Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
"BRÅDETS DIREKTIV
af 28. juni 1977
om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af
forurenende stoffer fra dieselmotorer til fremdrift af landbrugs- og skovbrugshjultraktorer
(77/537/EØF)
(EFT L 220 af 29.8.1977, s. 38)
Ændret ved:
Tidende
nr. Side dato
"M1 Rådets direktiv 82/890/EØF af 17. december 1982 L 378 45 31.12.1982
"M2 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/54/EF af 23. septem-
ber 1997L 277 24 10.10.19971977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 1
RÅDETS DIREKTIV
af 28. juni 1977
om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om
foranstaltninger mod emission af forurenende stoffer fra dieselmo-
torer til fremdrift af landbrugs- og skovbrugshjultraktorer
(77/537/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske
økonomiske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (
1),
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg (2),
og
ud fra følgende betragtninger:
De tekniske forskrifter, som traktorer skal opfylde i henhold til de
enkelte staters lovgivning, angår bl. a. også emission af forurenende
stoffer fra dieselmotorer til fremdrift af traktorer;
disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat; det er
derfor nødvendigt, at alle medlemsstater — enten ved siden af eller i
stedet for deres nuværende ordning — gennemfører ensartede bestem-
melser, navnlig med henblik på, at EØF-standardtypegodkendelse i
henhold til Rådets direktiv 74/150/EØF af 4. marts 1974 om tilnærmelse
af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af landbrugs- og
skovbrugshjultraktorer (3) kan anvendes på alle traktortyper;
indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om traktorer
medfører, at medlemsstaterne indbyrdes anerkender den kontrol, som
hver af dem gennemfører på grundlag af de fælles forskrifter —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
1. Ved (landbrugs- eller skovbrugs-) traktor forstås ethvert motordre-
vent køretøj med hjul eller med bælter, der har mindst to aksler, og hvis
funktion i det væsentlige ligger i dets trækkraft, og som er særlig
konstrueret til at trække, skubbe, bære eller drive visse redskaber,
maskiner eller påhængskøretøjer bestemt til benyttelse i landbrugs- eller
skovbrugsbedrifter. Det kan være indrettet til transport af gods og
passagerer.
2. Dette direktiv finder kun anvendelse på de i stk. 1 definerede
traktorer, der er forsynede med luftgummiringe, og som har mindst to
aksler og en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på mellem 6 og
"M240 km/h 3.
Artikel 2
Medlemsstaterne kan ikke nægte EØF-standardtypegodkendelse eller
national godkendelse af en traktor af grunde, der vedrører luftforurening
fra udblæsningsgas fra traktorens dieselmotor, dersom denne opfylder
forskrifterne i bilag I, II, III, IV og VI.!B
(1) EFT nr. C 125 af 8. 6.1976, s. 51.
(2) EFT nr. C 197 af 23. 8.1976, s. 16.
(3) EFT nr. L 84 af 28. 3. 1974, s. 10.!M1
!B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 2
Artikel 3
Medlemsstaterne kan ikke nægte eller forbyde salg, registrering eller
ibrugtagning af traktorer af grunde, der vedrører luftforurening fra
udblæsningsgas fra traktorens dieselmotor, dersom denne opfylder
forskrifterne i bilag I, II, III, IV og VI.
Artikel 4
Den medlemsstat, der har meddelt godkendelsen, træffer de nødvendige
foranstaltninger med henblik på at blive underrettet om enhver ændring,
der vedrører en del eller en specifikation i henhold til bilag I, punkt 2.2.
De kompetente myndigheder i denne medlemsstat træffer afgørelse om,
hvorvidt den ændrede type skal underkastes ny afprøvning, og om der
skal udarbejdes en ny afprøvningsrapport. Ændringen godkendes ikke,
såfremt afprøvningen viser, at forskrifterne i dette direktiv ikke er
overholdt.
Artikel 5
Ændringer, der er nødvendige for at tilpasse forskrifterne i bilag I — X
til dette direktiv til den tekniske udvikling, gennemføres i over-
ensstemmelse med den fremgangsmåde, der er fastsat i artikel 13 i
direktiv 74/150/EØF.
Artikel 6
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige bestemmelser i kraft for at
efterkomme dette direktiv inden atten måneder efter dets meddelelse og
giver straks Kommissionen underretning herom.
2. Medlemsstaterne drager omsorg for at tilsende Kommissionen
ordlyden af de vigtigste nationale bestemmelser, de udsteder på det
område, der er omfattet af dette direktiv.
Artikel 7
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.!B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 3
BILAG I (1)
DEFINITIONER, BEGÆRING OM
EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE, MARKERING AF DEN
KORRIGEREDE VÆRDI AF ABSORPTIONSKOEFFICIENTEN,
FORSKRIFTER OG AFPRØVNINGER, PRODUKTIONENS
OVERENSSTEMMELSE
(1.)
2. DEFINITIONER
(2.1.)
2.2. Traktortype ved »traktortype, med hensyn til begrænsning af emissionen
af forurenende stoffer fra motoren« forstås traktorer, der ikke er
væsentligt forskellige fra hinanden; sådanne forskelle kan især vedrøre
traktorens og motorens specifikationer som angivet i bilag II.
