2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 761/2001
af 19. marts 2001
om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision
(EMAS)
(EFT L 114 af 24.4.2001, s. 1)
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 327 af 4.12.2002, s. 10 (761/2001)
▼B
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF)
Nr. 761/2001
af 19. marts 2001
om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for
miljøledelse og miljørevision (EMAS)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION
HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-
skab, særlig artikel 175, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale
Udvalg(2),
efter høring af Regionsudvalget,
efter proceduren i traktatens artikel 251(3), på grundlag af Forligsud-
valgets fælles udkast af 20. december 2000, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)I henhold til traktatens artikel 2 har Fællesskabet bl.a. til opgave
at fremme en bæredygtig vækst i hele Fællesskabet, og i resolu-tion af 1. februar 1993(
4) understreges betydningen af en sådan
bæredygtig vækst.
(2)I Kommissionens program »Mod en bæredygtig udvikling«, dermed hensyn til den deri fastsatte generelle strategi blev godkendt
ved resolutionen af 1. februar 1993, understreges organisatio-nernes rolle og ansvar, både med hensyn til at styrkeøkonomien og beskytte miljøet i hele Fællesskabet.
(3)I programmet »Mod en bæredygtig udvikling« hedder det, atudbuddet af instrumenter på miljøbeskyttelsesområdet børudvides, og at der bør anvendes markedsmekanismer for at få
organisationerne til at udvise en fremadrettet miljøholdning,
som går videre end opfyldelsen af de relevante lovfæstede miljø-krav.
(4)Kommissionen bør fremme en sammenhængende strategi mellemde retsakter, der udarbejdes i Fællesskabet inden for miljøbeskyt-telse.
(5)Rådets forordning (EØF) nr. 1836/93 af 29. juni 1993 om indu-strivirksomheders frivillige deltagelse i en fællesskabsordning formiljøstyring og miljørevision(
5) har vist sig at være et effektivt
middel til at fremme industriens miljøindsats og -resultater.
(6)Erfaringerne med gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 1836/93 bør udnyttes til at øge effektiviteten af fællesskabsordningen
for miljøledelse og miljørevision, i det følgende benævnt
»EMAS«, som middel til at forbedre organisationernes samledemiljøindsats og -resultater.
(7)EMAS bør være åben for alle organisationer, der påvirkermiljøet, fordi ordningen giver dem mulighed for at styre disse2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 2
(1) EFT C 400 af 22.12.1998, s. 7, og EFT C 212 E af 25.7.2000, s. 1.
(2) EFT C 209 af 22.7.1999, s. 43.
(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 15.4.1999 (EFT C 219 af 30.7.1999, s.
385), bekræftet den 6.5.1999 (EFT C 279 af 1.10.1999, s. 253), Rådets
fælles holdning af 28.2.2000 (EFT C 128 af 8.5.2000, s. 1) og Europa-Parla-
mentets afgørelse af 6.7.2000 (endnu ikke offentliggjort i EFT). Europa-
Parlamentets afgørelse af 14.2.2001 og Rådets afgørelse af 12.2.2001.
(4) Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes
regeringer, forsamlet i Rådet, den 1. februar 1993 om et program for Fælles-
skabets politik og virke inden for miljø og bæredygtig udvikling (EFT C 138
af 17.5.1993, s. 1).
(5) EFT L 168 af 10.7.1993, s. 1.
▼B
miljøpåvirkninger og forbedre deres samlede miljøindsats og
-resultater.
(8)I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportiona-
litetsprincippet som omhandlet i traktatens artikel 5 kan EMAS-
ordningens muligheder for at forbedre de europæiske organisati-oners miljøindsats og -resultater bedre gennemføres påfællesskabsplan. Formålet med denne forordning er at sikre enensartet gennemførelse af EMAS i hele Fællesskabet ved at
tilvejebringe fælles regler, procedurer og væsentlige krav vedrø-
rende EMAS, mens foranstaltninger, der kan gennemføreshensigtsmæssigt på nationalt plan, overlades til medlemsstaterne.
(9)Organisationerne bør tilskyndes til frivillig deltagelse i EMAS,hvilket kan komme organisationerne til gode for så vidt angårmyndighedskontrol, omkostningsbesparelser og omdømme hos
offentligheden.
(10)Det er vigtigt, at små og mellemstore virksomheder deltager i
EMAS, og at deres deltagelse fremmes ved at lette deres adgangtil oplysninger, eksisterende støttemidler og offentlige instituti-oner og ved at iværksætte eller fremme tekniskehjælpeforanstaltninger.
(11)De oplysninger, der tilvejebringes af medlemsstaterne, børanvendes af Kommissionen til at vurdere behovet for at udviklesærlige foranstaltninger til at øge organisationers, navnlig småog mellemstore virksomheders, deltagelse i EMAS.
(12)Organisationer, der gennemfører miljøledelsessystemer, vinder igennemsigtighed og pålidelighed, når deres miljøledelsessystem,
miljørevisionsprogram og miljøredegørelse undersøges til kontrol
af, om de opfylder de relevante krav i denne forordning, og nårmiljøredegørelsen og de efterfølgende opdateringer herafbekræftes af akkrediterede miljøverifikatorer.
(13)For at sikre EMAS-ordningens troværdighed generelt er detderfor nødvendigt, at der skabes sikkerhed for, at miljøverifika-
torerne har den fornødne kompetence, og at denne til stadighed
forbedres, gennem en uafhængig og neutral akkrediteringsord-ning, videreuddannelse og gennem passende tilsyn med deresaktiviteter. Der bør derfor indføres et tæt samarbejde mellem denationale akkrediteringsorganer.
(14)Organisationerne bør tilskyndes til regelmæssigt at udarbejde og
offentliggøre miljøredegørelser, hvorved offentligheden og andre
interesseparter holdes underrettet om deres miljøindsats og-resultater.
(15)Medlemsstaterne kan give incitamenter for at tilskynde organisa-tioner til at deltage i EMAS.
(16)Kommissionen bør yde de lande, der har søgt om EU-medlem-
skab, teknisk bistand til at etablere de nødvendige strukturer for
anvendelsen af EMAS.
(17)Ud over miljøledelsessystemets generelle krav tillægger EMASfølgende elementer særlig betydning: overholdelse af retsforsk-rifterne, forbedring af miljøindsatsen og -resultaterne samtekstern kommunikation og medarbejderinddragelse.
(18)Kommissionen bør tilpasse denne forordnings bilag, med undta-gelse af bilag V, anerkende europæiske og internationalemiljøstandarder af relevans for EMAS og udarbejde retnings-linjer for partnerskab med EMAS-interesserede parter for atsikre, at EMAS-kravene gennemføres ensartet i alle medlemssta-terne. Ved udarbejdelsen af sådanne retningslinjer bør
Kommissionen tage hensyn til Fællesskabets miljøpolitik, her-
under navnlig fællesskabslovgivningen og, hvor det er relevant,internationale forpligtelser.
(19)De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denneforordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgø-relse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 3
▼B
nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser,
der tillægges Kommissionen(1).
(20)Denne forordning bør om nødvendigt tages op til revision efteren vis periode på grundlag af erfaringerne med dens anvendelse.
(21)De europæiske institutioner bør bestræbe sig på at virkeliggøreprincipperne i denne forordning.
(22)Denne forordning erstatter forordning (EØF) nr. 1836/93, som
derfor bør ophæves —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Miljøledelses- og miljørevisionsordningen og dens målsætninger
1. Der oprettes en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevi-
sion, i det følgende benævnt »EMAS«, som organisationer frivilligt kandeltage i; sigtet hermed er at bedømme og forbedre organisationernesmiljøindsats og -resultater og tilvejebringe relevante oplysninger til
offentligheden og andre interesseparter.
2. EMAS har til formål at fremme en løbende forbedring af organi-
sationernes miljøindsats og -resultater gennem:
a) organisationernes indførelse og gennemførelse af miljøledelsessy-
stemer som beskrevet i bilag I
b) systematisk, objektiv og regelmæssig bedømmelse af disse syste-
mers resultater som beskrevet i bilag I
c) oplysning om miljøindsatsen og -resultaterne samt en åben dialog
med offentligheden og andre interesseparter
d) medarbejdernes aktive inddragelse i organisationen samt en tilstræk-
kelig uddannelse og videreuddannelse, der muliggør en aktivmedvirken i de under litra a) nævnte opgaver. Desuden skal enhvermedarbejderrepræsentant, der anmoder herom, også inddrages.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
a) »miljøpolitik«: en organisations overordnede mål og principper på
miljøområdet, herunder overensstemmelse med alle relevantelovbestemte miljøkrav, og et engagement i den løbende forbedringaf miljøindsatsen; denne miljøpolitikdanner rammen for fastsæt-telse og revision af miljømålsætninger og -mål
b) »løbende forbedring af miljøindsatsen og -resultaterne«: styrkelse
år for år af de målbare resultater af miljøledelsessystemet i forbin-delse med en organisations forvaltning af sine væsentligemiljøforhold på grundlag af sin miljøpolitikog sine miljømålsæt-ninger og -mål; styrkelsen af resultaterne skal ikke nødvendigvis
ske på alle aktivitetsområder samtidig
c) »miljøindsats og -resultater«: resultaterne af en organisations
forvaltning af sine miljøforhold
d) »forebyggelse af forurening«: brug af metoder, sædvaner, mate-
rialer eller produkter, som undgår, reducerer eller styrerforureningen, hvilket kan indbefatte genanvendelse, behandling,procesændringer styringsmekanismer, rigtig anvendelse af
ressourcer og materialesubstitution
e) »miljøkortlægning«: en indledende, tilbundsgående gennemgang af
miljøforhold, miljøpåvirkninger og miljøindsats og -resultater iforbindelse med en organisations aktiviteter (bilag VII)2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 4
(1) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.
