk, eller som de berørte medlemsstater indgår et forpligtende samarbejde om, og med henblik på hvilke de opretter en fælles struktur.

▼M2 —————

▼B

Artikel 22

Ophævelse

Rådets beslutning 78/174/EØF af 20. februar 1978, hvorved der indføres en konsultationsprocedure og nedsættes et udvalg for transportinfrastruktur ( 14 ), ophæves.

Artikel 23

Denne beslutning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 24

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.









BILAG I

NETPLAN ILLUSTRERET VED KORT ( 15 )

▼M2

Afsnit 2: Veje

2.0. Europa

2.1. Belgien

2.2. Danmark

2.3. Tyskland

2.4. Grækenland

2.5. Spanien

2.6. Frankrig

2.7. Irland

2.8. Italien

2.9. Luxembourg

2.10. Nederlandene

2.11. Østrig

2.12. Portugal

2.13. Finland

2.14. Sverige

2.15. Det Forenede Kongerige

▼M3

2.16. Bulgarien

2.17. Rumænien

▼C4

Afsnit 3: Jernbaner

3.0. Europa

3.1. Belgien

3.2. Danmark

3.3. Tyskland

3.4. Grækenland

3.5. Spanien

3.6. Frankrig

3.7. Irland

3.8. Italien

3.9. Luxembourg

3.10. Nederlandene

3.11. Østrig

3.12. Portugal

3.13. Finland

3.14. Sverige

3.15. Det Forenede Kongerige

▼M3

3.16. Bulgarien

3.17. Rumænien

▼C4

Afsnit 4: Indre vandveje samt flod- og kanalhavne

▼M3

Bulgarien

Rumænien

▼

Afsnit 5: Søhavne — Kategori A

5.0. Europa

5.1. Østersøen

5.2. Nordsøen

5.3. Atlanterhavet

5.4. Middelhavet — den vestlige del

5.5. Middelhavet — den østlige del

5.6. Cypern

5.7. Malta

▼M3

5.8 Bulgarien

5.9 Rumænien

▼M2

Afsnit 6: Lufthavne

6.0. Europa

6.1. Belgien/Danmark/Tyskland/Luxembourg/Nederlandene/Østrig

6.2. Grækenland

6.3. Spanien/Portugal

6.4. Frankrig

6.5. Irland/Det Forenede Kongerige

6.6. Italien

6.7. Finland/Sverige

▼M3

6.8 Bulgarien

6.9 Rumænien

▼

Afsnit 7: Kombineret transport

A. Jernbaner B. Jernbaner — de vigtigste forbindelser 7.1.

7.2. Indre vandveje

▼B

NB:

Ordet »planlagt« i forklaringen til kortene omfatter alle etaper i et infrastrukturprojekt af fælles interesse lige fra forundersøgelserne til udførelsen.

AFSNIT 2

VEJE

▼C4

▼B

AFSNIT 3

JERNBANER

▼C4

▼M1

AFSNIT 4

INDRE VANDVEJE SAMT FLOD- OG KANALHAVNE

▼M1

AFSNIT 5

SØHAVNE — KATEGORI A

▼

►(1) C3

▼B

AFSNIT 6

LUFTHAVNE

▼C4

▼B

AFSNIT 7

KOMBINERET TRANSPORT

▼B

7.I-B

▼M1 —————

▼B









BILAG II

KRITERIER OG SPECIFIKATIONER FOR PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE ( 16 )

Afsnit 2 : Veje

Afsnit 3 : Jernbaner

Afsnit 4 : Indre vandveje samt flod- og kanalhavne

Afsnit 5 : Søhavne

Afsnit 6 : Lufthavne

Afsnit 7 : Kombineret transport

Afsnit 8 : Styrings- og informationssystem for søtransport

Afsnit 9 : Flytrafikstyring

Afsnit 10 : Positionsbestemmelses- og navigationssystem

Afsnit 2

Veje

Foruden de projekter, som vedrører de i bilag I anførte forbindelser, betragtes som projekt af fælles interesse ethvert infrastrukturprojekt i tilknytning til de pågældende forbindelser, som tager sigte på følgende:

A. Udvikling af nettet, særlig: — udvidelse af motorveje eller udbygning af veje af høj kvalitet — anlæggelse eller udbygning af omfartsveje uden om byområder eller i udkanten af byområder — forbedring af interoperabiliteten mellem de forskellige nationale net.