2.3. Dieselmotor ved »dieselmotor« forstås en motor, der arbejder efter
princippet »kompressionstænding«.
2.4. Koldstartanordning ved »koldstartanordning« forstås en anordning, der,
efter at den er sat i funktion, midlertidigt øger den brændstofmængde, der
tilføres motoren, og tjener til at lette starten af motoren.
2.5. Røgtæthedsmåleapparat ved »røgtæthedsmåleapparat« forstås et apparat,
der tjener til på vedvarende måde at måle absorptionskoefficienten for
den udstødningsgas, der forlader traktoren.
3. BEGÆRING OM EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE
3.1. Begæring om standardtypegodkendelse indgives af traktorfabrikanten
eller dennes befuldmægtigede.
3.2. Begæringen skal bilægges følgende i tre eksemplarer:
3.2.1. en beskrivelse af motorkonstruktionen, der indeholder alle oplysninger i
henhold til bilag II,
3.2.2. tegninger af forbrændingsrum og stempeltop.3.3. Til indbygning i den traktor, der søges godkendt, stilles en motor og dens
udstyr i henhold til bilag II til rådighed for den myndighed, der er
ansvarlig for gennemførelse af afprøvningerne i henhold til punkt 5. Efter
begæring fra fabrikanten kan prøven dog, når den kompetentemyndighed, der er ansvarlig for gennemførelse af afprøvningerne, tilladerdet, foretages på en traktor, der er repræsentativ for den traktortype, der
ønskes godkendt.
3.A. EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE
Formularen til meddelelse af EØF-standardtypegodkendelse vedføjes en
formular som vist i bilag X.
4. MARKERING AF DEN KORRIGEREDE VÆRDI AF ABSORPTIONS-
KOEFFICIENTEN
(4.1.)
(4.2.)(4.3.)
4.4. På enhver traktor, der er i overensstemmelse med en type, der er godkendt
i henhold til dette direktiv, anbringes synligt og på et let tilgængeligt sted,der skal angives i bilaget til EØF-typegodkendelsesattesten i henhold til
bilag X, et symbol bestående af et rektangel i hvilket er angivet den
korrigerede værdi for den absorptionskoefficient, der i forbindelse medstandardtypegodkendelsen opnåedes ved afprøvningen ved fri accelera-!
B
(1) Ordlyden i bilagene er i overensstemmelse med regulativ nr. 24 fra Den økonomiske
kommission for Europa; opt delingen i punkter er den samme; er et punkt i regulativ nr.
24 ikke modsvaret af et sådant i dette direktiv, er talle anført i parentes.1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 4
tion, angivet i m−1, og som konstateredes ved godkendelsen i henhold til
den fremgangsmåde, der er beskrevet i pkt. 3.2 i bilag IV .
4.5. Markeringen skal være tydeligt læselig og må ikke kunne udslettes.
4.6. Bilag IX viser et eksempel på dette symbol.
5. FORSKRIFTER OG AFPRØVNINGER
5.1. Generelt
De dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende stoffer,
skal være udformet, konstrueret og anbragt således, at traktoren undernormale kørselsforhold trods de rystelser, den er udsat for, opfylder de
tekniske forskrifter i dette direktiv.
5.2. Bestemmelser om koldstartanordningerne
5.2.1. Koldstartanordningen skal være af en sådan beskaffenhed, at den hverken
kan aktiveres eller fortsat fungere, når motoren er i normal driftstilstand.
5.2.2. Pkt. 5.2.1 gælder ikke, såfremt mindst et af følgende krav er opfyldt:
5.2.2.1. når udstødningsgassens absorptionskoefficient ved aktiveret koldstartan-
ordning og ved konstante omdrejningstal — målt efter fremgangsmådennævnt i bilag III — ikke overskrider de i bilag VI angivne grænser,
5.2.2.2. når den omstændighed, at koldstartanordningen er aktiveret vedvarende,
inden for en passende frist har til følge, at motoren går i stå.
5.3. Forskrifter vedrørende emission af forurenende stoffer
5.3.1. Målingen af emissionen af forurenende stoffer fra en traktortype, der er
fremstillet til EØF-standardtypegodkendelse, foretages i overensstem-melse med de to fremgangsmåder, der er beskrevet i bilag III og IV , idet
det ene bilag vedrører afprøvning ved konstante omdrejningstal og det
andet afprøvning ved fri acceleration (
1).
5.3.2. Den værdi for emission af forurenende stoffer, der måles efter den
fremgangsmåde, der er beskrevet i bilag III, må ikke overskride degrænser, der er foreskrevet i bilag VI.
5.3.3. For motorer med turbolader må den værdi for absorptionskoefficienten,
der måles ved fri acceleration, højst være lig med den størrelse, der ihenhold til bilag VI er fastsat for den nominelle værdi for luftgennem-strømningen, der svarer til den højeste absorptionskoefficient, der er målt
ved afprøvning ved konstante omdrejningstal, forhøjet med 0,5 m
−1.
