2005X1222 — DA — 06.08.2015 — 001.001

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

►B Kommissionens meddelelse om regler for indsigt i Kommissionens sagsakter i forbindelse med sager efter EF-traktatens artikel 81 og 82, EØS-aftalens artikel 53, 54 og 57 og Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (EØS-relevant tekst) (EUT C 325 af 22.12.2005, s. 7)

Ændret ved:









▼B

Kommissionens meddelelse om regler for indsigt i Kommissionens sagsakter i forbindelse med sager efter EF-traktatens artikel 81 og 82, EØS-aftalens artikel 53, 54 og 57 og Rådets forordning (EF) nr. 139/2004

(2005/C 325/07)

(EØS-relevant tekst)

I. INDLEDNING OG MEDDELELSENS INDHOLD

1. Indsigt i Kommissionens sagsakter er en af de proceduremæssige garantier, der skal sikre anvendelsen af princippet om processuel ligestilling af parterne (i det følgende benævnt »ligestillingsprincippet«), og beskytte retten til kontradiktion. Retten til aktindsigt er fastlagt i artikel 27, stk. 1 og 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 ( 1 ), artikel 15, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 773/2004 (»gennemførelsesforordningen«) ( 2 ), artikel 18, stk. 1 og 3, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (»fusionsforordningen«) ( 3 ) og artikel 17, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 802/2004 (»fusionsgennemførelsesforordningen«) ( 4 ). I henhold til disse bestemmelser skal Kommissionen, inden den træffer beslutning efter artikel 7, 8, 23 og artikel 24, stk. 2, i forordning nr. 1/2003 og artikel 6, stk. 3, artikel 7, stk. 3, artikel 8, stk. 2-6, artikel 14 og 15 i fusionsforordningen give de berørte personer, virksomheder eller virksomhedssammenslutninger lejlighed til at udtale sig om de klagepunkter, der fremføres mod dem, og de skal have ret til indsigt i Kommissionens sagsakter, således at deres ret til kontradiktion respekteres fuldt ud. Denne meddelelse danner grundlag for udøvelsen af den ret, der er fastsat i disse bestemmelser. Den omfattet ikke muligheden for fremlæggelse af dokumenter inden for rammerne af andre procedurer. Meddelelsen foregriber på ingen måde EU-domstolenes fortolkning af de nævnte bestemmelser. Principperne i denne meddelelse finder også anvendelse i forbindelse med Kommissionens håndhævelse af artikel 53, 54 og 57 i EØS-aftalen. ( 5 )

2. Denne særlige ret, der kort er beskrevet ovenfor, adskiller sig fra den almindelige aktindsigt efter forordning nr. 1049/2001 ( 6 ), for hvilken der gælder andre kriterier og undtagelser, og som har et andet formål.

3. Ved udtrykket aktindsigt i denne meddelelse forstås udelukkende aktindsigt for de personer, virksomheder eller virksomhedssammenslutninger, som Kommissionen har rettet en klagepunktsmeddelelse til. Denne meddelelse præciserer, hvem der har aktindsigt i så henseende.

4. Dette udtryk anvendes også i ovennævnte forordninger i forbindelse med klagere og andre implicerede parter. De befinder sig imidlertid i en anden situation end adressaterne for en klagepunktsmeddelelse, og de falder derfor ikke ind under definitionen af aktindsigt i denne meddelelse. Deres situation behandles i et særskilt afsnit i denne meddelelse.

5. Denne meddelelse klarlægger også hvilke oplysninger der gives indsigt i, hvornår aktindsigten finder sted, og hvordan den tilrettelægges.

6. Fra det tidspunkt, hvor denne meddelelse offentliggøres, vil den afløse Kommissionens meddelelse om aktindsigt fra 1997 ( 7 ). Den nye meddelelse tager hensyn til de regler, der finder anvendelse fra den 1. maj 2004, nemlig ovennævnte forordning nr. 1/2003, fusionsforordningen, gennemførelsesforordningen og fusionsgennemførelsesforordningen, samt til ►M1 Afgørelse 2011/695/EU vedtaget af formanden for Europa-Kommissionen den 13. oktober 2011 om høringskonsulentens funktion og kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager ( 8 ). ◄ Den tager også hensyn til EU-domstolenes nyere retspraksis ( 9 ) og den praksis, Kommissionen har udviklet siden vedtagelsen af 1997-meddelelsen.