▼B
f) »miljøforhold«: enkeltdel af en organisations aktiviteter, produkter
eller tjenesteydelser, som kan påvirke miljøet (bilag VI); et væsent-ligt miljøforhold er et miljøforhold, der har eller kan have en
væsentlig miljøpåvirkning
g) »miljøpåvirkning«: enhver ændring i miljøet, hvad enten den er
skadelig eller gavnlig, som helt eller delvis er et resultat af en orga-nisations aktiviteter, produkter eller tjenesteydelser
h) »miljøprogram«: en beskrivelse af de foranstaltninger (ansvar og
midler), som er truffet eller påtænkes for at nå miljømålsætningerog -mål, samt fristerne for gennemførelsen af disse miljømålsæt-ninger og -mål
i) »miljømålsætning«: samlet miljømål, der udspringer af miljøpoli-
tikken, og som en organisation beslutter sig for at opfylde, og somskal være talbestemt, når det er praktisk muligt
j) »miljømål«: detaljeret krav til indsats og resultater, som gælder for
organisationen eller dele heraf, som udspringer af miljømålsætnin-
gerne, og som det er nødvendigt at sætte og opfylde for at nå dissemålsætninger, og som ydermere er talbestemt, når det er praktiskmuligt
k) »miljøledelsessystem«: den del af det samlede ledelsessystem, der
indbefatter organisationsstruktur, planlægningsaktiviteter, ansvar,sædvaner, procedurer, metoder og ressourcer til at udvikle,gennemføre, revidere og opretholde miljøpolitikken
l) »miljørevision«: et styringsværktøj, der omfatter en systematisk,
dokumenteret, periodisk og uvildig bedømmelse af, hvor godt orga-
nisationen, styringssystemet og metoderne til beskyttelse af miljøet
fungerer med henblikpå:
i) at lette ledelsens kontrol med forhold, der kan påvirke miljøet
ii) at vurdere, om miljøpolitikken efterleves, herunder organisatio-
nens miljømålsætninger og -mål ( bilag II)
m) »revisionscyklus«: det tidsrum, inden for hvilket samtlige aktivi-
teter revideres (bilag II)
n) »miljørevisor«: en enkeltperson eller en gruppe af personer, som —
uanset om vedkommende er ansat i organisationen eller ej —optræder på organisationens øverste ledelses vegne og enkeltvis
eller samlet har de i bilag II, punkt 2.4, nævnte kundskaber, og
som er tilstrækkelig uafhængig i forhold til de aktiviteter, der revi-deres, til at kunne foretage en objektiv vurdering af dem
o) »miljøredegørelse«: en erklæring indeholdende de i bilag III,
punkt 3.2, litra a)-g), omhandlede oplysninger
p) »interessepart«: en person eller gruppe, herunder myndigheder, der
er involveret i eller berørt af en organisations miljøindsats og-resultater
q) »miljøverifikator«: en person eller organisation, som er uafhængig
af den organisation, der kontrolleres, og som er akkrediteret i over-ensstemmelse med de i artikel 4 fastlagte betingelser og procedurer
r) »akkrediteringsordning«: en ordning til akkreditering af og tilsyn
med miljøverifikatorer under ledelse af en uvildig institution eller
organisation, der udpeges eller oprettes af medlemsstaten (akkredit-
eringsorgan), og som råder over de fornødne ressourcer og har defornødne kundskaber samt egnede procedurer til at udføre de idenne forordning fastsatte opgaver i forbindelse med en sådanordning
s) »organisation«: virksomhed, sammenslutning, firma, bedrift,
myndighed eller institution eller dele eller kombinationer heraf,uanset om de er juridiske personer, offentlige eller private, og som
har sine egne funktioner og egen administration
Spørgsmålet om, hvilken enhed der skal registreres som en organi-
sation under EMAS, afgøres i samarbejde med miljøverifikatorenog, hvor det er hensigtsmæssigt, registreringsorganerne underhensyntagen til Kommissionens retningslinjer, udarbejdet efterproceduren i artikel 14, stk. 2, men enheden må ikke overskrideen medlemsstats grænser. Den mindste enhed, der tages i betragt-2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 5
▼B
ning, er et anlægsområde. Under særlige omstændigheder, som
Kommissionen fastlægger efter proceduren i artikel 14, stk. 2, kanden mindste enhed, der registreres under EMAS, være mindre end
et anlægsområde, f.eks. en underafdeling med egne funktioner.
t) »anlægsområde«: hele det geografiskafgrænsede landområde, der
er under kontrol af en organisation, hvis virksomhed omfatter akti-
viteter, produkter og tjenesteydelser. Et anlægsområde omfatter alle
former for anlæg, udstyr og materialer
u) »registreringsorganer«: de organer, nationale, regionale eller lokale,
som medlemsstaterne udpeger i overensstemmelse med artikel 5 til
at udføre de opgaver, der er nævnt i denne forordning.
Artikel 3
Deltagelse i EMAS
1. EMAS er åben for deltagelse af organisationer, der ønsker at
forbedre deres samlede miljøindsats og -resultater.
2. For at en organisation kan blive registreres under EMAS, skal den
a) foretage en miljøkortlægning af sine aktiviteter, produkter og tjene-
steydelser i overensstemmelse med bilag VII, for så vidt angår deforhold, der er omhandlet i bilag VI, og i lyset af resultaterne afdenne kortlægning indføre et miljøledelsessystem, der omfatter allede krav, der er beskrevet i bilag I, navnlig kravet om opfyldelse af
den relevante miljølovgivning.
Organisationer, der har et certificeret miljøledelsessystem, som er
anerkendt i overensstemmelse med kravene i artikel 9, behøver dog
ikke, ved overgang til EMAS, at foretage en formel miljøkortlæg-
ning, hvis det certificerede miljøledelsessystem indeholdertilstrækkelige oplysninger til, at de i bilag VI omhandlede miljøfor-hold kan indkredses og vurderes
b) gennemføre eller lade gennemføre miljørevision i overensstemmelse
med kravene i bilag II. Miljørevisionerne skal tage sigte på atvurdere organisationens miljøindsats og -resultater
c) udarbejde en miljøredegørelse i overensstemmelse med bilag III,
punkt 3.2. I redegørelsen skal der lægges særlig vægt på organisa-tionens miljøresultater sammenholdt med dens miljømålsætningerog -mål og kravet om en vedvarende forbedring af miljøindsatsen,og der skal tages hensyn til relevante interesseparters informations-behov
d) lade en eventuel miljøkortlægning, miljøledelsessystemet, miljørevi-
sionsproceduren og miljøredegørelsen gennemgå til verificering af,at de opfylder de relevante krav i denne forordning, og lade miljø-
redegørelsen bekræfte af miljøverifikatoren til sikring af, at den
opfylder kravene i bilag III
e) sende den bekræftede miljøredegørelse til registreringsorganet i den
medlemsstat, hvor den organisation, der ønsker registrering, er
beliggende, og gøre den tilgængelig for offentligheden, når registre-ringen er foretaget.
3. For at en organisation kan opretholde sin EMAS-registrering, skal
den
a) have miljøledelsessystemet og miljørevisionsprogrammet verificeret
i overensstemmelse med kravene i bilag V, punkt 5.6
b) sende registreringsorganet de nødvendige årlige bekræftede ajourfø-
ringer af sin miljøredegørelse og gøre dem tilgængelige for
offentligheden. Den hyppighed, hvormed ajourføringen skal fore-
tages, kan fraviges efter betingelser, der fastsættes i retningslinjerfra Kommissionen, som vedtages efter proceduren i artikel 14,stk. 2, navnlig for små organisationer og små virksomheder ihenhold til Kommissionens henstilling 96/280/EF(
1), og hvis der
ikke er sket nogen væsentlig ændring i miljøledelsessystemet.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 6
(1) EFT L 107 af 30.4.1996, s. 4.
▼B
Artikel 4
Akkrediteringsordning
1. Medlemsstaterne indfører en ordning for akkreditering af uafhæn-
gige miljøverifikatorer og for tilsyn med disses virksomhed.Medlemsstaterne kan til dette formål enten anvende allerede beståendeakkrediteringsorganer eller de i artikel 5 omhandlede registreringsor-ganer, eller de kan udpege eller oprette andre organer med behørig
status.
Medlemsstaterne sørger for, at sådanne organer sammensættes således,
at der er garanti for, at de udøver deres hverv uafhængigt og neutralt.
2. Medlemsstaterne sørger for, at de pågældende ordninger er fuldt
funktionsdygtige senest 12 måneder efter denne forordnings ikraft-
træden.
3. I forbindelse med oprettelse og forvaltning af akkrediteringsord-
ningerne hører medlemsstaterne de involverede parter i passendeomfang.
4. Akkreditering af miljøverifikatorer og tilsyn med deres virk-
somhed skal ske i overensstemmelse med kravene i bilag V.
5. Miljøverifikatorer, der er akkrediteret i en medlemsstat, kan
udføre verifikationer i enhver anden medlemsstat i overensstemmelsemed kravene i bilag V. Påbegyndelsen af verifikationen meddeles den
medlemsstat, hvor verifikationen udføres, og der føres tilsyn med veri-
fikationen efter dennes akkrediteringsordning.
6. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de foranstaltninger,
som de træffer i henhold til denne artikel, og gør opmærksom på rele-vante ændringer i akkrediteringsordningernes opbygning og procedurer.
7. Kommissionen fremmer samarbejdet mellem medlemsstaterne
efter proceduren i artikel 14, stk. 2, navnlig med henblik på at undgåuoverensstemmelse mellem bilag V og de kriterier, betingelser ogprocedurer, som de nationale akkrediteringsorganer anvender i forbin-delse med akkreditering af og tilsyn med miljøverifikatorer, og såledessikre, at kvaliteten af disse er ensartet.
8. Akkrediteringsorganerne opretter et forum bestående af samtlige
akkrediteringsorganer; forummet skal give Kommissionen de fornødneoplysninger og midler i hænde, for at den kan opfylde sin forpligtelse ihenhold til stk. 7. Det skal mødes mindst en gang om året, med delta-gelse af en repræsentant for Kommissionen.
Forummet skal efter behov udarbejde retningslinjer om spørgsmål
vedrørende akkreditering af og tilsyn med verifikatorer samt disseskompetence. Disse retningslinjer udarbejdes efter proceduren iartikel 14, stk. 2.
Forummet skal udvikle procedurer for gensidig overvågning for at
sikre, at akkrediteringsorganerne og verifikationsprocessen fungerer påsamme måde i alle medlemsstaterne. Formålet hermed er at sikre, atakkrediteringsordningerne i samtlige medlemsstater opfylder kravene idenne forordning. Kommissionen får forelagt en rapport om disseevalueringer, som den fremsender til orientering til det udvalg, der er
nævnt i artikel 14, stk. 1, og gør tilgængelig for offentligheden.
Artikel 5
Registreringsorganer
1. Hver enkelt medlemsstat udpeger senest tre måneder efter denne
forordnings ikrafttræden de organer, der er ansvarlige for udførelsen af
de opgaver, som er omhandlet i denne forordning, især de i artikel 6 og
7 anførte, og underretter Kommissionen herom.
2. Medlemsstaterne sørger for, at registreringsorganerne sammen-
sættes på en måde, der sikrer, at de er uafhængige og neutrale, og atde anvender bestemmelserne i denne forordning på en ensartet måde.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 7
▼B
3. Medlemsstaterne skal have retningslinjer for registreringsorga-
nerne vedrørende suspension og slettelse af organisationer fraregisteret. Registreringsorganerne indfører navnlig procedurer til
— behandling af henvendelser fra interesseparter vedrørende registre-
rede organisationer og til
— behandling af afslag på og slettelse eller suspension af registre-
ringer.
4. Registreringsorganet er ansvarligt for registrering af organisati-
oner under EMAS. Det skal derfor kontrollere optagelse ogopretholdelse af organisationer i registret.
5. Registreringsorganerne fra alle medlemsstaterne mødes mindst en
gang årligt med deltagelse af en repræsentant for Kommissionen.
Formålet med disse møder er at sikre ensartethed i procedurerne for
registrering af organisationer under EMAS, herunder suspension ogophævelse af registrering. Registreringsorganerne indfører en ordningmed gensidig overvågning, så de kan nå frem til fælles forståelse af,hvordan registrering skal udføres i praksis. Kommissionen får forelagten rapport om denne ordning, som den fremsender til orientering til det
udvalg, der er nævnt i artikel 14, stk. 1, og gør den tilgængelig for
offentligheden.