5.4. Tilsvarende måleapparater kan benyttes. Anvendes et andet apparat end
de i bilag VII beskrevne, skal det dokumenteres, at det er lige så egnet for
den pågældende motor.
(6.)7. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
7.1. Enhver traktor i serien skal være i overensstemmelse med den godkendte
traktortype med hensyn til dele, der kan have indflydelse på emissionenaf forurenende stoffer fra motoren.
(7.2.)
7.3. I almindelighed skal produktionens overensstemmelse med hensyn til
begrænsning af emissionen af forurenende stoffer fra dieselmotorenkontrolleres på grundlag af beskrivelsen i bilaget til EØF-typegodken-
delsesattesten i henhold til bilag X.
7.3.1. Ved kontrol af en traktor, der er udtaget af en serie, er fremgangsmåden
således:
7.3.1.1. en endnu ikke tilkørt traktor underkastes afprøvningen ved fri
acceleration i henhold til bilag IV; traktoren anses som værende i
overensstemmelse med den godkendte type, når den konstaterede værdi
af absorptionskoefficienten ikke overskrider den i markeringen angivneværdi med mere end 0,5 m
−1;!B
(1) Afprøvningen ved fri acceleration foretages bl.a. for at der kan tilvejebringes en
referenceværdi for de myndigheder, der benytter denne fremgangsmåde til kontrol af
traktorer, der allerede er i brug.1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 5
7.3.1.2. når den værdi, der er konstateret ved afprøvningen efter pkt. 7.3.1.1,
overskrider den i symbolet angivne værdi med mere end 0,5 m−1, skal en
traktor af den pågældende type eller dennes motor underkastes en
afprøvning ved forskellige konstante omdrejningstal i henhold til bilagIII; emissionsværdien må ikke overskride grænseværdierne i henhold tilbilag VI.
(8.)
(9.)!
B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 6
BILAG II
!B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 7
!B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 8
!B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 9
BILAG III
AFPRØVNING VED KONSTANTE OMDREJNINGSTAL
1. INDLEDNING
1.1. Dette bilag beskriver fremgangsmåden til bestemmelse af emissionen af
forurenende stoffer ved forskellige konstante omdrejningstal ved 80 %
belastning.
1.2. Afprøvningen kan enten foretages på en traktor eller på en motor.
2. MÅLEMETODE
2.1. Med motoren indstillet på konstant omdrejningstal ved 80 % belastning
måles udstødningsgassens røgtæthed. Der foretages 6 målinger, derfordeles ensartet mellem motorens omdrejningstal ved maksimal ydelseog ved det højeste af følgende to motoromdrejningstal:
— 55 % af omdrejningstallet ved maksimal ydelse,
— 1 000 omdr./min.
De yderste målepunkter skal ligge ved yderpunkterne af det ovenfor
angivne måleområde.
2.2. For dieselmotorer med turbolader, der kan indskydes, når det ønskes, og
for hvilke anvendelsen af turboladeren automatisk medfører en forøgelseaf indsprøjtningsmængden, foretages målingerne med og uden turbolad-
ning.
For hvert omdrejningstal anses den største værdi, der opnås, som
måleværdi.
3. AFPRØVNINGSFORSKRIFTER3.1. Traktor eller motor
3.1.1. Motoren eller traktoren skal være i god mekanisk stand. Motoren skal
være tilkørt
3.1.2. Motoren afprøves med udstyr i henhold til bilag II.3.1.3. Motoren skal være indstillet efter fabrikantens oplysninger og i henhold
til bilag II.
3.1.4. Udstødningsanlægget må ikke have nogen læk, der kan medføre, at
udstødningsgassen fortyndes.
3.1.5. Motoren skal være i den normale driftstilstand, der er angivet af
fabrikanten. Specielt skal kølevandet og olien have den normale
temperatur, der er angivet af fabrikanten.
3.2. Brændstof
Som brændstof skal benyttes det referencebrændstof, der opfylder de
tekniske forskrifter i bilag V .
3.3. Afprøvningsrum
3.3.1. Afprøvningsrummets absolutte temperatur T i kelvingrader og det
atmosfæriske tryk H i torr måles. Derefter udledes faktoren F , derbestemmes som følger:
F¼750
H/C18/C19
0;65/C2T
298/C18/C19
0;5
3.3.2. En afprøvning godkendes kun, når 0,98 4F41,02.
3.4. Opsamlings- og måleapparater
Udstødningsgassens absorptionskoefficient bestemmes ved hjælp af et
røgtæthedsmåleapparat, der opfylder forskrifterne i bilag VII og erkonstrueret i henhold til bilag VIII.!
B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 10
4. GRÆNSEVÆRDIER
4.1. For hvert af de 6 omdrejningstal, ved hvilke der foretages målinger af
absorptionskoefficienten i henhold til pkt. 2.1, beregnes den nominelleværdi for luftgennemstrømningen G i liter/sekund efter følgende formler:
— for totaktmotorer
G¼Vn
60
— for firetaktmotorer G¼Vn
120
hvor:
V = slagvolumen i liter,
n = omdrejningstal i omdr./min.