II. AKTINDSIGTENS RÆKKEVIDDE

A. Hvem har ret til aktindsigt?

7. Aktindsigt i medfør af de i punkt 1 nævnte bestemmelser skal sikre effektiv adgang til at udøve retten til kontradiktion i forbindelse med Kommissionens klagepunkter. Både i sager efter EF-traktatens artikel 81 og 82 og i sager efter fusionsforordningen gives med dette formål de personer, virksomheder eller virksomhedssammenslutninger ( 10 ) (i det følgende »parterne«), som Kommissionen har rettet sine klagepunkter til, aktindsigt, hvis de anmoder derom ( 11 ).

B. I hvilke dokumenter gives der aktindsigt?

1. Indholdet i Kommissionens sagsakter

8. »Kommissionens sagsakter« i en konkurrencesag (i det følgende benævnt »sagsakterne«) består af samtlige dokumenter ( 12 ), som Kommissionens generaldirektorat for konkurrence har fremskaffet, udarbejdet og/eller samlet i løbet af dens undersøgelse.

▼M1

9. Under konkurrenceundersøgelser indsamler Kommissionen en række dokumenter, hvoraf nogle efter en nærmere undersøgelse kan vise sig ikke at have nogen tilknytning til den pågældende sags genstand ( 13 ). Sådanne dokumenter kan returneres til den virksomhed, fra hvilken de blev fremskaffet. Efter deres returnering indgår de ikke længere i sagsakterne.

▼B

2. Dokumenter med aktindsigt

10. Parterne skal kunne gøre sig bekendt med oplysningerne i Kommissionens sagsakter, så de på dette grundlag kan udtale sig om de foreløbige konklusioner, Kommissionen har draget i sine klagepunkter. De vil med henblik herpå få indsigt i alle dokumenter i Kommissionens sagsakter, som defineret i punkt 8, med undtagelse af interne dokumenter, andre virksomheders forretningshemmeligheder eller andre fortrolige oplysninger ( 14 ).

11. Der gives også indsigt i resultaterne af en undersøgelse, der er bestilt som led i proceduren, samt i undersøgelseskommissoriet og -metoderne. Det kan dog være nødvendigt at træffe foranstaltninger for at beskytte intellektuelle ejendomsrettigheder.

3. Dokumenter undtaget fra aktindsigt

3.1. Interne dokumenter

3.1.1 Generelle principper

12. Interne dokumenter kan hverken være belastende eller diskulperende ( 15 ). De indgår ikke i det bevismateriale, som Kommissionen kan anvende ved sin vurdering af en sag. Parterne vil derfor ikke få adgang til interne dokumenter i Kommissionens sagsakter ( 16 ). Da de interne dokumenter ikke har nogen bevismæssig værdi, påvirker denne begrænsning i aktindsigten ikke parternes udøvelse af retten til kontradiktion ( 17 ).

13. Kommissionens tjenestegrene er ikke forpligtede til at udarbejde referat af møder ( 18 ) med nogen person eller virksomhed. Hvis Kommissionen vælger at tage notater af sådanne møder, udgør disse dokumenter Kommissionens egen fortolkning af, hvad der blev sagt på møderne, og de klassificeres derfor som interne dokumenter. Hvis den pågældende person eller virksomhed imidlertid har godkendt referatet, vil der være aktindsigt i det, efter at forretningshemmeligheder eller andre fortrolige oplysninger er udeladt. Sådanne godkendte referater udgør en del af det bevismateriale, som Kommissionen kan henholde sig til i forbindelse med vurderingen af en sag. ( 19 )

14. I forbindelse med en undersøgelse, der er bestilt som led i proceduren, vil korrespondance mellem Kommissionen og kontrahenten om evaluering af kontrahentens arbejde eller om finansielle aspekter ved undersøgelsen blive betragtet som interne dokumenter og som følge deraf ikke være omfattet af aktindsigten.