B. Udvikling af trafikstyrings- og trafikantoplysningssystemerne, særlig: — etablering af en telematikinfrastruktur til indsamling af trafikdata — udvikling af trafikoplysningscentre og trafikkontrolcentre, herunder udveksling af oplysninger mellem trafikoplysningscentre i forskellige lande — etablering af trafikoplysningssystemer, særlig RDS-TMC-systemet ( 17 ) — teknisk interoperabilitet mellem telematikinfrastrukturerne.

Afsnit 3

Jernbaner

Foruden de projekter, som vedrører de i bilag I anførte forbindelser, betragtes som projekt af fælles interesse ethvert infrastrukturprojekt i tilknytning til de pågældende forbindelser, som tager sigte på følgende:

— sikring af interoperabiliteten mellem de transeuropæiske jernbanenet

— sammenkobling med de øvrige transportformers net.

Afsnit 4

Indre vandveje samt flod- og kanalhavne

▼M1

Flod- og kanalhavne

Projekter af fælles interesse bør kun omfatte infrastrukturer, der er åbne for alle brugere uden forskelsbehandling.

Foruden de projekter, som vedrører de i bilag I anførte forbindelser og flod- og kanalhavne, betragtes som projekt af fælles interesse ethvert infrastrukturprojekt, der vedrører én eller flere af følgende kategorier:

1. Adgang til havnen ad vandveje.

2. Havneinfrastruktur inden for havneområdet.

3. Anden transportinfrastruktur inden for havneområdet.

4. Anden transportinfrastruktur, der forbinder havnen med de forskellige bestanddele af det transeuropæiske net.

Ethvert projekt, som vedrører følgende arbejder, betragtes som et projekt af fælles interesse: opførelse og vedligeholdelse af alle elementer i transportsystemet, som normalt er åbent for alle brugere på havneområdet, samt dets forbindelser til det nationale og internationale transportnet. Dertil hører især udvikling og vedligeholdelse af arealer til erhvervsformål og andre havnerelaterede formål, anlæggelse og vedligeholdelse af vej- og jernbaneforbindelser, anlæggelse og vedligeholdelse, herunder udgravning, af adgangsveje og af de øvrige vandarealer i havnen, opførelse og vedligeholdelse af navigationshjælpeudstyr, transportstyrings-, kommunikations- og informationssystemer i havnen og dens adgangsveje.

▼B

Trafikstyring

Som projekt af fælles interesse betragtes ethvert infrastrukturprojekt, som navnlig vedrører:

— et indberetnings- og styringssystem for fartøjer, der transporterer farligt eller miljøfarligt gods

— kommunikationssystemer til brug i forbindelse med nødsituationer og sikkerhed på de indre vandveje.

▼M1

Afsnit 5

Søhavne

1. Fælles betingelser for projekter af fælles interesse vedrørende søhavne inden for nettet

Projekter af fælles interesse bør kun omfatte infrastrukturer, der er åbne for alle brugere uden forskelsbehandling.

Ethvert projekt, der vedrører følgende arbejder, anses for at være et projekt af fælles interesse: opførelse og vedligeholdelse af alle elementer i transportsystemet, som normalt er åbent for alle brugere på havneområdet, samt dets forbindelser til det nationale og internationale transportnet. Dertil hører især udvikling og vedligeholdelse af arealer til erhvervsformål og andre havnerelaterede formål, anlæggelse og vedligeholdelse af vej- og jernbaneforbindelser, anlæggelse og vedligeholdelse, herunder udgravning, af adgangsveje og af de øvrige vandarealer i havnen, opførelse og vedligeholdelse af navigationshjælpeudstyr, transportstyrings-, kommunikations- og informationssystemer i havnen og dens adgangsveje.