4.2. For hvert omdrejningstal må udstødningsgassens absorptionskoefficient
ikke overskride grænseværdien efter tabellen i bilag VI. Er luftgennem-
strømningsværdien ikke i overensstemmelse med nogen af de i dennetabel angivne værdier, gælder den grænseværdi, der konstateres vedlinear interpolation.!
B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 11
BILAG IV
AFPRØVNING VED FRI ACCELERATION
1. AFPRØVNINGSFORSKRIFTER
1.1. Afprøvningen foretages på en traktor eller på en motor, der har været
underkastet afprøvning med konstante omdrejningstal efter bilag III.
1.1.1. Foretages afprøvningen af en motor på prøvestand, skal den finde sted
hurtigst muligt efter prøven for forurening ved konstante omdrejningstal.
Specielt skal kølervandet og olien have den normale temperatur, der er
angivet af fabrikanten.
1.1.2. Foretages prøven på en traktor, der står stille, skal motoren forinden ved
kørsel på gade eller vej bringes i normal driftstilstand. Prøvningen skalforetages hurtigst muligt efter afslutningen af denne kørsel.
1.2. Forbrændingsrummet må ikke afkøles eller tilsmudses før prøvningen
ved tomgang af længere varighed.
1.3. Afprøvningsforskrifterne i henhold til pkt. 3.1, 3.2 og 3.3 i bilag III er
gældende.
1.4. For prøveudtagnings- og måleapparater finder forskrifterne i pkt. 3.4 i
bilag III anvendelse.
2. AFPRØVNINGENS GENNEMFØRELSE
2.1. Foretages afprøvningen på en prøvestand, skal motoren frigøres fra
bremsen; denne skal enten erstattes af de dele af gearkassen, der drejer
sig i frigearstilling, eller af en svingmasse, der svarer så nøjagtigt som
muligt til disse dele.
2.2. Foretages afprøvningen på en traktor, skal gearkassen være i frigear-
stilling og motoren være tilkoblet.
2.3. Med motoren i tomgang skal speederen hurtigt og uden stød trædes helt
ned, således at der opnås den største leveringsmængde til indsprøjtnings-pumpen. Denne stilling fastholdes, indtil motorens højeste omdrejnings-tal er nået, og regulatoren træder i funktion. Så snart dette omdrejningstal
er nået, slippes speederen, indtil motoren igen går i tomgang, og
røgtæthedsmåleapparatet igen befinder sig i tilsvarende stilling.
2.4. Fremgangsmåden i henhold til pkt. 2.3 gentages mindst seks gange, for at
udstødningsanlægget kan blive renset og apparaterne eventuelt blivejusteret. De maksimale forureningsværdier noteres ved hver af de påhinanden følgende accelerationer, indtil der opnås konstante værdier. De
værdier, der forekommer under motorens tomgang efter den enkelte
acceleration, tages ikke i betragtning. De aflæste værdier anses somkonstante, når 4 på hinanden følgende værdier ligger inden for en marginaf 0,25 m
−1og ikke udgør en faldende talfølge. Absorptionskoefficienten
XMberegnes som det aritmetiske gennemsnit af disse 4 værdier.
2.5. For motorer med turbolader gælder følgende særlige forskrifter:
2.5.1. For motorer med turbolader, der er mekanisk tilkoblet motoren eller
drives mekanisk af denne, og som kan frakobles, gennemføres der 2
fuldstændige måleserier med forudgående accelerationer, således at
turboladeren første gang er tilkoblet og anden gang frakoblet. Detmåleresultat, der skal anvendes, er det højeste fra de to måleserier.
2.5.2. For motorer med turbolader, der ved shunt (by-pass) kan frakobles af
føreren, foretages prøven med og uden shunt. Det måleresultat, der skalanvendes, er det højeste fra de to måleserier.
3. KONSTATERING AF DEN KORRIGEREDE VÆRDI AF ABSORP-
TIONSKOEFFICIENTEN
3.1. Betegnelser
X
M= værdien af absorptionskoefficienten, målt ved fri acceleration i
henhold til pkt. 2.4;
XL= den korrigerede værdi af absorptionskoefficienten ved fri accele-
ration;!B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 12
SM= værdien af den absorptionskoefficient, målt ved konstante
omdrejningstal (pkt. 2.1 i bilag III), der kommer den grænseværdi
nærmest, der er foreskrevet ved samme luftgennemstrømning;
SL= den værdi af absorptionskoefficienten, der i henhold til pkt. 4.2 i
bilag III er foreskrevet for den luftgennemstrømning, der svarer tildet målepunkt, der førte til værdien S
M;
L = den effektive længde af lysstrålen i røgtæthedsmåleapparatet.