3.1.2 Korrespondance med andre offentlige myndigheder

15. En særlig form for interne dokumenter er Kommissionens korrespondance med andre offentlige myndigheder og de interne dokumenter, den modtager fra sådanne myndigheder (hvad enten der er tale om myndighederne i EU-medlemsstater (»medlemsstaterne«) eller i tredjelande). Som eksempler på sådanne dokumenter undtaget fra aktindsigt skal nævnes: — korrespondance mellem Kommissionen og medlemsstaternes konkurrencemyndigheder eller mellem sidstnævnte indbyrdes ( 20 ) — korrespondance mellem Kommissionen og andre offentlige myndigheder i medlemsstaterne ( 21 ) — korrespondance mellem Kommissionen, EFTA-Tilsynsmyndigheden og de offentlige myndigheder i EFTA-staterne ( 22 ) — korrespondance mellem Kommissionen og de offentlige myndigheder i tredjelande, herunder deres konkurrencemyndigheder, især når EU og et tredjeland har indgået en aftale om, at udvekslede oplysninger skal behandles fortroligt ( 23 ).

16. Under ganske særlige omstændigheder gives der indsigt i dokumenter, som stammer fra medlemsstaterne, EFTA-Tilsynsmyndigheden eller EFTA-staterne, efter at eventuelle forretningshemmeligheder eller andre fortrolige oplysninger er udeladt. Inden gives aktindsigt, hører Kommissionen det organ, der har forelagt dokumentet, med henblik på identifikation af forretningshemmeligheder eller andre fortrolige oplysninger. Dette er tilfældet, når dokumenter, der stammer fra medlemsstaterne, indeholder anklager mod parterne, som Kommissionen skal undersøge, eller indgår i bevismaterialet i undersøgelsesproceduren på samme måde som dokumenter, der er indhentet hos private. Disse betragtninger gør sig navnlig gældende med hensyn til: — dokumenter og oplysninger, som udveksles i henhold til artikel 12 i forordning nr. 1/2003, og oplysninger, der meddeles Kommissionen i henhold til artikel 18, stk. 6, i forordning nr. 1/2003; — klager fra en medlemsstat i henhold til artikel 7, stk. 2, i forordning nr. 1/2003. Der gives ligeledes indsigt i dokumenter, der stammer fra medlemsstaterne eller EFTA-Tilsynsmyndigheden, i det omfang de er relevante for parternes kontradiktion i henseende til Kommissionens udøvelse af sin kompetence ( 24 ).

3.2. Fortrolige oplysninger

17. Kommissionens sagsakter kan også omfatte dokumenter, som indeholder to informationskategorier, nemlig forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger, hvori aktindsigten kan være helt eller delvis begrænset ( 25 ). Hvor det er muligt, gives der indsigt i ikke-fortrolige versioner af de originale oplysninger. Når fortrolighed kun kan sikres ved at udarbejde et resumé af de relevante oplysninger, gives der indsigt i et sådant resumé. Alle andre dokumenter er tilgængelige i deres originale form.

3.2.1 Forretningshemmeligheder

18. Når videregivelse af oplysninger om en virksomheds forretningsaktiviteter kan påføre den pågældende virksomhed alvorlig skade, betragtes disse oplysninger som forretningshemmeligheder ( 26 ). Som eksempel på oplysninger, der kan betragtes som forretningshemmeligheder, kan nævnes: tekniske og/eller finansielle oplysninger om en virksomheds knowhow, omkostningsvurderingsmetoder, produktionshemmeligheder og -processer, leveringskilder, producerede og afsatte mængder, markedsandele, kunde- og forhandlerlister, markedsføringsplaner, omkostnings- og prisstruktur samt salgsstrategi.