Artikel 6
Registrering af organisationer
Registreringsorganerne registrerer organisationer ud fra følgende krite-
rier:
1. Hvis et registreringsorgan
— har modtaget en bekræftet miljøredegørelse og
— har modtaget en udfyldt formular, som mindst skal indeholde de
oplysninger, der er anført i bilag VIII, fra organisationen og
— har modtaget et eventuelt registreringsgebyr som omhandlet i
artikel 16 og
— på grundlag af den modtagne dokumentation, og navnlig ved
forespørgsel hos den kompetente tilsynsmyndighed om organisa-
tionens opfyldelse af den relevante miljølovgivning, finder detgodtgjort, at den pågældende organisation opfylder alle forord-ningens krav,
registrerer det organisationen og tildeler den et registreringsnummer.
Registreringsorganet meddeler organisationens ledelse, at organisati-
onen er optaget i registeret.
2. Hvis et registreringsorgan modtager en tilsynsrapport fra akkredit-
eringsorganet, hvoraf det fremgår, at verifikators aktiviteter ikke
har været udført på en måde, der er tilstrækkelig til at godtgøre, at
ansøgerorganisationen opfylder forordningens krav, afslår ellersuspenderer registreringsorganet registrering af organisationen, indtildet er godtgjort, at organisationen har opfyldt EMAS-kravene.
3. Hvis en organisation ikke senest tre måneder efter den herfor fast-
satte frist har tilsendt et registreringsorgan
— de årlige bekræftede ajourføringer af miljøredegørelsen eller
— en udfyldt formular, som mindst skal indeholde de oplysninger,
der er anført i bilag VIII, eller
— eventuelle registreringsgebyrer
suspenderes eller slettes organisationen fra registeret, afhængigt af
forseelsens art og omfang. Registreringsorganet underretter organisa-tionens ledelse om årsagerne til de pågældende foranstaltninger.
4. Hvis et registreringsorgan på noget tidspunkt på grundlag af
modtagen dokumentation konkluderer, at en organisation ikkelængere opfylder en eller flere af betingelserne i denne forordning,suspenderes eller slettes organisationen fra registeret, afhængigt afforseelsens art og omfang.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 8
▼B
Hvis et registreringsorgan af den kompetente tilsynsmyndighed
oplyses om, at der i en organisation sker tilsidesættelse af relevantelovbestemte miljøbeskyttelseskrav, afslår det registrering af organi-
sationen eller suspenderer den fra registeret.
5. Ved afslag på registrering og ved suspension eller slettelse af orga-
nisationer fra registeret skal de relevante interesseparter høres, såregistreringsorganet kan indhente fornøden dokumentation til støttefor sin afgørelse. Registreringsorganet underretter organisationensledelse om årsagerne til de pågældende foranstaltninger og om drøf-
telserne med den kompetente tilsynsmyndighed.
6. Afslag på eller suspension af registrering ophæves, hvis registre-
ringsorganet har modtaget fyldestgørende oplysninger om, atorganisationen opfylder EMAS-kravene, eller hvis det har modtagetfyldestgørende oplysninger fra tilsynsmyndigheden om, at de sted-fundne overtrædelser er ophørt, og at organisationen har truffet
tilfredsstillende foranstaltninger for at sikre, at de ikke gentages.
Artikel 7
Liste over registrerede organisationer og miljøverifikatorer
1. Akkrediteringsorganet opretter, reviderer og ajourfører en liste
over miljøverifikatorer og disses akkrediteringsområde i deres
medlemsstat og tilsender hver måned Kommissionen og registreringsor-ganet ændringer i denne liste, enten direkte eller gennem de nationalemyndigheder, afhængigt af hvad den pågældende medlemsstat harbestemt.
2. Registreringsorganerne opretter og vedligeholder en liste over
registrerede organisationer i deres medlemsstat og ajourfører listenhver måned. De tilsender hver måned Kommissionen ændringer i denne
liste, enten direkte eller gennem de nationale myndigheder, afhængigt
af hvad den pågældende medlemsstat har bestemt, og kan via nettet afbemyndigede lokale organer etablere en informationsudvekslingsord-ning opdelt efter økonomiske sektorer og kompetenceområder.
3. Listen over miljøverifikatorer og EMAS-registrerede organisati-
oner vedligeholdes af Kommissionen, som gør den tilgængelig foroffentligheden.
Artikel 8
Logo
1. Organisationer, der deltager i EMAS, kan kun anvende det i bilag
IV anførte logo, hvis de har en gyldig EMAS-registrering. Tekniskespecifikationer for gengivelse af logoet skal vedtages efter proceduren
i artikel 14, stk. 2, og offentliggøres af Kommissionen.
2. Organisationer kan anvende EMAS-logoet i følgende sammen-
hænge:
a) på bekræftede oplysninger, jf. bilag III 3.5, under omstændigheder,
der fastlægges i retningslinjer fra Kommissionen, som vedtages efter
proceduren i artikel 14, stk. 2, og som skal sikre, at der ikke sker
forveksling med miljømærker (i dette tilfælde skal version 2 aflogoet som anført i bilag IV anvendes)
b) på bekræftede miljøredegørelser (i dette tilfælde skal version 2 af
logoet som anført i bilag IV anvendes)
c) på registrerede organisationers brevhoveder (i dette tilfælde skal
version 1 af logoet som anført i bilag IV anvendes)
d) i dokumentation, der oplyser om en organisations deltagelse i
EMAS ( i dette tilfælde skal version 1 af logoet som anført i
bilag IV anvendes)
e) i reklamer for produkter, aktiviteter og tjenesteydelser, dog kun
under omstændigheder, der fastlægges i retningslinjer fra Kommis-sionen, som vedtages efter proceduren i artikel 14, stk. 2, og somskal sikre, at der ikke sker forveksling med miljømærker.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 9
▼B
3. Logoet må ikke anvendes i følgende tilfælde:
a) på produkter eller disses emballage
b) i forbindelse med sammenligninger med andre produkter, aktiviteter
og tjenesteydelser.
Kommissionen skal imidlertid som led i den i artikel 15, stk. 3,
omhandlede evaluering overveje, under hvilke ekstraordinære omstæn-
digheder logoet kan anvendes, og skal i disse tilfælde efter proceduren
i artikel 14, stk. 2, vedtage bestemmelser, som skal sikre, at der ikkesker forveksling med miljømærker.
Artikel 9
Forholdet til europæiske og internationale standarder
1. Organisationer, der anvender europæiske eller internationale stan-
darder om miljøforhold af relevans for EMAS, og som er certificerede
efter passende certificeringsregler, som sikrer opfyldelsen af kravene i
den pågældende standard, skal samtidig anses for at opfylde de tilsva-rende krav i denne forordning, såfremt
a) standarderne er anerkendt af Kommissionen efter proceduren i
artikel 14, stk. 2
b) akkrediteringskravene for certificeringsorganet er anerkendt af
Kommissionen efter proceduren i artikel 14, stk. 2.
Henvisninger til de anerkendte standarder (herunder de tilsvarende dele
af EMAS) og anerkendte akkrediteringskrav offentliggøres i De Euro-
pæiske Fællesskabers Tidende .
2. For at de i stk. 1 nævnte organisationer kan registreres under
EMAS, skal de over for miljøverifikatoren dokumentere, at de opfylderde krav i denne forordning, der ikke er omfattet af de anerkendte stan-darder.
Artikel 10
Forbindelsen med anden miljølovgivning i Fællesskabet
1. EMAS berøres ikke af
a) Fællesskabets lovgivning eller
b) medlemsstaternes lovgivning eller tekniske krav, der ikke er
omfattet af Fællesskabets lovgivning, og
c) organisationernes forpligtelser i henhold til nævnte lovgivning eller
krav med hensyn til miljøkontrol.
2. Medlemsstaterne bør overveje, hvordan der kan tages hensyn til
EMAS-registrering i henhold til denne forordning ved gennemførelse
og håndhævelse af miljølovgivningen for at undgå unødigt dobbeltar-bejde hos organisationerne og de kompetente tilsynsmyndigheder.
Medlemsstaterne underretter Kommissionen om, hvilke foranstaltninger
de træffer på dette område. Kommissionen videregiver de oplysninger,den modtager fra medlemsstaterne, til Europa-Parlamentet og Rådet, så
snart de foreligger og mindst hvert tredje år.
Artikel 11
Fremme af organisationers deltagelse, navnlig små og mellemstore
virksomheder
1. Medlemsstaterne fremmer organisationers deltagelse i EMAS og
tager navnlig hensyn til behovet for at sikre deltagelse fra små ogmellemstore virksomheder (SMV) ved at
— lette deres adgang til oplysninger, støttemidler, offentlige instituti-
oner og offentlige indkøb, dog med forbehold affællesskabsreglerne for offentlige indkøb
— iværksætte eller fremme tekniske hjælpeforanstaltninger, navnlig i
tilknytning til initiativer fra passende branchespecifikke eller lokale2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 10
▼B
kontaktorganer (f.eks. lokale myndigheder, handelskamre, handels-
eller håndværkssammenslutninger)
— sørge for, at rimelige registreringsgebyrer fører til større deltagelse.
For at fremme deltagelsen fra SMV'er, herunder dem, der er koncen-
treret i bestemte geografiske områder, kan lokale myndigheder isamarbejde med industrisammenslutninger, handelskamre og interes-separter yde bistand med at indkredse væsentlige miljøpåvirkninger.
SMV'erne kan dernæst anvende dette i opstillingen af deres miljøpro-
gram og målsætningerne og målene for deres EMAS-ledelsessystem.Desuden kan der på regionalt eller nationalt plan udarbejdesprogrammer til fremme af SMV'ers deltagelse, f.eks. en trinvis frem-gangsmåde, der fører til EMAS-registrering. Ordningen skal fungeremed det formål at undgå unødvendige administrative byrder for delta-
gerne, især de små organisationer.
2. For at tilskynde organisationer til at deltage i EMAS bør
Kommissionen og andre EF-institutioner samt nationale offentligemyndigheder, uden at det berører EF-lovgivningen, overveje, hvordander kan tages hensyn til EMAS-registreringen, når der fastsættes krite-
rier for deres offentlige indkøbspolitikker.
3. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om, hvilke foranstalt-
ninger de træffer i henhold til denne artikel. Kommissionen videregiverde oplysninger, den modtager fra medlemsstaterne, til Europa-Parla-
mentet og Rådet, så snart de foreligger og mindst hvert tredje år.
Artikel 12
Information
1. Hver medlemsstat skal træffe passende foranstaltninger for
a) at organisationerne bliver informeret om denne forordnings indhold
b) at offentligheden bliver informeret om formålet med og hovedlin-
jerne i EMAS.