3.2. Med absorptionskoefficienterne udtrykt i m−1og lysstrålens effektive
længde i meter er den korrigerede værdi X Ldet mindste af de to følgende
udtryk:
X0
L¼SL
SM/C2XMellerX00
L¼XMþ0;5!B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 13
BILAG V
TEKNISKE SPECIFIKATIONER FOR BRÆNDSTOF TIL AFPRØVNING I FORBINDELSE MED STAN-
DARDTYPEGODKENDELSE OG KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
Grænseværdier og enheder Fremgangsmåde
Densitet 15/4 °C 0,830 ± 0,005 g/cm3ASTM D 1298-67
Destillation ASTM D 86-67
50 % min. 245° C
90 % 330 ± 10° C
Slutpunkt maks. 370° C
Cetantal 54 ± 3 ASTM D 976-66
Kinematisk viskositet ved 100° F 3 ± 0,5 cst ASTM D 445-65
Svovlindhold 0,4 ± 0,1 vægt % ASTM D 129-64
Flammepunkt min. 55° C ASTM D 93-71
Forureningspunkt maks. − 7° C ASTM D 2500-66
Anilinpunkt 69 ± 5° C ASTM D 611-64
Kulstofindhold, når der er 10 % rest maks. 0,2 vægt % ASTM D 524-64
Askeindhold maks. 0,01 vægt % ASTM D 482-63
Vandindhold maks. 0,05 vægt % ASTM D 95-70
Kobberlamelkorrosion ved 100° C maks. 1 ASTM D 130-68
Nedre brændværdi
 ASTM D 2-68
(ap. VI)
Syretal nul mg KOH/g ASTM D 974-64
Bemærkning: Brændstoffet må kun være udvundet ved direkte destillation; det behøver ikke at være afsvovlet; det må
ikke indeholde additiver.!B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 14
BILAG VI
GRÆNSEVÆRDIER FOR AFPRØVNING VED KONSTANTE
OMDREJNINGSTAL
Nominelle værdier for luftgennemstrømnin-
gen G
liter/sekundAbsorptionskoefficient k
m−1
442 2,26
45 2,19
50 2,08
55 1,985
60 1,90
65 1,84
70 1,775
75 1,72
80 1,665
85 1,62
90 1,575
95 1,535
100 1,495
105 1,465
110 1,425
115 1,395
120 1,37
125 1,345
130 1,32
135 1,30
140 1,27
145 1,25
150 1,225
155 1,205
160 1,19
165 1,17
170 1,155
175 1,14
180 1,125
185 1,11
190 1,095
195 1,08
5200 1,065
Bemærkning: Ovenstående værdier er afrundet til 0,01 eller 0,005; dette betyder
dog ikke, at målingerne skal gennemføres med denne nøjagtighed.!B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 15
BILAG VII
RØGTÆTHEDSMÅLEAPP ARATERNES KENDETEGN
1. ANVENDELSESOMRÅDE
I dette bilag er fastlagt de krav, som røgtæthedsmåleapparaterne, der
benyttes til afprøvning i henhold til bilag III og IV , skal opfylde.
2. GRUNDFORSKRIFTER FOR RØGTÆTHEDSMÅLEAPPARATERNE
2.1. Gassen, der skal måles, skal befinde sig i et kammer, hvis inderflader
ikke er reflekterende.
2.2. Lysabsorptionsvejens effektive længde bestemmes under hensyntagen til
eventuel indflydelse fra beskyttelsesanordninger for lyskilden og for
fotocellen. Denne effektive længde angives på apparatet.
2.3. Røgtæthedsmåleapparatet skal have to måleskalaer. Den ene skal vise
absolutte enheder for lysabsorptionen fra 0 til ?(m−1), og den anden
skal være inddelt lineært fra 0 til 100; begge skalaer skal strække sig fra
værdien 0 for total lysgennemgang til skalaernes maksimale værdi fortotal lysspærre.
3. KONSTRUKTIONSFORSKRIFTER
3.1. Generelt
Røgtæthedsmåleapparatet skal være af en sådan beskaffenhed, at
røgkammeret er fyldt med røg af ens forurening, når det anvendes ved
konstante omdrejningstal.
3.2. Røgtæthedsmåleapparatets røgkammer og hus
3.2.1. Parasitisk lysstråling, der falder på fotocellen, og som stammer fra den
indre reflektion eller fra lysspredning, skal være begrænset til etminimum (f. eks. ved, at inderfladerne har en matsort overflade, og ved
passende forholdsregler).
3.2.2. De optiske specifikationer skal sikre, at sprednings- og reflektionsvirk-
ningen tilsammen ikke overskrider én enhed på den lineære skala, når
røgkammeret er fyldt med røg med en absorptionskoefficient på 1,7 m
−1.
3.3. Lyskilde
Lyskilden skal bestå af en glødelampe, hvis farvetemperatur ligger
mellem 2 800 og 3 250° K.
3.4. Modtager
3.4.1. Modtageren skal bestå af en fotocelle, hvis spektrale følsomhed er
tilpasset det menneskelige øjes lysfølsomhedskurve. (Maksimal føl-
somhed inden for området 550/570 nm, mindre end 4 % af dennemaksimale følsomhed under 430 nm og over 680 nm).
3.4.2. Det elektriske kredsløb inklusive viseranordningen skal være af en sådan
art, at fotocellens udgangsstrøm er en linear funktion af intensiteten afdet modtagne lys inden for fotocellens arbejdstemperaturområde.