3.2.2 Andre fortrolige oplysninger

19. Kategorien »andre fortrolige oplysninger« omfatter andre oplysninger end forretningshemmeligheder, der kan betragtes som fortrolige, fordi udbredelsen af dem ville skade en person eller en virksomhed betydeligt. Afhængigt af de konkrete omstændigheder i hver enkelt sag kan dette gælde for oplysninger fra tredjemand om virksomheder, der er i stand til at lægge et betydeligt økonomisk eller kommercielt pres på deres konkurrenter, handelspartnere, kunder eller leverandører. EU-domstolene har fastslået, at det er lovligt at afslå at vise sådanne virksomheder bestemte breve fra deres kunder, fordi dette let vil kunne udsætte disse kunder for risiko for repressalier ( 27 ). Begrebet »andre fortrolige oplysninger« kan derfor omfatte oplysninger, der vil kunne give parterne mulighed for at identificere klagerne eller andre udenforstående parter i tilfælde, hvor disse måtte have et berettiget ønske om at være anonyme.

20. Kategorien »andre fortrolige oplysninger« omfatter også militære hemmeligheder.

3.2.3 Kriterier for godkendelse af anmodninger om fortrolig behandling

21. Oplysningerne vil blive klassificeret som fortrolige, når den pågældende person eller virksomhed har fremsat anmodning derom, og anmodningen er blevet imødekommet af Kommissionen ( 28 ).

22. Anmodninger om fortrolig behandling skal vedrøre oplysninger, som falder ind under ovennævnte beskrivelse af forretningshemmeligheder eller andre fortrolige oplysninger, og skal begrundes ( 29 ). Anmodninger om fortrolig behandling kan normalt kun gælde oplysninger, som Kommissionen har indhentet hos den samme person eller virksomhed, men ikke oplysninger fra enhver anden kilde.

23. Virksomhedsoplysninger, som allerede er kendt uden for den pågældende virksomhed (i tilfælde af en koncern uden for koncernen) eller uden for den sammenslutning, som virksomheden har givet oplysningerne, betragtes normalt ikke som fortrolige ( 30 ). Oplysninger, der har mistet deres kommercielle betydning, f.eks. på grund af den tid, der er gået, kan ikke længere betragtes som fortrolige. Generelt betragter Kommissionen ikke oplysninger om parternes omsætning, salg, markedsandele og tilsvarende oplysninger som fortrolige, hvis de er mere end fem år gamle ( 31 ).

24. I sager efter traktatens artikel 81 og 82 vil det forhold, at en oplysning betragtes som fortrolig, ikke være til hinder for, at den kan videregives, hvis den er nødvendig for at bevise en påstået overtrædelse (»belastende dokument«), eller kunne være nødvendig for at frikende en part (»diskulperende dokument«). I dette tilfælde kan behovet for at beskytte parternes ret til kontradiktion ved at give videst mulig indsigt i Kommissionens sagsakter opveje behovet for at beskytte andre parters fortrolige oplysninger ( 32 ). Det er op til Kommissionen at vurdere, om disse omstændigheder gør sig gældende i en konkret situation. Dette forudsætter, at der foretages en vurdering af alle relevante elementer, herunder: — hvor relevante oplysningerne er for afgørelse af, om der foreligger en overtrædelse, samt deres bevismæssige værdi — om oplysningerne er nødvendige — hvor følsomme de er (i hvilket omfang kan videregivelse af oplysningerne skade den pågældende persons eller virksomheds interesser) — hvor alvorlig den påståede overtrædelse ser ud til at være. Tilsvarende betragtninger gør sig gældende for sager efter fusionsforordningen, når Kommissionen betragter videregivelse af oplysninger som nødvendige for sagsbehandlingen ( 33 ).

25. Når Kommissionen agter at videregive oplysninger, skal den pågældende person eller virksomhed have lejlighed til at fremlægge en ikke-fortrolig version af de dokumenter, hvori oplysningerne findes, forudsat at de har samme bevismæssige værdi som de originale dokumenter ( 34 ).