Medlemsstaterne skal, hvor det er hensigtsmæssigt, i samarbejde med
bl.a. arbejdsgiver-, forbruger- og miljøorganisationer, fagforeninger oglokale organer navnlig anvende fagpresse, lokale blade, kampagner og
alle andre passende midler til at gøre EMAS alment kendt.
2. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de foranstalt-
ninger, de træffer i henhold til denne artikel.
3. Det påhviler Kommissionen at fremme EMAS på fællesskabsplan.
Den skal især sammen med medlemmerne af det i artikel 14, stk. 1,
nævnte udvalg undersøge, om der med passende midler kan udbredeskendskab til den bedste praksis.
Artikel 13
Overtrædelser
Medlemsstaterne træffer de fornødne retslige og administrative foran-
staltninger i tilfælde af overtrædelse af bestemmelserne i denneforordning og meddeler Kommissionen disse foranstaltninger.
Artikel 14
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg.2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgø-
relse 1999/468/EF sammenholdt med afgørelsens artikel 8.
Fristen i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre
måneder.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 11
▼B
Artikel 15
Revisionsklausul
1. Senest fem år efter denne forordnings ikrafttræden tager Kommis-
sionen EMAS op til fornyet behandling på baggrund af erfaringerne
med dens anvendelse og den internationale udvikling på området ogforelægger om nødvendigt Europa-Parlamentet og Rådet forslag tilpassende ændringer.
2. Alle bilag til denne forordning undtagen bilag V tilpasses af
Kommissionen efter proceduren i artikel 14, stk. 2, på baggrund aferfaringerne med EMAS' gennemførelse og de behov for retningslinjervedrørende EMAS-kravene, der opstår.
3. Kommissionen skal navnlig i samarbejde med medlemsstaterne
senest fem år efter forordningens ikrafttræden evaluere offentlighedensog andre interesseparters anvendelse, anerkendelse og fortolkning afEMAS-logoet og vurdere, om der er behov for at revidere logoet og
kravene til brugen heraf.
Artikel 16
Omkostninger og gebyrer
1. Der kan indføres et gebyrsystem i overensstemmelse med regler,
der fastsættes af de enkelte medlemsstater, til dækning af administra-
tionsomkostningerne i forbindelse med registreringsproceduren for
organisationer og i forbindelse med akkreditering af og tilsyn medmiljøverifikatorer samt til dækning af andre omkostninger ved EMAS.
2. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de foranstalt-
ninger, de træffer i medfør af denne artikel.
Artikel 17
Ophævelse af forordning (EØF) nr. 1836/93
1. Forordning (EØF) nr. 1836/93 ophæves på datoen for nærværende
forordnings ikrafttræden, jf. dog stk. 2-5.
2. Nationale akkrediteringsordninger og registreringsorganer, der er
indført i medfør af forordning (EØF) nr. 1836/93, er fortsat gældende.Medlemsstaterne ændrer de procedurer, akkrediteringsordningerne og
registreringsorganerne følger, i henhold til de tilsvarende bestemmelser
i nærværende forordning. Medlemsstaterne sørger for, at disseordninger er fuldt funktionsdygtige senest 12 måneder efter denneforordnings ikrafttræden.
3. Miljøverifikatorer, der er akkrediteret i henhold til forordning
(EØF) nr. 1836/93, kan fortsætte deres virke i overensstemmelse medkravene i nærværende forordning.
4. Anlægsområder, der er registreret i henhold til forordning (EØF)
nr. 1836/93, forbliver i EMAS-registeret. Overholdelse af de nye krav inærværende forordning kontrolleres i forbindelse med den førstkom-mende verifikation af et anlægsområde. Hvis den førstkommendeverifikation skal foretages inden seks måneder efter denne forordnings
ikrafttræden, kan datoen for den næste verifikation af et anlægsområde
udskydes med seks måneder efter aftale med miljøverifikatoren ogregistreringsorganerne.
5. Stk. 3 og 4 finder også anvendelse på miljøverifikatorer, der er
akkrediteret, og anlægsområder, der er registreret i henhold til artikel14 i forordning (EØF) nr. 1836/93, hvis de ansvarlige akkrediterin-gsorganer og registreringsorganer er enige om, at miljøverifikatorerneog de registrerede anlægsområder opfylder alle kravene i forordning(EØF) nr. 1836/93, og meddeler Kommissionen dette.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 12
▼B
Artikel 18
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 13
▼B
BILAG I
A.KRAV TIL MILJØLEDELSESSYSTEMER
Miljøledelsessystemet skal gennemføres i overensstemmelse med nedenstående
krav (afsnit 4 i EN ISO 14001:1996)(*):
I-AKrav til Miljøledelsessystemer
I-A.1. Almene krav
Organisationen skal udforme og vedligeholde et miljøledelsessystem.
Kravene hertil er beskrevet I dette bilag.
I-A.2. Miljøpolitik
Den øverste ledelse skal fastsætte organisationens miljøpolitik og sørge
for, at den
a) er egnet i forhold til arten og omfanget af samt miljøpåvirkningerne
fra organisationens aktiviteter, produkter eller tjenesteydelser;
b) omfatter en forpligtelse til løbende forbedring og forebyggelse af
forurening;
c) omfatter en forpligtelse til at overholde relevant lovgivning og rele-
vante myndighedskrav på miljøområdet samt andre bestemmelser,
som organisationen har tilsluttet sig;
d) udgør rammen for at fastsætte og at gennemgå miljømålsætninger
og miljømål;
e) er nedfældet, indført, opdateret og meddelt til alle medarbejdere;
f) er tilgængelig for offentligheden.
I-A.3. Planlægning
I-A.3.1.Miljøforhold
Organisationen skal udforme og vedligeholde (en) fremgangsmåde(r) til
at kende de miljøforhold, der er knyttet til de af dens aktiviteter,
produkter eller tjenesteydelser, som den kan styre, og som den kan
forventes at have indflydelse på, med henblikpå at fastslå de miljøfor-
hold, som har eller kan have en væsentlig miljøpåvirkning.
Organisationen skal sørge for, at de forhold, der er knyttet til disse
væsentlige miljøpåvirkninger, inddrages ved fastsættelsen af dens
miljømålsætninger.
Organisationen skal holde disse oplysninger opdateret.
I-A.3.2.Lovbestemte krav og andre bestemmelser
Organisationen skal udforme og vedligeholde en fremgangsmåde til at
finde frem til og have adgang til lovbestemte krav og andre bestem-
melser, som organisationen har tilsluttet sig, og som er relevante for
miljøforhold knyttet til dens aktiviteter, produkter eller tjenesteydelser.
I-A.3.3.Målsætninger og mål
Organisationen skal udforme og vedligeholde nedfældede miljømålsæt-
ninger og miljømål for enhver relevant funktion og ethvert relevant
niveau i organisationen.
Under fastsættelsen og gennemgangen af sine målsætninger skal en
organisation inddrage relevante lovbestemte krav og andre bestem-
melser, sine væsentlige miljøforhold, sine tekniske valgmuligheder og
sine økonomiske, driftsmæssige og forretningsmæssige forudsætninger
samt sine interesseparters synspunkter.
Målsætninger og mål skal være i overensstemmelse med miljøpoli-
tikken, herunder med forpligtelsen til at forebygge forurening.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 14
(*) Teksten til den nationale standard, der er gengivet i dette bilag, bringes med tilladelse
fra CEN. Den fuldstændige tekst til den national standard kan købes hos de nationale
standardiseringsorganisationer, der er opført på listen i dette bilag.
▼B
I-A-3.4.Miljøhandlingsprogram(mer)
Organisationen skal udforme og vedligeholde (et) miljøhandlingspro-
gram(mer) for at kunne opfylde sine målsætninger og mål. Det skal
omfatte
a) udpegning af ansvarlige for at nå målsætninger og, mål for enhver
relevant funktion og på ethvert relevant niveau i organisationen;
b) de virkemidler, hvormed og den tidsramme inden for hvilken, de
skål nås.
Hvis et projekt vedrører nyudviklinger og nye eller ændrede aktiviteter,
produkter eller tjenesteydelser, skal programmet (programmerne)
ændres, hvor det er relevant, således at miljøledelsen omfatter sådanne
projekter.
I-A.4. Iværksættelse og driftI-A.4.1.Struktur og ansvar
Opgaver, ansvar og beføjelser skal være fastlagt, nedfældet og meddelt
for at lette en hensigtsmæssig miljøledelse.
Ledelsen skal stille de nødvendige ressourcer til iværksættelse og
styring af miljøledelsessystemet til rådighed. Ressourcer omfatter
mandskab og særlige færdigheder, teknik og økonomiske ressourcer.
Organisationens øverste ledelse skal udpege en eller flere ledelsesre-
præsentanter, som uanset ansvar for andre opgaver skal have fastlagt
som opgave, have ansvar for og beføjelser til at
a) sørge for, at kravene til miljøledelsessystemet er fastsat, iværksat og
opretholdt i overensstemmelse med denne standard;
b) rapportere til den øverste ledelse, hvorledes miljøledelsessystemet
efterleves som grundlag for ledelsens gennemgang og som grundlag
for forbedring af miljøledelsessystemet.
I-A.4.2.Uddannelse, miljøbevidsthed og færdigheder
Organisationen skal klarlægge behov for uddannelse. Den skal stille
krav om, at alle medarbejdere, hvis arbejde kan medføre en væsentlig
miljøpåvirkning, har modtaget en formålstjenlig uddannelse.
Organisationen skal udforme og vedligeholde fremgangsmåder, der
giver dens medarbejdere eller medlemmer i enhver relevant funktion
eller på ethvert relevant niveau kendskab til
a) vigtigheden af overensstemmelse med miljøpolitikken og frem-
gangsmåderne og med kravene i miljøledelsessystemet;
b) de væsentlige miljøpåvirkninger — det være sig aktuelle eller
mulige — fra deres arbejde og til de miljømæssige fordele af en
forbedret personlig indsats;
c) deres opgaver og ansvar for at opnå overensstemmelse med miljø-
politikken og fremgangsmåderne og med kravene til
miljøledelsessystemet, herunder krav til nødberedskab og afværge-
foranstaltninger;
d) de mulige konsekvenser af at fravige de fastlagte fremgangsmåder
for driften.
Medarbejdere, som udfører opgaver, der kan give anledning til væsent-
lige miljøpåvirkninger, skal være kyndige som følge af formålstjenlig
undervisning, uddannelse, og/eller erfaring.
I-A.4.3.Kommunikation
Organisationen skal, hvad angår dens miljøforhold og miljøledelsessy-
stem, udforme og vedligeholde fremgangsmåder for
a) intern kommunikation mellem de forskellige niveauer og funktioner
i organisationen;
b) at modtage, nedfælde og besvare relevante henvendelser fra
eksterne interesseparter.
Organisationen skal overveje, hvordan den vil håndtere ekstern
kommunikation om sine væsentlige miljøforhold og nedfælde sin
beslutning.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 15
▼B
I-A.4.4.Beskrivelse af miljøledelsessystemet
Organisationen skal udforme og vedligeholde oplysninger, på papir
eller i elektronisk form, som
a) beskriver hoveddelene i miljøledelsessystemet og disses sammen-
hæng;
b) giver henvisning til tilknyttede dokumenter.