3.5. Måleskalaer
3.5.1. Ly sa b so r p t i on sko e ff i ci e n t en k b e regn e s e ft e r f o r m l en
Φ¼Φo/C1e/C0kLhvor:
L = lysabsorptionsstrækningens effektive længde,Φ
o= den incidente lysstrøm,
Φ= den emergente lysstrøm.
Kan en røgtæthedsmåleapparattypes effektive længde ikke umiddelbart
bestemmes ud fra dennes geometri, bestemmes den effektive længde L
— enten efter den i punkt 4 beskrevne fremgangsmåde,— eller ved sammenligning med en anden røgtæthedsmåleapparattype,
hvis effektive længde er kendt.!
B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 16
3.5.2. Sammenhængen mellem den lineære skala med inddelingen fra 0 til 100
og absorptionskoefficienten k er givet af formlen
k¼/C01
Lloge1/C0N
100/C18/C19
hvor:
N = en aflæsningsværdi på den lineære skala,
k = den tilsvarende værdi af absorptionskoefficienten.
3.5.3. Røgtæthedsmåleapparatets viseranordning skal gøre det muligt at aflæse
en absorptionskoefficient på 1,7 m−1med en nøjagtighed af 0,025 m−1.
3.6. Indstilling og afprøvning af måleapparatet
3.6.1. Det elektriske kredsløb, der omfatter fotocellen og viserinstrumentet, skal
være justerbart, for at viseren kan nulstilles, når lysstrømmen går gennem
det med ren luft fyldte røgkammer eller et kammer med de sammeegenskaber.
3.6.2. Med slukket lampe og åbent eller lukket elektrisk kredsløb skal
angivelsen på skalaen for absorptionskoefficienten være ?, og når
kredsløbet sluttes igen, skal viseren blive stående ved ?.
3.6.3. Der foretages følgende mellemliggende kontrol: I røgkammeret indføres
et filter, der indeholder en gas med en kendt absorptionskoefficient k, der
målt i henhold til pkt. 3.5.1 ligger mellem 1,6 m
−1og 1,8 m−1. Værdien k
skal være kendt med en nøjagtighed af 0,025 m−1. Kontrollen går ud på at
konstatere, at denne værdi ikke afviger mere end 0,05 m−1fra den på
viserinstrumentet aflæste værdi, når filtret anbringes mellem lyskilde og
fotocelle.
3.7. Røgtæthedsmåleapparatets reaktion
3.7.1. Reaktionstiden for det elektriske målekredsløb, angivet som den tid,
inden for hvilken viseren når 90 % af skalaslutværdien, når enfuldstændig lystæt skærm anbringes foran fotocellen, skal ligge mellem0,9 og 1,1 sekund.
3.7.2. Dæmpningen af det elektriske målekredsløb skal være således, at den
første oversvingning over den endelige konstante angivelse efter hver
pludselig ændring i indgangsværdien (f. eks. indsætning af prøvefiltret)
ikke udgør mere end 4 % af denne værdi i den lineære skalas enheder.
3.7.3. Røgtæthedsmåleapparatets reaktionstid, betinget af fysiske tilstande i
røgkammeret, er den tid, der går mellem begyndelsen af gassensindtrængen i måleapparatet og den fuldstændige fyldning af røgkamme-
ret; den må ikke overskride 0,4 sekunder.
3.7.4. Disse bestemmelser gælder kun for røgtæthedsmåleapparater, der
benyttes til forureningsmålinger ved fri acceleration.
3.8. Trykket af den gas, der skal måles, og af skylleluften
3.8.1. Udstødningsgassens tryk i røgkammeret må ikke afvige mere end 735 Pa
fra det omgivende atmosfæriske tryk.
3.8.2. Tryksvingningerne for den gas, der skal måles, og for skylleluften må
ikke fremkalde større ændring i absorptionskoefficienten end 0,05 m
−1
ved en gas, der skal måles, og som har en absorptionskoefficient på 1,7
m−1.
3.8.3. Røgtæthedsmåleapparatet skal være forsynet med egnede anordninger til
måling af trykket i røgkammeret.
3.8.4. Grænserne for de tilladte tryksvingninger for gassen og skylleluften i
røgkammeret skal angives af apparatets fabrikant.
3.9. Temperatur for den gas, der måles
3.9.1. Gassens temperatur skal på ethvert punkt i røgkammeret ligge mellem
70° C og en maksimal temperatur, der er angivet af røgtæthedsmåle-apparatets fabrikant, således at aflæsningerne inden for dette temperatur-
område ikke svinger mere end 0,1 m
−1, når kammeret er fyldt med en gas,
der har en absorptionskoefficient på 1,7 m−1.
3.9.2. Røgtæthedsmåleapparatet skal være forsynet med egnede anordninger til
temperaturmåling i røgkammeret.!B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 17
4. RØGTÆTHEDSMÅLEAPP ARATETS EFFEKTIVE LÆNGDE L
4.1. Generelt
4.1.1. I nogle typer røgtæthedsmåleapparater har gassen mellem lyskilden og
fotocellen eller mellem de transparente dele, der beskytter lyskilden ogfotocellen, ikke nogen jævn forurening. I sådanne tilfælde er den faktiskelængde L længden for en gassøjle med jævn forurening, der medfører
samme lysabsorption som den, der konstateres, når gassen går normalt
gennem røgtæthedsmåleapparatet.