2. Specifikationer af projekter af fælles interesse vedrørende nettet af søhavne

Ethvert projekt, der opfylder følgende specifikationer, anses for at være et projekt af fælles interesse:







Projektets specifikationer Havnekategorier I. Fremme af short sea-skibsfart Den nødvendige infrastruktur til udvikling af short sea-skibsfart og sø-/flodtransport Projekter vedrørende havne, der tilhører kategori A II. Adgang til havne Adgang til havnen ad søvejen eller indre vandveje Projekter vedrørende havne, der tilhører kategori A og B Permanente adgangsmuligheder til havne i Østersøen, der er beliggende på ca. 60° nordlig bredde og nordligere, herunder udgifter til anskaffelse af udstyr til isbrydning om vinteren Projekter vedrørende havne, der tilhører kategori A, B og C Tilvejebringelse eller forbedring af adgangsmuligheder til og fra oplandet, hvorved havnen forbindes med de forskellige elementer i det transeuropæiske transportnet, gennem jernbane- og vejforbindelser og forbindelser ad indre vandveje Projekter vedrørende havne, der tilhører kategori A Udbygning af de eksisterende adgangsmuligheder til og fra oplandet, hvorved havnen forbindes med de forskellige elementer i det transeuropæiske transportnet, gennem jernbane- og vejforbindelser og forbindelser ad indre vandveje Projekter vedrørende havne, der tilhører kategori A og B III. Havneinfrastruktur inden for havneområdet Udbygning af havneinfrastrukturen for at forøge den intermodale effektivitet Projekter vedrørende havne, der tilhører kategori A og B Opgradering af havneinfrastrukturen, især i havne på øer og i perifere og meget afsides beliggende regioner Projekter vedrørende havne, der tilhører kategori C Udvikling og installering af styrings- og informationssystemer såsom EDI (elektronisk dataudveksling) eller andre intelligente systemer til styring af godstransport og passagerbefordring, hvor der anvendes integreret teknologi Projekter vedrørende havne, der tilhører kategori A, B og C Udvikling af havneinstallationer til modtagelse af affald Projekter vedrørende havne, der tilhører kategori A, B og C

▼B

Afsnit 6

Lufthavne

I. Kriterier for udvælgelse af lufthavne af fælles interesse

Lufthavne af fælles interesse skal opfylde kriterierne for et af følgende trafikforbindelsesled:

1. Internationale lufthavne omfatter: — alle lufthavne eller lufthavnssystemer ( 18 ): — — hvor det årlige passagerantal er mindst 5 000 000 minus 10 %, eller — hvor det årlige antal erhvervsmæssige flyvninger er mindst 100 000, eller — hvor den årlige fragtmængde er på mindst 150 000 tons, eller — hvor det årlige antal passagerer til tredjelande er mindst 1 000 000, eller — nye lufthavne, der oprettes til at erstatte en eksisterende international lufthavn, der ikke har flere udvidelsesmuligheder på sit nuværende område.

2. Fællesskabslufthavne omfatter: — alle lufthavne eller lufthavnssystemer: — — hvor det årlige passagerantal ligger mellem 1 000 000 minus 10 % og 4 499 999, eller — hvor den årlige fragtmængde ligger mellem 50 000 og 149 999 tons, eller — hvor det årlige passagerantal ligger mellem 500 000 og 899 999, hvoraf udenrigsflyvning tegner sig for mindst 30 %, eller — hvor det årlige passagerantal ligger mellem 300 000 og 899 999, og hvor lufthavnen ligger uden for det europæiske fastland i en afstand på over 500 km fra den nærmeste internationale lufthavn, eller — nye lufthavne, der oprettes til at erstatte en eksisterende fællesskabslufthavn, der ikke har flere udvidelsesmuligheder på sit nuværende område.

3. Regional- og tilbringerlufthavne omfatter alle lufthavne — hvor det årlige passagerantal ligger mellem 500 000 og 899 999, hvoraf udenrigsflyvning tegner sig for mindre end 30 %, eller — hvor det årlige passagerantal ligger mellem 250 000 minus 10 % og 499 999, eller — hvor den årlige fragtmængde ligger mellem 10 000 og 49 999 tons, eller — hvor lufthavnen ligger på en medlemsstats ø, eller — hvor lufthavnen ligger i et trafikmæssigt isoleret område i Fællesskabet, og hvor den tilbyder erhvervsmæssig lufttransport med fly, hvis højeste tilladte startmasse er over 10 tons. En lufthavn anses for at være beliggende i et trafikmæssigt isoleret område, når den nærmeste internationale lufthavn eller fællesskabslufthavn ligger i en afstand af over 100 km i lige linje. Denne afstand kan undtagelsesvis nedsættes til 75 km, hvis adgangsbetingelserne er særlig vanskelige som følge af terrænforholdene eller vej- og baneinfrastrukturernes tilstand.