I-A.4.5.Dokumentstyring
Organisationen skal udforme og vedligeholde fremgangsmåder til at
styre alle dokumenter, der er krævet i denne standard, således at
a) de kan genfindes;
b) de periodevis af dertil udpegede medarbejdere bliver gennemgået,
om nødvendigt opdateret og godkendt som værende tilstrækkelige;
c) den gyldige udgave af relevante dokumenter er tilgængelig på alle
steder, hvor der udføres handlinger, som er væsentlige for miljøle-
delsessystemets hensigtsmæssige funktion;
d) forældede dokumenter straks fjernes fra alle udstedelsessteder og
brugssteder og i øvrigt er beskyttet mod utilsigtet brug;
e) ethvert forældet dokument, der opbevares af lovbestemte årsager og/
eller med det formål at opsamle erfaring, er mærket på passende
vis.
Dokumenter skal være letlæselige, daterede (med opdateringsdatoer) og
let genkendelige, vedligeholdt på en velordnet måde, og de skal opbe-
vares i en fastlagt periode. Fremgangsmåder og ansvar skal fastsættes
og vedligeholdes med hensyntagen til oprettelse og ændring af forskel-
lige dokumentarter.
I-A.4.6.Driftsstyring
Organisationen skal klarlægge de handlinger og aktiviteter, som har
sammenhæng med de fastlagte væsentlige miljøforhold, i overensstem-
melse med sin politik, sine målsætninger og sine mål. Organisationen
skal planlægge disse aktiviteter, herunder vedligeholdelse, således at
de udføres under fastlagte betingelser ved at
a) udforme og vedligeholde nedskrevne fremgangsmåder, som dækker
situationer, hvor fravær af disse kunne føre til afvigelser fra miljø-
politikken samt fra målsætninger og mål;
b) fastsætte driftsbetingelser i disse fremgangsmåder;
c) udforme og vedligeholde fremgangsmåder med udspring i de klar-
lagte væsentlige miljøforhold for varer og tjenesteydelser, der
bruges af organisationen, og ved at kommunikere relevante frem-
gangsmåder og krav til leverandører, entreprenører og
underleverandørers.
I-A.4.7.Nødberedskab og afværgeforanstaltninger
Organisationen skal udforme og vedligeholde fremgangsmåder til at
klarlægge potentielle ulykker og nødsituationer og til at reagere herpå
samt til at forebygge og mindske de miljøpåvirkninger, der kan have
sammenhæng med disse.
Organisationen skal gennemgå og om nødvendigt opdatere sine frem-
gangsmåder for nødberedskab og afværgeforanstaltninger, især
efterforekomst af ulykker og nødsituationer.
Organisationen skal også periodevis afprøve sådanne fremgangsmåder,
hvor det er praktisk muligt.
I-A.5. Kontrol og korrigerende handlinger
I-A.5.1.Overvågning og målinger
Organisationen skal udforme og vedligeholde nedfældede. frem-
gangsmåder for på en regelmæssig måde at overvåge og måle de
nøgleværdier for drift og for aktiviteter, som kan have en væsentlig
miljøpåvirkning. Disse skal omfatte registrering af oplysninger, der
viser indsats og resultater, relevant driftsstyring og overensstemmelse
med organisationens miljømålsætninger og miljømål.
Overvågningsudstyr skal være kalibreret og vedligeholdt, og registre-
ringer herom skal opbevares i overensstemmelse med organisationens
fremgangsmåder.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 16
▼B
Organisationen skal udforme og vedligeholde nedfældede frem-
gangsmåder til periodevis at vurdere, om den overholder relevant
miljømæssig lovgivning og forordninger.
I-A.5.2.Afvigelser og korrigerende og forebyggende handlinger
Organisationen skal udforme og vedligeholde fremgangsmåder til at
klarlægge ansvar for og bemyndigelse til at håndtere og undersøge
afvigelser, til at handle for at mindske enhver forårsaget påvirkning
og til at påbegynde og fuldføre korrigerende og forebyggende hand-
linger.
Enhver korrigerende og forebyggende handling, udført for at fjerne
årsagen til aktuelle og mulige afvigelser, skal være afstemt efter
problemernes størrelse og stå i et rimeligt forhold til den miljøpåvirk-
ning, som er blevet afdækket.
Organisationen skal iværksætte og registrere enhver ændring i de
nedfældede fremgangsmåder, som foranlediget af en korrigerende og
forebyggende handling.
I-A.5.3.Registre
Organisationen skal udforme og vedligeholde fremgangsmåder for
identifikation, vedligeholdelse og bortskaffelse af miljømæssige regi-
streringer. Registre skal omfatte uddannelsesregistreringer og resultater
af revisioner og gennemgange.
Miljømæssige registreringer skal være letlæselige, identificerede og
kunne henføres til den omhandlede aktivitet, produkt eller tjeneste-
ydelse. Miljømæssige registreringer skal opbevares og vedligeholdes
på en sådan måde, at de er let genfindelige og beskyttet mod skade,
forringelse eller tab. Deres opbevaringstid skal være fastlagt og regi-
streret.
Registre skal vedligeholdes, afpasset i forhold til systemet og organisa-
tionen, for at overensstemmelse med kravene i denne standard kan
eftervises.
I-A.5.4.Revision af miljøledelsessystemet
Organisationen skal udforme og vedligeholde et program (programmer)
og fremgangsmåder for periodevis udførelse af revisioner af miljøledel-
sessystemet for at
a) bestemme, hvorvidt eller hvorvidt ikke miljøledelsessystemet
1) stemmer overens med planlagte miljøledelsestiltag, herunder
betingelserne i denne standard; og
2) er blevet rigtigt iværksat og vedligeholdt; og
b) give oplysning om revisionsresultaterne til ledelsen.
Organisationens revisionsprogram, herunder enhver tidsplan, skal
baseres på den miljømæssige betydning af de omhandlede aktiviteter
samt resultaterne af de foregående revisioner. For at være tilstrækkeligt
dækkende skal fremgangsmåderne for revision clække revisionens
emneområde, hyppighed og metoder samt ansvar for og krav til at
lede revisioner og rapportere resultater.
I-A.6. Ledelsens gennemgang
Organisationens øverste ledelse skal, med intervaller den bestemmer,
gennemgå miljøledelsessystemet for at sikre dets fortsatte egnethed,
tilstrækkelighed og hensigtsmæssighed. Ledelsens gennemgang skal
indebære, at der indsamles de nødvendige oplysninger til, at ledelsen
kan foretage sin vurdering. Denne gennemgang skal foreligge
nedfældet.
Ledelsens gennemgang skal behandle det mulige behov for ændringer i
politik, målsætninger og andre dele af miljøledelsessystemet i lyset af
resultaterne af revisionen af miljøledelsessystemet, af forhold under
forandring og af forpligtelsen til løbende forbedring.
Liste over nationale standardiseringsorganisationer
B:IBN — BIN (Institut Belge de Normalisation — Belgisch Instituut voor
Normalisatie)
DK:DS (DanskStandard)
D:DIN (Deutsches Institut für Normung e.V.)
EL:ELOT ( Ελληνικ óς οργανισµός τυποποίησης)2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 17
▼B
E:AENOR (Asociación Espanola de Normalización y Certificación)
F:AFNOR (Association Francaise de Normalisation)
IRL:NSAI (National Standards Authority of Ireland)
I:UNI (Ente Nazionale Italiano di Unificazione)
L:SEE (Service de l'Energie de l'Etat) (Luxembourg)
NL:NEN (Nederlands Normalisatie-Instituut)
A:ON (Österreichisches Normunginstitut)
P:IPQ (Instituto Português da Qualidade)
FIN:SFS (Suomen Standardisoimisliitto r.y.)
S:SIS (Standardiseringen i Sverige)
UK:BSI (British Standards Institution).
B.OMRÅDER, SOM EMAS-DELTAGENDE ORGANISATIONER SKAL
TAGE HENSYN TIL
1.Overholdelse af lovgivningen
En deltagende organisation skal kunne påvise,
a) at den har kendskab til og er klar over betydningen af al relevant
miljølovgivning for den pågældende organisation
b) at den forpligter sig til at overholde miljølovgivningen, og
c) at den har indført procedurer til sikring af, at organisationen til
stadighed kan opfylde disse krav.
2.Miljøindsats og -resultater
Deltagende organisationer skal kunne påvise, at deres miljøledelsessy-
stem og revisionsprocedurer omfatter organisationens aktuelle
miljøindsats og -resultater med hensyn til de i bilag VI nævnte miljø-
forhold. Organisationens miljøindsats og -resultater i forhold til
målsætningerne og målene vurderes som en del af miljøkortlægningen.
Organisationen skal også forpligte sig til løbende at forbedre sin miljø-
indsats og sine miljøresultater. Organisationen kan her basere sig på
lokale, regionale og nationale miljøprogrammer.
Midlerne til at nå målsætningerne og målene må ikke være miljømå-
lsætninger. Hvis organisationen omfatter et eller flere anlægsområder,
skal hvert af disse, som EMAS gælder for, opfylde alle EMAS-kravene, inkl. kravene om en løbende forbedring af miljøindsatsen og
-resultaterne som defineret i artikel 2, litra b).
3.Ekstern kommunikation og eksterne forbindelser
Deltagende organisationer skal kunne påvise, at de har en åben dialog
med offentligheden og andre interesseparter, herunder lokale myndig-
heder og kunder, om miljøpåvirkningerne fra deres aktiviteter,
produkter og tjenesteydelser, så de kan indkredse offentlighedens og
andre interesseparters problemer.
4.Medarbejderindflydelse
Foruden kravene i bilag I, afsnit A, skal medarbejderne inddrages i
processen med henblikpå løbende forbedring af organisationens miljø-
indsats og -resultater. Til dette formål bør der anvendes passende
former for deltagelse såsom ordningen med en forslagsbog, projektba-
seret gruppearbejde eller miljøkomitéer. Organisationen skal følge
Kommissionens retningslinjer om den bedste praksis på dette område.
Desuden skal enhver medarbejderrepræsentant, der anmoder herom,
også inddrages.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 18
▼B
BILAG II
KRAV TIL INTERN MILJØREVISION
2.1.Almene krav
Interne revisioner sikrer, at aktiviteterne i en organisation udføres i over-
ensstemmelse med fastlagte fremgangsmåder. Sådanne revisioner kan også
afdække eventuelle problemer med disse fremgangsmåder eller muligheder
for at forbedre dem. Revisioner, der gennemføres i en organisation, kan
variere fra revision af en ukompliceret fremgangsmåde til revision af
komplekse aktiviteter. Over et vist tidsrum skal alle aktiviteter i en given
organisation underkastes en revision. Den tid, det tager at foretage revision
af samtlige aktiviteter i en organisation, benævnes revisionscyklus. For
små, ikke-komplekse organisationer kan samtlige aktiviteter eventuelt revi-
deres på én gang. For sådanne organisationer er revisionscyklussen
tidsrummet mellem disse revisioner.