C. Hvornår gives der aktindsigt?

26. Parterne har ingen ret til aktindsigt, før de har modtaget Kommissionens klagepunktsmeddelelse i medfør af de i punkt 1 nævnte bestemmelser.

1. I sager efter traktatens artikel 81 og 82 (i det følgende benævnt kartelsager)

27. Der gives aktindsigt efter anmodning og normalt en enkelt gang, efter at Kommissionen har meddelt parterne sine klagepunkter, for at sikre ligestillingsprincippet og beskytte parternes ret til kontradiktion. Normalt gives der derfor ikke adgang til andre parters svar på Kommissionens klagepunkter. En part dog få adgang til dokumenter, der er modtaget efter fremsendelsen af klagepunktsmeddelelsen, på senere trin i sagsbehandlingen, hvis disse dokumenter kan indeholde nye beviser — af belastende eller diskulperende art — vedrørende de påstande, der er fremført mod den pågældende part i Kommissionens klagepunktsmeddelelse. Dette gælder navnlig, såfremt Kommissionen har til hensigt at påberåbe sig nye beviser ( 35 ).

2. I sager efter fusionsforordningen

28. I henhold til fusionsforordningens artikel 18, stk. 1 og 3, og fusionsgennemførelsesforordningens artikel 17, stk. 1, får de anmeldende parter efter anmodning indsigt i Kommissionens sagsakter på hvert trin i sagsbehandlingen efter meddelelsen af Kommissionens klagepunkter og indtil høringen af det rådgivende udvalg. Denne meddelelse vedrører derimod ikke muligheden for fremlæggelse af dokumenter inden Kommissionen fremsætter sine klagepunkter til virksomheder efter fusionsforordningen ( 36 ).

III. SÆRLIGE SPØRGSMÅL VEDRØRENDE KLAGERE OG ANDRE IMPLICEREDE PARTER

29. Denne del behandler de situationer, hvor Kommissionen kan eller skal give klagerne i kartelsager og andre implicerede parter i fusionssager indsigt i bestemte dokumenter i sine sagsakter. Uanset ordlyden i gennemførelsesforordningerne på kartel- og fusionsområdet ( 37 ) er disse to situationer forskellige — med hensyn til omfang, tidspunkt og rettigheder — fra aktindsigt som defineret tidligere i denne meddelelse.

A. Fremlæggelse af dokumenter for klagere i kartelsager

30. Førsteinstansretten har fastslået ( 38 ), at klagere ikke har de samme rettigheder og garantier som de parter, undersøgelsen omfatter. I modsætning til parterne kan klagerne derfor ikke påberåbe sig ret til aktindsigt.

31. En klager, som i henhold til gennemførelsesforordningens artikel 7, stk. 1, er blevet underrettet om, at Kommissionen vil afvise klagen ( 39 ), kan dog kræve adgang til de dokumenter, som Kommissionen har lagt til grund for sin foreløbige vurdering ( 40 ). Klageren vil få adgang til sådanne dokumenter én gang efter fremsendelsen af det brev, hvorved klageren underrettes om, at Kommissionen har til hensigt at afvise klagen.

32. Klagere har ikke ret til at få indsigt i forretningshemmeligheder eller andre fortrolige oplysninger, som Kommissionen har fremskaffet i forbindelse med sin undersøgelse ( 41 ).

B. Fremlæggelse af dokumenter for andre implicerede parter i fusionssager

33. I henhold til fusionsgennemførelsesforordningens artikel 17, stk. 2, skal andre implicerede parter, der er blevet underrettet om klagepunkterne, hvis de anmoder derom også have indsigt i sagens akter i det omfang, det er nødvendigt for deres udarbejdelse af bemærkninger.

34. Disse andre implicerede parter er andre parter i den planlagte fusion end de anmeldende parter, såsom sælgeren og den virksomhed, der søges overtaget ( 42 ).