II. Specifikationer for projekter af fælles interesse inden for lufthavnsnettet

Som projekter af fælles interesse betragtes alle projekter, der opfylder følgende specifikationer:







Projektspecifikationer Lufthavnstyper, der især er berørt (1) I. Optimering af den eksisterende lufthavnskapacitet 1. indsatsområde: Optimering af den eksisterende lufthavnskapacitet med hensyn til fly-, passager- eller fragtbevægelser, herunder luftnavigationsudstyr, der hører til i lufthavnen Internationale lufthavne Fællesskabslufthavne Regional- og tilbringerlufthavne 2. indsatsområde: Forbedring af lufthavnssikkerheden Internationale lufthavne Fællesskabslufthavne Regional- og tilbringerlufthavne 3. indsatsområde: Nødvendig tilpasning af den eksisterende infrastruktur til forholdene i det indre marked, især af hensyn til den frie bevægelighed for personer i Unionen Internationale lufthavne Fællesskabslufthavne Regional- og tilbringerlufthavne II. Anlæg af ny lufthavnskapacitet 4. indsatsområde: Anlæg af infrastruktur og udstyr, som betinger lufthavnskapaciteten med hensyn til fly-, passager- eller fragtbevægelser, herunder luftnavigationsudstyr, der hører til i lufthavnen Internationale lufthavne Fællesskabslufthavne 5. indsatsområde: Anlæg af en ny lufthavn til erstatning for en lufthavn eller et lufthavnssystem, der ikke har flere udvidelsesmuligheder på sit nuværende område Internationale lufthavne Fællesskabslufthavne III. Bedre beskyttelse mod gener fra lufthavnsaktiviteter 6. indsatsområde: Større miljøvenlighed med hensyn til støj og forurening Internationale lufthavne Fællesskabslufthavne IV. Forbedring eller etablering af adgangsanlæg til lufthavnen 7. indsatsområde: Forbedring eller etablering af overgange mellem lufthavnen og adgangsinfrastrukturen Internationale lufthavne Fællesskabslufthavne 8. indsatsområde: Forbedring eller etablering af bindeled til andre transportnet, især jernbanenettet Internationale lufthavne Fællesskabslufthavne (1) Denne oversigt udelukker ikke, at de enkelte indsatsområder kan udvides til andre lufthavne i særlige, velbegrundede tilfælde.

Afsnit 7

Kombineret transport

Foruden de projekter, som vedrører de i bilag I anførte forbindelser, betragtes som projekt af fælles interesse ethvert projekt i tilknytning til disse forbindelser, som tager sigte på følgende:

— anlæggelse eller udbygning af infrastruktur i forbindelse med baner og indre vandveje med henblik på at gøre det teknisk muligt og økonomisk rentabelt at transportere intermodale godsenheder

▼M1

— anlæggelse eller udbygning af centre for omladning mellem landtransportformer, herunder indretning af omladningsfaciliteter i terminalen med de tilsvarende infrastrukturer

— udbygning af havneområder, som gør det muligt at udvikle eller forbedre den kombinerede transport mellem søtransport og bane, indre vandveje eller veje

▼B

— jernbanetransportmateriel, som er specielt tilpasset kombineret transport, når infrastrukturen kræver det, især i betragtning af omkostningerne ved en eventuel udbygning af denne infrastruktur, og forudsat at materiellet er specielt forbundet med den pågældende infrastruktur, og at de berørte erhvervsdrivende får adgang hertil på lige fod.

Afsnit 8

Styrings- og informationssystem for søtransport

Som projekt af fælles interesse betragtes ethvert projekt, som:

— indgår i EF-politikkens målsætninger for sikkerhed til søs, eller

— sigter mod gennemførelse af Den Internationale Søfartsorganisation IMO's internationale konventioner og resolutioner vedrørende sikkerhed til søs og drejer sig om: — — iværksættelse af fællesskabssystemet for anmeldelse af skibe, som er på vej til eller fra havne i Fællesskabet eller passerer Fællesskabets kyster undervejs til andre destinationer, ved hjælp af et elektronisk dataudvekslingssystem, som også omfatter datatransmission mellem skibe og landanlæg med transpondere; der lægges særlig vægt på elektroniske dataudvekslingssystemer (EDI) med indbyggede kompatible grænseflader — udvikling og forbedring af jordstationskæder til radionavigationssystemet LORAN-C — udvikling og forbedring af styrings- og informationssystemer for sø-, kyst- og havnetrafik (STM) og deres indbyrdes sammenkobling med henblik på en sikrere og mere effektiv overvågning og styring af søtransporten, navnlig i områder, hvor sejlruter løber sammen, hvor der er megen trafik, eller som er miljømæssigt følsomme — udvikling af værktøjer til at opnå bedre viden om transporten: baser med data om trafikstrømme og ulykker til søs, udvikling af EPTO (European Permanent Traffic Observatory) — udvikling af infrastrukturer og anlæg med henblik på at bidrage til implementeringen af det globale maritime nød- og sikkerhedssystem (GMDSS) — styrkelse af telematiksystemerne til dataudveksling som led i havnestatens skibskontrol.

Afsnit 9

Flytrafikstyring

Som projekt af fælles interesse betragtes ethvert projekt, som medvirker til at øge systemets kapacitet og optimere dets anvendelse, som bidrager til at harmonisere og integrere midler og fremgangsmåder fra de forskellige nationale lufthavne, og som overholder de gældende internationale standarder, som er fastlagt af Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) og af de kompetente europæiske organer, især under hensyntagen til det arbejde, der udføres i Europæisk Organisation for Luftfartssikkerhed (Eurocontrol).

Disse projekter vedrører:

— undersøgelser vedrørende en bedre udnyttelse af luftrummet fra de forskellige brugeres side og indførelse af et sammenhængende og effektivt rutesystem

— planlægning og styring af lufttrafikken med det formål at forbedre forholdet mellem udbud og efterspørgsel samt at udnytte den disponible kontrolkapacitet bedst muligt

— undersøgelser og arbejder, der er nødvendige for en harmonisering af midler og fremgangsmåder, så de forskellige tjenesteydere integreres, bl.a. under hensyn til de retningslinjer, som er vedtaget inden for Den Europæiske Konference for Civil Luftfart (ECAC)

— forbedring af systemets produktivitet, bl.a. på grundlag af automatiseret støtte til flyvekontrol og systemer til sporing og løsning af potentielle faresituationer

— bidrag til indførelse af nødvendigt kommunikations-, navigations- og overvågningsudstyr til flyvekontrol, herunder fremme af ny teknologi, navnlig satellitter og digitale dataforbindelser, for så vidt som dette gør det muligt at overholde de fælleseuropæiske specifikationer.

Afsnit 10

Positionsbestemmelses- og navigationssystem

Som projekt af fælles interesse betragtes ethvert projekt, som vedrører indførelse af et hvilket som helst led i den fremtidige europæiske radionavigationsplan samt indførelse af et overordnet positionsbestemmelses- og navigationssystem via satellit, som kan integreres i følgende struktur:

— et kontrolcenter, der omfatter et behandlings- og kontrolsystem

— et net af jordbaserede navigationsstationer

— et rumsegment bestående af satellitter, der gør det muligt at sende navigationssignaler

— et net af overvågningsstationer.

▼M2









BILAG III

PRIORITEREDE PROJEKTER, HVOR ARBEJDET EFTER PLANEN SKAL PÅBEGYNDES INDEN 2010

1. Jernbanekorridor Berlin-Verona/Milano-Bologna-Napoli-Messina-Palermo — Halle/Leipzig-Nürnberg (2015) — Nürnberg-München (2006) — München-Kufstein (2015) — Kufstein-Innsbruck (2009) — Brennertunnel (2015), grænsekrydsende strækning — Verona-Napoli (2007) — Milano-Bologna (2006) — Jernbane-/vejbro over Messina-strædet-Palermo (2015).

2. Jernbanekorridor til højhastighedstog Paris-Bruxelles/Brussel-Köln-Amsterdam-London — Kanaltunnel-London (2007) — Bruxelles/Brussel-Liège-Köln (2007) — Bruxelles/Brussel-Rotterdam-Amsterdam (2007) ( 19 ).