For at sikre en upartisk bedømmelse skal interne revisioner udføres af
personer, der er tilstrækkelig uafhængige af de aktiviteter, revisionen
omfatter. Revision kan gennemføres af ansatte i organisationen eller af
eksterne parter (ansatte fra andre organisationer, ansatte fra andre dele af
den samme organisation eller konsulenter).
2.2.Miljørevisionsmål
Organisationens miljørevisionsprogrammer skal skriftligt beskrive målene
for hver enkelt revision eller revisionscyklus og samtidig fastsætte, hvor
ofte hver enkelt aktivitet skal revideres.
Miljørevisionsmålene skal i særdeleshed omfatte bedømmelse af de indførte
miljøledelsessystemer og en bedømmelse af, om der er overensstemmelse
med organisationens miljøpolitikog -program, herunder overensstemmelse
med relevante lovbestemte miljøkrav.
2.3.Omfanget af revisionen
Det samlede omfang af den enkelte revision eller i påkommende tilfælde af
de enkelte trin af en revisionscyklus skal klart beskrives og skal udtrykke-
ligt angive:
1) emneområder for revisionen
2) hvilke aktiviteter, der skal revideres
3) hvilke miljøkriterier, der skal tages hensyn til4) hvilken periode, revisionen skal dække.
Miljørevisionen skal indbefatte en vurdering af de konkrete data, i det
omfang dette er nødvendigt for at kunne bedømme organisationens miljø-
indsats og -resultater.
2.4.Organisation og ressourcer
Miljørevisioner skal udføres af personer eller grupper af personer med den
nødvendige viden om de sektorer og de områder, som skal revideres, her-
under viden og erfaring om de relevante miljømæssige, ledelsesmæssige,
tekniske og forskriftsmæssige forhold, samt med tilstrækkelig uddannelse
og erfaring på de enkelte revisionsområder til at kunne opfylde de fastsatte
miljørevisionsmål. De ressourcer og den tid, der afsættes til revisionen, skal
stå i et rimeligt forhold til omfanget af og målene for revisionen.
Organisationens ledelse skal bistå ved gennemførelsen af miljørevisionen.Miljørevisorerne skal være tilstrækkelig uafhængige af de aktiviteter, revi-
sionen omfatter, til at kunne træffe en objektiv og upartisk afgørelse.
2.5.Planlægning og forberedelse af en miljørevision
Hver enkelt miljørevision skal planlægges og forberedes, navnlig med det
formål
— at sikre, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer
— at sikre, at alle, som deltager i revisionsprocessen (herunder miljørevi-
sorer, ledelse og medarbejdere), forstår deres opgaver og ansvar.
Ved forberedelsen af miljørevisionen skal deltagerne gøre sig bekendt med
aktiviteterne i organisationen og med det eksisterende miljøledelsessystem
og gennemgå resultaterne og konklusionerne af tidligere revisioner.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 19
▼B
2.6.Revisionsarbejdet
Revisionen skal omfatte drøftelser med medarbejdere, inspektion af drifts-
forhold og udstyr samt gennemgang af journaler, skriftlige procedurer og
andet relevant dokumentationsmateriale med henblik på at vurdere den
pågældende aktivitet med hensyn til miljøindsats og -resultater og fastslå,
om den opfylder gældende standarder og forskrifter eller fastsatte målsæt-
ninger og mål, og om systemet til placering af ansvaret for miljøforholdene
er effektivt og hensigtsmæssigt. Der bør bl.a. anvendes stikprøvekontrol af
disse kriterier som middel til at vurdere hele miljøledelsessystemets effek-
tivitet.
Revisionsprocessen skal navnlig omfatte følgende trin:
a) forståelse af ledelsessystemerne
b) bedømmelse af ledelsessystemernes styrke og svagheder
c) indsamling af relevante revisionsbeviser
d) bedømmelse af revisionsresultaterne
e) udarbejdelse af revisionskonklusioner
f) rapportering af revisionsresultater og -konklusioner.
2.7.Rapportering af revisionsresultater og -konklusioner
1) Miljørevisorerne skal udarbejde en skriftlig rapport af passende form og
indhold, således at der ved afslutningen af hver enkelt revision eller
revisionscyklus sikres en fuldstændig og formelt korrekt forelæggelse
af revisionsresultaterne og -konklusionerne.
Resultaterne og konklusionerne skal i behørig form fremsendes til orga-
nisationens øverste ledelse.
2) De primære formål med en skriftlig revisionsrapport er
a) at dokumentere revisionens omfang;
b) at oplyse organisationens ledelse om, i hvilken grad der er overens-
stemmelse med organisationens miljøpolitik, og om de miljømæssige
fremskridt i organisationen;
c) at oplyse organisationens ledelse om effektiviteten og pålideligheden
af systemet til overvågning af og kontrol med organisationens
miljøpåvirkninger;
d) at påvise nødvendigheden af eventuelle korrigerende handlinger.
2.8.Opfølgning af revisionen
Revisionsprocessen skal afsluttende følges op med udarbejdelse og
gennemførelse af en handlingsplan for passende korrigerende handlinger.
Der skal være indført egnede mekanismer til sikre, at resultaterne af revisi-
onen bliver fulgt op.
2.9.Revisionsperioder
Revisionen eller revisionscyklussen skal gennemføres mindst hvert tredje
år. Hvor hyppigt en given aktivitet revideres, vil variere afhængigt af
a) aktiviteternes art, omfang og kompleksitet
b) væsentligheden af de tilknyttede miljøpåvirkninger
c) omfanget og alvoren af de problemer, der er afdækket i forbindelse med
foregående revisioner
d) organisationens miljøproblemer gennem tiden.
Mere komplekse aktiviteter, der indebærer større miljøvirkninger, skal revi-
deres hyppigere.
En organisation skal selv fastlægge sit revisionsprogram og revisionshyp-
pigheden under hensyntagen til Kommissionens retningslinjer, der
vedtages efter proceduren i artikel 14, stk. 2.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 20
▼B
BILAG III
MILJØREDEGØRELSE
3.1.Indledning
Sigtet med miljøredegørelsen er at forelægge oplysninger for offentligheden
og andre interesseparter om organisationens miljøpåvirkninger og dens
miljøindsats og -resultater, samt dens stadige forbedring af miljøindsatsen.
Miljøredegørelsen er også et middel til at behandle interesseparternes syns-
punkter, som organisationen har fået kendskab til (bilag I, afsnit B,
punkt 3), og som den anser for væsentlige (bilag IV, punkt 6.4). De, der
ikke har andre midler til at indhente disse oplysninger, skal have miljøoply-
sningerne forelagt på tryki en tydelig og sammenhængende form. Efter
første registrering og derefter hvert tredje år skal organisationen give de
oplysninger, der er nævnt i punkt 3.2, i en samlet trykt udgave.
Kommissionen vedtager retningslinjer for miljøredegørelsen efter proce-
duren i artikel 14, stk. 2.
3.2.Miljøredegørelse
I forbindelse med førstegangsregistrering af en organisation skal organisati-
onen under hensyntagen til kriterierne i punkt 3.5 fremlægge
miljøoplysninger, benævnt en »miljøredegørelse«, som skal bekræftes af
miljøverifikator. Efter denne bekræftelse skal oplysningerne forelægges
registreringsorganet og dernæst gøres tilgængelige for offentligheden.
Miljøredegørelsen er et instrument for kommunikation og dialog med inte-
resseparter vedrørende miljøindsats- og resultater. Organisationerne skal
overveje behovene for at give offentligheden og andre interesseparter
oplysninger, når de udarbejder og udformer miljøredegørelsen.
Oplysningerne skal mindst indeholde:
a) en klar og entydig beskrivelse af den organisation, der registreres under
EMAS, og, hvor det er relevant, et resumé af organisationens aktiviteter,
produkter og tjenesteydelser og forholdet mellem organisationen og
eventuelle moderorganisationer
b) organisationens miljøpolitik og en kort beskrivelse af miljøledelsessy-
stemet
c) en beskrivelse af alle væsentlige direkte og indirekte miljøforhold, der
medfører væsentlige miljøpåvirkninger fra organisationen og af påvirk-
ningernes art i forbindelse med disse aspekter (bilag VI)
d) en beskrivelse af miljømålsætninger og miljømål i relation til de væsent-
lige miljøforhold og -påvirkninger
e) et resumé af de foreliggende data om organisationens miljøindsats og
-resultater set i forhold til dens miljømålsætninger og miljømål i relation
til dens væsentlige miljøpåvirkninger. Resuméet kan indeholder tal for
forurenende emissioner, affaldsdannelse, forbrug af råvarer, energi og
vand, støj samt andre forhold som omhandlet i bilag VI. Oplysningerne
bør muliggøre en sammenligning fra år til år for at vurdere udviklingen
i organisationens miljøindsats og -resultater
f) andre faktorer vedrørende miljøindsats og -resultater, bl.a. indsatsen i
forhold til lovgivningen med hensyn til dens væsentlige miljøpåvirk-
ninger
g) miljøverifikators navn og akkrediteringsnummer og datoen for bekræf-
telsen.
3.3.Kriterier for rapportering om miljøindsatsen og -resultaterne
De rådata, et miljøledelsessystem resulterer i, kan anvendes på forskellig
måde til at beskrive en organisations miljøindsats og -resultater. I dette
øjemed kan organisationen anvende relevante eksisterende indikatorer for
miljøindsatsen, idet den skal sikre, at sådanne indikatorer:
a) giver en nøjagtig vurdering af organisationens miljøindsats og -resultater
b) er let forståelige og entydige
c) giver mulighed for at vurdere en organisations miljøindsats og -resul-
tater fra år til år
d) giver mulighed for sammenligning med sektorspecifikke, nationale eller
regionale referencedata
e) giver mulighed for sammenligning med relevante lovfæstede krav.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 21
▼B
3.4.Vedligeholdelse af offentligt tilgængelige oplysninger
Organisationen skal ajourføre de i punkt 3.2 omhandlede oplysninger og
skal lade alle ændringer bekræfte årligt af en miljøverifikator. Denne
hyppighed, hvormed ajourføringerne skal foretages, kan fraviges på betin-
gelser, der fastsættes i retningslinjer fra Kommissionen, som vedtages
efter proceduren i artikel 14, stk. 2. Sådanne ændringer skal, når de er
bekræftet, tillige forelægges registreringsorganet og gøres tilgængelige for
offentligheden.
3.5.Offentliggørelse af oplysninger
En organisation kan ønske at stile sine miljøoplysninger til forskellige
målgrupper eller interesseparter og i denne sammenhæng kun anvende
udvalgte oplysninger fra miljøredegørelsen. Alle miljøoplysninger, der
offentliggøres af en organisation, kan forsynes med EMAS-logoet, forudsat
at miljøverifikator har bekræftet oplysningerne som værende:
a) nøjagtige og ikke-vildledende
b) dokumenterede og verificerbare
c) relevante og anvendt i en passende sammenhæng
d) repræsentative for organisationens generelle miljøindsats og -resultater
e) vanskelige at misforstå
f) væsentlige i relation til den samlede miljøpåvirkning
og forudsat, at der henvises til organisationens seneste miljøredegørelse,
som oplysningerne stammer fra.