4.1.2. Den effektive længde af lysabsorptionsstrækningen fås derved, at man
sammenligner aflæsningen N for det normalt arbejdende røgtætheds-
måleapparat med aflæsningen N
o, der er opnået med røgtæthedsmåle-
apparatet ændret således, at prøvegassen fylder en nøjagtigt defineretlængde L
o.
4.1.3. Til korrektion af nulpunktet benyttes hurtigt på hinanden følgende
sammenlignende aflæsninger.
4.2. Fremgangsmåde til bestemmelse af den effektive længde L
4.2.1. Prøvegassen skal være udstødningsgas med konstant røgtæthed eller
absorberende gas, hvis densitet svarer til udstødningsgassens.
4.2.2. For røgtæthedsmåleapparatet bestemmes med nøjagtighed en søjle med
længde L o, der kan fyldes jævnt med prøvegas, og hvis grundflader
tilnærmelsesvis er vinkelret på lysstrålernes retning. Denne længde L omå
ikke afvige væsentligt fra den antagne effektive længde for røgtætheds-
måleapparatet.
4.2.3. Prøvegassens gennemsnitstemperatur i røgkammeret måles.
4.2.4. Om nødvendigt kan der til dæmpning af svingningerne indbygges en
tilstrækkelig stor, kompakt opbygget ekspansionsbeholder i opsamlings-
ledningerne så nær opsamlingssonden som muligt. Også en kølean-
ordning kan indbygges. Indbygningen af ekspansionsbeholderen ogkøleren må ikke medføre, at udstødningsgassens sammensætningpåvirkes i væsentlig grad.
4.2.5. Afprøvningen til bestemmelse af den effektive længde består i, at der
først føres en prøve af prøvegassen gennem det normalt arbejdende
røgtæthedsmåleapparat og derefter gennem det samme apparat, der er
blevet ændret som angivet i pkt. 4.1.2.
4.2.5.1. De af røgtæthedsmåleapparat angivne værdier noteres kontinuerligt under
prøven ved hjælp af en skriver, hvis reaktionstid højst er lig medrøgtæthedsmåleapparatets reaktionstid.
4.2.5.2. Ved normalt arbejdende røgtæthedsmåleapparater er aflæsningen af den
lineære skala værdien N, og aflæsningen af gassens gennemsnit-stemperatur er T
oi kelvin.
4.2.5.3. Ved kendt længde L o, fyldt med samme prøvegas, er aflæsningen af den
lineære skala værdien N o, og aflæsningen af gassens gennemsnit-
stemperatur er T oi kelvin.
4.2.6. Den effektive længde bliver derefter:
L¼LoT
Tolog 1 /C0N
100/C16/C17
log 1 /C0No
100/C16/C17
4.2.7. Prøven skal gentages med mindst 4 prøvegasser, således at den fører til
værdier, der på den lineære skala ligger mellem 20 og 80 medregelmæssige afstande.
4.2.8. Røgtæthedsmåleapparatets effektive længde L er det aritmetiske gennem-
snit af de effektive længder, der fås med hver enkelt af prøvegasserne i
henhold til pkt. 4.2.6.!
B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 18
BILAG VIII
RØGTÆTHEDSMÅLEAPP ARATETS ANBRINGELSE OG
ANVENDELSE
1. ANVENDELSESOMRÅDE
I dette bilag er fastlagt anbringelse og anvendelse af de røgtæthedsmåle-
apparater, der benyttes til afprøvning i henhold til bilag III og IV .
2. DELSTRØMS-RØGTÆTHEDSMÅLEAPP ARAT
2.1. Opbygning til afprøvning ved konstante omdrejningstal
2.1.1. Forholdet mellem arealet af sondens tværsnit og udstødningsrørets
tværsnit skal udgøre mindst 0,05. Det målte modtryk i udstødningsrøretved sondeindgangen må ikke udgøre mere end 735 Pa.
2.1.2. Sonden skal bestå af et rør, hvis forreste ende er åben, og som ligger i
udstødningsrørets eller det eventuelt nødvendige forlængelsesrørs akse.
Den skal befinde sig på et sted, hvor røgens fordeling er tilnærmelsesvis
jævn. For at opfylde dette krav skal sonden placeres så nær udstødnings-rørets ende som muligt eller eventuelt i et forlængelsesrør, således atsondens ende ligger i en retlinjet del, der — når D er udstødningsrørets
diameter ved dets ende — har en længde af mindst 6 D i strømnings-
retningen foran udtagningspunktet og 3 D bag dette punkt. Benyttes etforlængelsesrør, må der ikke kunne indsuges luft på forbindelsesstedet.
2.1.3. Trykket i udstødningsrøret og trykfaldet i udtagningsledningerne skal
være således, at sonden udtager en prøve, der i det væsentlige svarer til en
prøve ved isokinetisk udtagning.