3. Jernbanekorridor til højhastighedstog i Sydvesteuropa — Lissabon/Porto-Madrid (2011) ( 20 ) — Madrid-Barcelona (2005) — Barcelona-Figueras-Perpignan (2008) — Perpignan-Montpellier (2015) — Montpellier-Nîmes (2010) — Madrid-Vitoria-Irún/Hendaye (2010) — Irun/Hendaye-Dax, grænsekrydsende strækning (2010) — Dax-Bordeaux (2020) — Bordeaux-Tours (2015).

4. Jernbanekorridor til højhastighedstog - øst — Paris-Baudrecourt (2007) — Metz-Luxembourg (2007) — Saarbrücken-Mannheim (2007).

5. Betuwe-linjen (2007)

6. Jernbanekorridor Lyon-Trieste-Divača/Koper-Divača-Ljubljana-Budapest-den ukrainske grænse ( 21 ) — Lyon-St Jean-de-Maurienne (2015) — Mont-Cenistunnel (2015-2017), grænsekrydsende strækning — Bussoleno-Torino (2011) — Torino-Venezia (2010) — Venezia-Ronchi Sud-Trieste-Divača (2015) — Koper-Divača-Ljubljana (2015) — Ljubljana-Budapest (2015).

7. Motorvejskorridor Igoumenitsa/Patra-Athina-Sofia-Budapest — Via Egnatia (2006) — Pathe (2008) — Motorvej Sofia-Kulata-den græsk/bulgarske grænse (2010), med Promahon-Kulata som grænsekrydsende strækning — Nadlac-Sibiu-motorvej (gren i retning af Bukarest og Constanța) (2007).

8. Multimodal korridor Portugal/Spanien-resten af Europa ( 22 ) — Jernbane La Coruña-Lissabon-Sines (2010) — Jernbane Lissabon-Valladolid (2010) — Jernbane Lissabon-Faro (2004) — Motorvej Lissabon-Valladolid (2010) — Motorvej La Coruña-Lissabon (2003) — Motorvej Sevilla-Lissabon (fuldført i 2001) — Ny lufthavn i Lissabon (2015).

9. Jernbanekorridor Cork-Dublin-Belfast-Stranraer ( 23 ) (2001).

10. Malpensa (fuldført i 2001) ( 24 ).

11. Fast forbindelse over Øresund (fuldført i 2000) ( 25 ).

12. Nordisk trekant jernbane-/vejkorridor — Vej- og jernbaneprojekter i Sverige (2010) ( 26 ) — Motorvej Helsingfors-Åbo (2010) — Jernbane Kerava-Laktis (2006) — Motorvej Helsingfors-Vaalimaa (2015) — Jernbane Helsingfors-Vainikkala (den russiske grænse) (2014).

13. Vejkorridor Det Forenede Kongerige/Irland/Benelux (2010).

14. Hovedlinje langs vestkysten (2007).

15. Galileo (2008).

16. Jernbanekorridor til gods Sines/Algeciras-Madrid-Paris — Ny højkapacitetsjernbanekorridor over Pyrenæerne — Jernbane Sines-Badajoz (2010) — Jernbane Algeciras-Bobadilla (2010).

17. Jernbanekorridor Paris-Strasbourg-Stuttgart-Wien-Bratislava — Baudrecourt-Strasbourg-Stuttgart (2015) med Kehl-broen som grænsekrydsende strækning — Stuttgart-Ulm (2012) — München-Salzburg (2015), grænsekrydsende strækning — Salzburg-Wien (2012) — Wien-Bratislava (2010), grænsekrydsende strækning.

18. Vandvejskorridor Rhinen/Meuse-Main-Donau ( 27 ) — Rhinen-Meuse (2019) med slusen ved Lanaye som grænsekrydsende strækning — Vilshofen-Straubing (2013) — Wien-Bratislava (2015), grænsekrydsende strækning — Palkovicovo-Mohács (2014) — Flaskehalse i Rumænien og Bulgarien (2011).

19. Interoperabilitet på det iberiske jernbanenet til højhastighedstog — Madrid-Andalusien (2010) — Nordøst (2010) — Madrid-Levante og Middelhavet (2010) — Nord/nordvestkorridoren, herunder Vigo-Porto (2010) — Extremadura (2010).

20. Femer Bælt-jernbanekorridor — Fast jernbane-/vejforbindelse over Femer Bælt (2014) — Jernbaneforbindelse i Danmark fra Øresund (2015) — Jernbaneforbindelse i Tyskland fra Hamborg (2015) — Jernbane Hannover-Hamborg/Bremen (2015).