3.6.Offentlighedens adgang til oplysningerne
De i punkt 3.2, litra a)-g), omhandlede oplysninger, som udgør en organisa-
tions miljøredegørelse, og de i punkt 3.4 omhandlede ajourførte oplysninger
skal gøres tilgængelige for offentligheden og andre interesseparter. Miljøre-
degørelsen skal gøres tilgængelig for offentligheden. Med henblik herpå
opfordres organisationerne til at anvende alle til rådighed stående midler
hertil (elektronisk publikation, biblioteker osv.). En organisation skal over
for miljøverifikator kunne påvise, at alle, der er interesserede i organisatio-
nens miljøindsats og -resultater, nemt og uden omkostninger får adgang til
de i punkt 3.2, litra a)-g), og punkt 3.4 omhandlede oplysninger.
3.7.Miljøansvar på lokalt plan
Organisationer, der registreres under EMAS, kan ønske at fremlægge en
samlet miljøredegørelse, der dækker forskellige geografiske lokaliteter.
Formålet med EMAS er at sikre miljøansvar på lokalt plan, hvorfor organi-
sationerne skal sørge for, at de væsentlige miljøpåvirkninger for hvert
enkelt anlægsområde er klart identificeret og beskrevet i den samlede rede-
gørelse.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 22
▼B
BILAG IV
Logo
Version 1 Version 2
Logoet kan anvendes af en EMAS-registreret organisation i enhver af de 11 sprogudgaver, idet
følgende tekster skal anvendes:
Version 1 Version 2
Dansk: »verificeret miljøledelse« »bekræftede oplysninger«
Tysk: »geprüftes Umweltmanagement« »geprüfte Information«
Græsk: » επιθεωρηµένη περιβαλλοντική διαχείριση «»επικυρωµένες πληροφορίες «
Spansk: ►C1»Gestión medioambiental verificada« ◄»información validada«
Finsk: ►C1»todennettu ympäristöasioiden
hallinta« ◄»vahvistettua tietoa«
Fransk: »Management environnemental vérifié« »information validée«
Italiensk: »Gestione ambientale verificata« »informazione convalidata«Nederlandsk: »Geverifieerd milieuzorgsysteem« »gevalideerde informatie«
Portugisisk: »Gestão ambiental verificada« »informação validada«
Svensk: »Kontrollerat miljöledningssystem« »godkänd information«
I begge versioner af logoet skal organisationens registreringsnummer altid være anført.
Logoet skal anvendes enten
— i tre farver (Pantone No. 355 Green; Pantone No. 109 Yellow; Pantone No. 286 Blue)
— i sort på hvid baggrund, eller— i hvidt på sort baggrund.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 23
▼B
BILAG V
AKKREDITERING AF OG TILSYN MED MILJØVERIFIKATORER
SAMT DISSES OPGAVER
5.1.Generelt
Akkreditering af miljøverifikatorer skal foregå efter de i dette bilag
beskrevne principper med hensyn til kompetence. Akkrediteringsorga-
nerne kan vælge at akkreditere enkeltpersoner, organisationer eller begge
dele som miljøverifikatorer. De nærmere procedurer og kriterier for
akkreditering af miljøverifikatorer skal i henhold til artikel 4 fastlægges
nationale akkrediteringsordninger, der er i overensstemmelse med disse
principper. Den proces med gensidig overvågning, der er omhandlet i
artikel 4, skal sikre, at disse principper overholdes.
5.2.Krav i forbindelse med akkreditering af miljøverifikatorer
5.2.1. En miljøverifikator, det være sig en enkeltperson eller en
organisation, skal opfylde følgende mindstekrav med hensyn
til kompetence:
a) kendskab til og forståelse af forordningen, miljøledelsessystemernes
generelle funktion, relevante standarder og de retningslinjer, Kommis-
sionen har udstedt i henhold til artikel 4 og artikel 14, stk. 2,
vedrørende anvendelsen af denne forordning
b) kendskab til og forståelse af de lovbestemte og administrative krav,
der gør sig gældende for den aktivitet, som er genstand for verifikati-
onen
c) kendskab til og indsigt i miljøspørgsmål, herunder kendskab til og
indsigt i miljøaspektet af bæredygtig udvikling
d) kendskab til og indsigt i de miljørelaterede tekniske aspekter ved den
aktivitet, der er genstand for verifikationen
e) tilstrækkelig indsigt i den generelle drift af den aktivitet, der er
genstand for verifikationen, til at kunne vurdere, om miljøledelsessy-
stemet er hensigtsmæssigt
f) kendskab til og indsigt i kravene til og metoderne for miljørevision
g) kendskab til revision af miljøoplysninger (miljøredegørelse).
Dokumentation for viden, relevant erfaring og teknisk kunnen på oven-
nævnte områder bør forelægges det akkrediteringsorgan, som
verifikatoren har henvendt sig til for at søge akkreditering.
Herudover skal miljøverifikatoren være uafhængig, især af organisatio-
nens miljørevisor eller konsulent, upartisk og objektiv i udførelsen af
sine opgaver.
Den enkelte miljøverifikator eller verifikationsorganisation skal sikre, at
han/hun eller organisationen og dens personale ikke er under noget
kommercielt, finansielt eller andet pres, som kan påvirke deres afgørelser
eller tilliden til deres uafhængighed og integritet i forbindelse med deres
aktiviteter, og at de overholder gældende regler herfor.
Miljøverifikatoren skal anvende dokumenterede metoder og procedurer,
herunder kvalitetskontrolmekanismer og fortrolighedsbestemmelser, i
forbindelse med verifikationskravene i denne forordning.
Hvis miljøverifikatoren er en organisation, skal miljøverifikatoren have
og på anmodning stille en organisationsplan til rådighed med strukturerne
og ansvarsfordelingen inden for organisationen og en erklæring om retlig
status, ejendomsret og finansieringskilder.
5.2.2. Akkrediteringens omfang
Omfanget af miljøverifikatorernes akkreditering skal fastlægges i over-
ensstemmelse med den nomenklatur for økonomiske aktiviteter (NACE
koder), som er fastsat i Rådets forordning (EØF) 3037/90(1). Akkredit-
eringens omfang skal stå mål med miljøverifikatorens kompetence. Ved
fastlæggelsen af akkrediteringens omfang skal der også i givet fald tages
hensyn til aktivitetens omfang og kompleksitet; dette sikres gennem
tilsyn.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 24
(1) EFT L 293 af 24.10.1990, s. 1. Ændret ved forordning (EØF) nr. 761/93 (EFT L 83 af
3.4.1993, s. 1).
▼B
5.2.3. Yderligere krav i forbindelse med akkreditering af enkelt-
personer, der udfører verifikationer på egen hånd
Miljøverifikatorer, der arbejder på egen hånd, skal ud over at opfylde
kravene i punkt 5.2.1 og 5.2.2 være i besiddelse af:
— den nødvendige kompetence til at udføre verifikationer inden for
deres akkrediterede områder;
— akkreditering af et omfang, der svarer til deres personlige kompe-
tence.
Det sikres gennem den vurdering, der foretages forud for akkrediteringen,
og gennem akkrediteringsorganets tilsyn, at disse krav opfyldes.
5.3.Tilsyn med miljøverifikatorer
5.3.1. Tilsyn med miljøverifikatorer udført af det akkrediterin-
gsorgan, som har meddelt akkrediteringen
Miljøverifikatoren skal straks underrette akkrediteringsorganet om enhver
ændring, der berører akkrediteringen eller dennes omfang.
Der skal med regelmæssige mellemrum, som ikke må overstige
24 måneder, træffes foranstaltninger for at sikre, at miljøverifikatoren
stadig opfylder akkrediteringskravene, og for at kontrollere kvaliteten af
de foretagne verifikationer. Tilsyn kan baseres på kontorrevision, tilsyns-
besøg i de pågældende organisationer, spørgeskemaer, gennemgang af
miljøredegørelser, som er bekræftet af verifikatorerne, og gennemgang
af verifikationsrapporter. Tilsyn skal stå i et rimeligt forhold til verifika-
tors aktiviteter.
Akkrediteringsorganet må ikke træffe afgørelse om ophævelse eller
suspension af en akkreditering eller om begrænsning af dennes omfang,
uden at miljøverifikatoren har haft mulighed for at udtale sig.
5.3.2. Tilsyn med miljøverifikatorer, der udfører verifikationsakti-
viteter i en anden medlemsstat end den, hvori de er
akkrediteret
En miljøverifikator, der er akkrediteret i en given medlemsstat, skal,
inden vedkommende udøver verifikationsaktiviteter i en anden medlems-
stat, senest fire uger i forvejen anmelde verifikationen til
akkrediteringsorganet i den sidstnævnte medlemsstat og
— give oplysninger om akkrediteringen, sin kompetence og i givet fald
verifikatorholdets sammensætning;
— give oplysninger om, hvornår og hvor verifikationen vil finde sted:
organisationens adresse og telefonnumre m.m., samt om nødvendigt
om foranstaltninger til løsning af juridiske og sproglige problemer.
Akkrediteringsorganet kan anmode om yderligere oplysninger om oven-
nævnte nødvendige juridiske kundskaber og sprogkundskaber.
En sådan anmeldelse skal indgives forud for enhver ny verifikation.
Akkrediteringsorganet kan ikke stille andre krav, som ville begrænse
miljøverifikatorens ret til at udøve sin virksomhed i en anden medlems-
stat end i den medlemsstat, hvor akkrediteringen blev meddelt. Der må
især ikke opkræves diskriminerende gebyrer for anmeldelse. Akkredit-
eringsorganet må heller ikke udnytte anmeldelsesproceduren til at
forsinke miljøverifikatorens ankomst. Eventuelle vanskeligheder med at
føre tilsyn med miljøverifikatoren på den meddelte dato skal være behø-
rigt begrundet. Hvis der påløber tilsynsomkostninger, kan
akkrediteringsorganet opkræve passende gebyrer.
Er det tilsynsførende akkrediteringsorgan ikke tilfreds med kvaliteten af
miljøverifikatorens arbejde, skal tilsynsrapporten sendes til den pågæl-dende miljøverifikator, til det akkrediteringsorgan, som har meddelt
akkrediteringen, til registreringsorganet i den medlemsstat, hvor den orga-
nisation, der er genstand for verifikationen, er beliggende, og i tilfælde af
yderligere tvister til forummet for akkrediteringsorganer.
Organisationerne kan ikke nægte akkrediteringsorganer tilladelse til at
føre tilsyn med miljøverifikatoren gennem tilsynsvurderinger under veri-
fikationsprocessen.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 25
▼B
5.4.Miljøverifikatorens opgaver
5.4.1. Uden at det berører medlemsstaternes beføjelser til at føre tilsyn med
overholdelsen af bindende forskrifter, skal miljøverifikatoren kontrollere:
a) opfyldelsen af alle denne forordnings krav: miljøkortlægningen (hvis
relevant) og miljøledelsessystemet, miljørevisionen og resultaterne
heraf og miljøredegørelsen
b) pålideligheden, troværdigheden og korrektheden af dataene og oplys-
ningerne i:
— Miljøredegørelsen (bilag III, punkt 3.2 og 3.3)
— Miljøoplysninger, der skal bekræftes (bilag III, punkt 3.5).