2.1.4. Om nødvendigt kan der til dæmpning af svingningerne indbygges en
tilstrækkelig stor, kompakt opbygget ekspansionsbeholder i opsamlings-ledningen, så nær optagningssonden som muligt. Også en køleanordning
kan indbygges. Udstødningsgassens sammensætning må ikke påvirkes i
væsentlig grad som følge af ekspansionsbeholderens og kølerenskarakter.
2.1.5. Et spjæld eller et andet middel til forøgelse af trykket for den opsamlede
gas kan indbygges i udstødningsrøret bag udtagningssonden i en afstand
fra denne på mindst 3 D i strømningsretningen.
2.1.6. Ledningerne mellem sonde, køleanordning, ekspansionsbeholder (om
nødvendigt) og røgtæthedsmåleapparat skal være så korte som muligt ogopfylde kravene med hensyn til tryk og temperatur i henhold til pkt. 3.8og pkt. 3.9 i bilag VII. Ledningen skal have stigning fra udtagnings-
punktet til røgtæthedsmåleapparatet; skarpe knæk, hvor der kunne samle
sig sod, skal undgås. Har røgtæthedsmåleapparatet ikke nogen shunt(by-pass ventil), skal en sådan indbygges foran dette.
2.1.7. Under afprøvningen skal det sikres, at forskrifterne om trykket (bilag VII,
pkt. 3.8) og forskrifterne om temperaturen i målekammeret (bilag VII,
pkt. 3.9) er opfyldt.
2.2. Anbringelse ved afprøvning under fri acceleration
2.2.1. Forholdet mellem arealet af sondens tværsnit og udstødningsrørets
tværsnit skal udgøre mindst 0,05. Det målte modtryk i udstødningsrøretved sondeindgangen må ikke udgøre mere end 735 Pa.
2.2.2. Sonden skal bestå at et rør, hvis forreste ende er åben, og som ligger i
udstødningsrørets eller det eventuelt nødvendige forlængelsesrørs akse.
Den skal befinde sig på et sted, hvor røgens fordeling er tilnærmelsesvisjævn. For at opfylde dette krav skal sonden være placeret så nærudstødningsrørets ende som muligt eller eventuelt i et forlængelsesrør,
således at sondens ende ligger i en retlinjet del, der — når D er
udstødningsrørets diameter ved dets ende — har en længde af mindst 6 Di strømningsretningen foran udtagningspunktet og 3 D bag dette punkt.Benyttes et forlængelsesrør, må der ikke kunne indsuges luft på
forbindelsesstedet.
2.2.3. Ved prøveudtagningen skal prøvetrykket i røgtæthedsmåleapparatet ved
alle motoromdrejningstal ligge inden for de grænser, som er angivet i pkt.3.8.2 i bilag VII. Dette skal kontrolleres ved konstatering af prøvetrykket
ved tomgang og ved det maksimale omdrejningstal i ubelastet tilstand.
Alt efter røgtæthedsmåleapparatets kendetegn kan prøvetrykket reguleresved en trykformindsker eller et spjæld i udstødningsrøret eller i!
B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 19
forlængelsesrøret. Uafhængigt af fremgangsmåden må det målte modtryk
i udstødningsrøret ved sondeindgangen ikke udgøre mere end 735 Pa.
2.2.4. Forbindelsesledningerne til røgtæthedsmåleapparatet skal være så korte
som muligt. Ledningen skal fra opsamlingspunktet til røgtæthedsmåle-apparatet være stigende; skarpe knæk, hvor der kunne samle sig sod, skalundgås. Der kan foran røgtæthedsmåleapparatet være indbygget en shunt
(by-pass ventil), for at det kan frigøres fra udstødningsstrømmen, når der
ikke foretages måling.
3. FULDSTRØMS-RØGTÆTHEDSMÅLEAPPARAT
For afprøvning både ved konstante omdrejningstal og ved fri acceleration
gælder:
3.1. Forbindelsesledningerne mellem udstødningen og røgtæthedsmåleappara-
tet må ikke give adgang for udefra kommende luft.
3.2. Forbindelsesledningerne til røgtæthedsmåleapparatet skal, som ved
delstrøms-måleapparaterne, være så korte som muligt. Ledningerne skalhave stigning fra udstødningen til måleapparatet; skarpe knæk, hvor der
kunne samle sig sod, skal undgås. Der kan foran røgtæthedsmåleapparatet
være indbygget en shunt (by-pass ventil), for at det kan frigøres fraudstødningsstrømmen, når der ikke foretages måling.
3.3. Det kan desuden være nødvendigt at anbringe en køleanordning foran
røgtæthedsmåleapparatet.!
B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 20
BILAG IX
EKSEMPEL PÅ MARKERING AF DEN KORRIGEREDE VÆRDI AF ABSORPTIONSKOEFFICIENTEN
Ridset angiver, at den korrigerede værdi af absorptionskoefficienten udgør 1,30 m−1.!B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 21
BILAG X
!B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 22
!B1977L0537 — DA — 30.10.1997 — 002.001 — 23