21. Motorveje til søs Projekter af fælles interesse fastlagt i overensstemmelse med artikel 12a vedrørende følgende motorveje til søs: — Motorvej til søs over Østersøen (som forbinder medlemsstaterne omkring Østersøen med medlemsstaterne i Central- og Vesteuropa, herunder Kielerkanalen (2010) — Vesteuropæisk motorvej til søs (som forbinder Portugal og Spanien via Atlanterhavsbuen med Nordsøen og Det Irske Hav) (2010) — Sydøsteuropæisk motorvej til søs (som forbinder Adriaterhavet med Det Joniske Hav og den østlige del af Middelhavet, herunder Cypern) (2010) — Sydvesteuropæisk motorvej til søs (det vestlige Middelhav), som forbinder Spanien, Frankrig og Italien og inddrager Malta, samt med forbindelse til den sydøsteuropæiske motorvej til søs (2010) ( 28 ).

22. Jernbanekorridor Athen-Sofia-Budapest-Wien-Prag-Nürnberg/Dresden ( 29 ) — Jernbane den græsk/bulgarske grænse-Kulata-Sofia-Vidin/Calafat (2015) — Jernbane Curtici-Brașov (mod Bukarest og Constanța) (2010) — Jernbane Budapest-Wien (2010), grænsekrydsende strækning — Jernbane Břeclav-Prag-Nürnberg (2010), med Nürnberg-Prag som grænsekrydsende strækning Jernbane Prag-Linz (2016).

23. Jernbanekorridor Gdansk-Warszawa-Brno/Bratislava-Wien ( 30 ) — Jernbane Gdansk-Warszawa-Katowice (2015) — Jernbane Katowice-Břeclav (2010) — Jernbane Katowice-Zilina-Nove Mesto n.V. (2010).

24. Jernbanekorridor Lyon/Genova-Basel-Duisburg-Rotterdam/Antwerpen — Lyon-Mulhouse-Mülheim ( 31 ), med Mulhouse-Mülheim som grænsekrydsende strækning (2018) — Genova-Milano/Novara-den schweiziske grænse (2013) — Basel-Karlsruhe (2015) — Frankfurt-Mannheim (2012) — Duisburg-Emmerich (2009) ( 32 ) — »Jern-Rhinen« Rheidt-Antwerpen (2010), grænsekrydsende strækning.

25. Motorvejskorridor Gdansk-Brno/Bratislava-Wien ( 33 ) — Motorvej Gdansk-Katowice (2010) — Motorvej Katowice-Brno/Zilina (2010), grænsekrydsende strækning — Motorvej Brno-Wien (2009), grænsekrydsende strækning.

26. Vej-/jernbanekorridor Irland/Det Forenede Kongerige/Kontinentaleuropa — Vej-/jernbanekorridor, der forbinder Dublin med det nordlige (Belfast-Larne) og det sydlige Irland (Cork) (2010) ( 34 ) — Vej-/jernbanekorridor Hull-Liverpool (2015) — Jernbane Felixstowe-Nuneaton (2011) — Jernbane Crewe-Holyhead (2008).

27. »Rail Baltica« jernbanekorridor Warszawa-Kaunas-Riga-Tallinn-Helsingfors — Warszawa-Kaunas (2010) — Kaunas-Riga (2014) — Riga-Tallinn (2016).

28. »Eurocaprail« i jernbanekorridoren Bruxelles-Luxembourg-Strasbourg — Bruxelles-Luxembourg-Strasbourg (2012).

29. Jernbanekorridor i den jonisk/adriatiske intermodale korridor — Kozani-Kalambaka-Igoumenitsa (2012) — Ioannina-Antirrio-Rio-Kalamata (2014).

30. Indre vandvej Seine-Schelde forbedring af sejlbarheden Deulemont-Gent (2012-2014-2016) Compiègne-Cambrai (2012-2014-2016).

Den forud aftalte frist for færdiggørelsen af anlægsarbejdet er anført i parentes. Fristerne for færdiggørelsen af anlægsarbejdet for projekt 1 til 20 og projekt 30 og de nærmere enkeltheder om strækningerne er som anført i rapporten fra gruppen på højt plan, for så vidt de er angivet dér.