Miljøverifikatoren skal på faglig korrekt måde navnlig undersøge den
tekniske korrekthed af miljøkortlægningen (hvis relevant) og miljørevisi-
onen eller andre af organisationens procedurer uden unødigt
dobbeltarbejde. Miljøverifikatoren bør bl.a. foretage stikprøvekontrol for
at fastslå, om resultaterne af den interne revision er pålidelige.
5.4.2. I forbindelse med den første verifikation skal miljøverifikatoren navnlig
kontrollere, at organisationen opfylder følgende krav:
a) organisationen har indført et fuldt funktionsdygtigt miljøledelsessy-
stem, der er i overensstemmelse med bilag I
b) organisationen har udarbejdet et fuldstændigt revisionsprogram, som
allerede er påbegyndt i overensstemmelse med bilag II, således at i
hvert fald de områder, som har den største indvirkning på miljøet, er
dækket
c) ledelsens gennemgang er afsluttet
d) organisationen har udarbejdet en miljøredegørelse i overensstemmelse
med bilag III, punkt 3.2.
5.4.3. Overholdelse af lovbestemte krav
Miljøverifikatoren skal sikre, at organisationen har indført procedurer til
at kontrollere de forhold ved organisationens aktiviteter, der er underka-
stet Fællesskabets eller den pågældende medlemsstats miljølovgivning, og
at disse procedurer kan sikre, at lovgivningen overholdes. Navnlig skal
kontrol med miljørevisionen kunne vise, om de indførte procedurer er
tilstrækkelige til at sikre, at den relevante lovgivning overholdes.
Miljøverifikatoren må ikke bekræfte miljøredegørelsen, hvis han i forbin-
delse med verifikationen, f.eks. ved stikprøvekontrol, kan konstatere, at
organisationen ikke opfylder den relevante lovgivning.
5.4.4. Afgrænsning af organisationen
Ved verifikation af miljøledelsessystemet og bekræftelse af miljøredegø-
relsen skal miljøverifikatoren sikre, at organisationens forskellige
driftsenheder og aktiviteter er klart afgrænset og svarer til en faktisk
opdeling af aktiviteterne. Miljøredegørelsen skal klart omfatte de forskel-
lige dele af organisationen, som EMAS gælder for.
5.5.Betingelser for at miljøverifikatoren kan udøve sin virksomhed
5.5.1. Miljøverifikatoren skal arbejde inden for det kompetenceområde, der er
fastsat for akkrediteringen, på grundlag af en skriftlig aftale med organi-
sationen. Aftalen skal fastlægge arbejdets omfang, gøre det muligt for
miljøverifikatoren at arbejde fagligt uafhængigt og forpligte organisati-
onen til det fornødne samarbejde.
5.5.2. Under verifikationen skal dokumentationen undersøges; der skal aflægges
besøg i organisationen, og herunder især føres samtaler med medarbej-
derne; der skal udarbejdes en rapport til ledelsen, og organisationens
løsning af de i rapporten påviste problemer skal vurderes.
5.5.3. Den dokumentation, som skal gennemgås, inden organisationen besøges,
skal omfatte grundlæggende oplysninger om organisationen og dens akti-
viteter, miljøpolitikken og miljøprogrammet, en beskrivelse af det
benyttede miljøledelsessystem i organisationen, oplysninger fra miljøkort-
lægningen eller miljørevisionen, rapporten om denne kortlægning eller
revision og om eventuelle efterfølgende korrigerende handlinger samt
udkastet til miljøredegørelsen.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 26
▼C1
▼B
▼B
5.5.4. Miljøverifikatoren skal udarbejde en rapport til organisationens ledelse.
Rapporten skal
a) beskrive alle spørgsmål af betydning for miljøverifikatorens arbejde
b) beskrive organisationens udgangspunkt for gennemførelse af et miljø-
ledelsessystem
c) angive overtrædelser af bestemmelserne i denne forordning i alminde-
lighed samt i særdeleshed
— påpege tekniske mangler i miljøkortlægningen eller i miljørevisi-
onsmetoden, i miljøledelsessystemet eller i andre relevante
procedurer
— påpege uenighed i udkastet til miljøredegørelsen og angive
nødvendige ændringer i eller tilføjelser til miljøredegørelsen
d) indeholde en sammenligning med de foregående redegørelser og
vurderingen af organisationens miljøindsats og -resultater.
5.6.Verifikationshyppighed
Miljøverifikatoren skal i samråd med organisationen udarbejde et
program til sikring af, at alle betingelserne for registrering under EMAS
verificeres i løbet af højst 36 måneder. Herudover skal miljøverifikatoren
med mellemrum på højst 12 måneder bekræfte eventuelle ajourførte
oplysninger i miljøredegørelsen. Den hyppighed, hvormed ajourføringerne
skal foretages, kan fraviges under omstændigheder, som er fastsat i
retningslinjer fra Kommissionen, der vedtages efter proceduren i
artikel 14, stk. 2.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 27
▼B
BILAG VI
MILJØFORHOLD
6.1.Generelt
En organisation skal undersøge samtlige miljøforhold i relation til sine akti-
viteter, produkter og tjenesteydelser og på grundlag af kriterier, som tager
hensyn til fællesskabslovgivningen, klarlægge, hvilke miljøforhold der
giver anledning til væsentlige miljøpåvirkninger, som grundlag for fastsæt-
telsen af sine miljømålsætninger og miljømål. Disse kriterier skal stilles til
rådighed for offentligheden.
En organisation skal tage hensyn til både de direkte og indirekte miljøfor-
hold i relation til sine aktiviteter, produkter og tjenesteydelser.
6.2.Direkte miljøforhold
De omfatter de aktiviteter i en organisation, som dennes ledelse har kontrol
over. Der kan bl.a. være tale om:
a) udslip til luft
b) udledninger til vand
c) undgåelse, genvinding, genbrug, transport og bortskaffelse af fast og
andet affald, især farligt affald
d) arealudnyttelse og jordforurening
e) forbrug af naturressourcer og råmaterialer (herunder energi)
f) lokale miljøgener (f.eks. støj, vibrationer, lugt, støv, visuelle gener)
g) transport (både af varer og tjenesteydelser og af ansatte)
h) risiko for miljøulykker og -påvirkninger, der opstår eller sandsynligvis
vil opstå som følge af hændelser, ulykker og potentielle nødsituationer
i) indvirkninger på den biologiske mangfoldighed.
6.3.Indirekte miljøforhold
En organisations aktiviteter, produkter og tjenesteydelser kan resultere i
væsentlige miljøforhold, som organisationen måske ikke fuldt ud kan
kontrollere.
Der kan bl.a. være tale om
a) produktrelaterede spørgsmål (udformning, udvikling, emballering, trans-
port og anvendelse samt genanvendelse/bortskaffelse af affald)
b) kapitalinvesteringer, långivning og forsikringsydelser
c) nye markeder
d) valg af tjenesteydelser og disses sammensætning (f.eks. inden for trans-
port- eller cateringbranchen)
e) administrative og planlægningsmæssige beslutninger
f) produktudbuddets sammensætning
g) ordremodtageres, underleverandørers og leverandørers miljøresultater og
-praksis
Organisationerne skal kunne påvise, at de har indkredset de væsentlige
miljøforhold i tilknytning til deres indkøbsprocedurer, og at de i deres
ledelsessystem tager hensyn til de væsentlige miljøpåvirkninger, som disse
forhold afstedkommer. Organisationen bør bestræbe sig på at sikre, at leve-
randørerne og de personer, der handler på organisationens vegne,overholder organisationens miljøpolitikinden for de ak tiviteter, der udføres
under kontrakten.
Med hensyn til de indirekte miljøforhold skal en organisation undersøge,
hvor stor indflydelse den kan have på disse forhold, og hvilke foranstalt-
ninger der kan træffes til at mindske påvirkningerne.
6.4.Miljøforholdenes væsentlighed
Det er organisationens ansvar at fastsætte kriterier for vurdering af miljø-
forholdenes væsentlighed i relation til organisationens aktiviteter,
produkter og tjenesteydelser for at fastlægge, hvilke der har en væsentlig
indvirkning på miljøet. De kriterier, organisationen opstiller, skal være2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 28
▼B
omfattende og reproducerbare, kunne underkastes uafhængig kontrol og
offentliggøres.
Klarlægning af kriterierne for vurderingen af væsentligheden af en organi-
sations miljøforhold kan bl.a. bygge på:
a) oplysninger om miljøtilstanden med henblikpå at identificere de af
organisationens aktiviteter, produkter og tjenesteydelser, som kan have
indvirkning på miljøet
b) organisationens eksisterende data om materiale- og energitilførsel samt
om risikoen i tilknytning til udledninger, affald og emissioner
c) interesseparternes synspunkter
d) organisationens lovregulerede miljøaktiviteter
e) indkøbsaktiviteter
f) organisationens produkter med hensyn til udformning, udvikling, frem-
stilling, distribution, servicering, brug, genbrug, genanvendelse og
bortskaffelse
g) de af organisationens aktiviteter, der indebærer de største miljømæssige
omkostninger og fordele.
Når organisationen vurderer væsentligheden af miljøpåvirkningerne fra sine
aktiviteter, skal den ikke blot tage hensyn til normale driftsbetingelser, men
også betingelser ved opstart og nedlukning samt betingelser ved rimeligt
forudselige nødsituationer. Der skal tages hensyn til tidligere, nuværende
og planlagte aktiviteter.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 29
▼B
BILAG VII
MILJØKORTLÆGNING
7.1.Generelt
En organisation, der ikke har afgivet de nødvendige oplysninger til at iden-
tificere og vurdere de væsentlige miljøforhold i henhold til bilag VI, skal
foretage en kortlægning af organisationens miljøforhold. Formålet er at
gennemgå alle organisationens miljøforhold som udgangspunkt for etable-
ring af miljøledelsessystemet.
7.2.Krav
Kortlægningen bør omfatte fem nøgleområder:
a) gældende lovgivning, de af myndighederne fastsatte krav og andre krav,
som organisationen har tilsluttet sig
b) identifikation af alle miljøforhold med væsentlig indvirkning på miljøet
i henhold til bilag VI, der er opgjort og talbestemt på passende måde, og
udarbejdelse af et register over dem, der er fastlagt som væsentlige
c) en beskrivelse af kriterierne for at vurdere væsentligheden af indvirk-
ningen på miljøet i henhold til bilag VI, punkt 6.4
d) en gennemgang af alle eksisterende miljøledelsessædvaner og -frem-
gangsmåder
e) en vurdering af tilbagemeldinger fra undersøgelser af tidligere uheld.2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 30
▼B
BILAG VIII
2001R0761 — DA — 27.04.2001 — 000.001 — 31