IV. TILRETTELÆGGELSE AF AKTINDSIGTEN

A. Forberedende procedure

35. Enhver, der fremsætter oplysninger eller bemærkninger i en af nedenstående situationer, eller senere giver Kommissionen yderligere oplysninger som led i samme procedure, har pligt til klart at angive, hvilket materiale vedkommende betragter som fortroligt, give en begrundelse herfor og udlevere en særskilt version, der ikke er fortrolig, inden den frist, Kommissionen har fastsat for fremsættelse af bemærkninger ( 43 ): a) I kartelsager — en part, som Kommissionen har rettet en klagepunktsmeddelelse til, og som fremsætter bemærkninger til klagepunkterne ( 44 ) — en klager, der fremsætter sine bemærkninger til Kommissionens klagepunktsmeddelelse ( 45 ) — andre fysiske eller juridiske personer, som anmoder om at blive hørt og godtgør en tilstrækkelig interesse, eller som Kommissionen opfordrer til at fremsætte bemærkninger, og som fremsætter skriftlige bemærkninger eller udtalelser sig under en mundtlig høring ( 46 ) — en klager, der fremsætter bemærkninger til et brev, hvorved Kommissionen har underrettet den pågældende om, at den agter at afvise klagen ( 47 ). b) I fusionssager — anmeldende parter eller andre implicerede parter, der udtaler sig om klagepunkter, som Kommissionen har vedtaget med henblik på at træffe en beslutning vedrørende en anmodning om dispensation for udsættelse af en fusions gennemførelse, som er til ugunst for en eller flere af disse parter, eller om en foreløbig beslutning, der er vedtaget i sagen ( 48 ) — anmeldende parter, som Kommissionen har rettet en klagepunktsmeddelelse til, andre implicerede parter, der er blevet underrettet om disse klagepunkter, eller parter, som Kommissionen har rettet en klagepunktsmeddelelse til med henblik på at pålægge dem en bøde eller tvangsbøde — når de fremsætter bemærkninger til klagepunkterne ( 49 ) — tredjemand, der anmoder om at blive hørt, eller andre fysiske eller juridiske personer, som Kommissionen har opfordret til at fremsætte bemærkninger — når de fremsætter skriftlige bemærkninger eller udtaler sig under en mundtlig høring ( 50 ) — alle, der fremsætter oplysninger i henhold til fusionsforordningens artikel 11.

36. Desuden kan Kommissionen kræve, at virksomheder ( 51 ) i alle tilfælde, hvor de fremlægger eller har fremlagt dokumenter, angiver, hvilke dokumenter eller dele deraf de anser for at indeholde forretningshemmeligheder eller andre fortrolige oplysninger, der tilhører dem, og angiver, over for hvilke virksomheder disse dokumenter skal betragtes om fortrolige ( 52 ).

37. Med henblik på hurtig behandling af anmodninger om fortrolig behandling, som anført i punkt 36 ovenfor, kan Kommissionen fastsætte en frist, inden for hvilken virksomhederne skal: (i) dokumentere deres anmodning om fortrolig behandling med hensyn til hvert enkelt dokument eller en del af et dokument, (ii) forelægge Kommissionen en version af dokumenterne, der ikke er fortrolig, og hvor de fortrolige passager er udeladt ( 53 ). I kartelsager skal de pågældende virksomheder også inden for den fastsatte tidsfrist give en kortfattet beskrivelse af hver af de udeladte oplysninger ( 54 ).

38. De versioner, der ikke er fortrolige, og beskrivelserne af de udeladte oplysninger skal udarbejdes således, at alle parter med ret til aktindsigt kan afgøre, om de udeladte oplysninger vil være relevante for deres forsvar, og om der derfor er tilstrækkelig grund til at anmode Kommissionen om indsigt i de oplysninger, der kræves behandlet fortroligt.

B. Behandling af fortrolige oplysninger

39. Hvis virksomhederne i kartelsager ikke opfylder bestemmelserne i punkt 35-37 ovenfor, kan Kommissionen gå ud fra, at de pågældende dokumenter eller udtalelser ikke indeholder fortrolige oplysninger ( 55 ). Den kan derfor antage, at virksomheden ikke har noget at indvende mod, at der gives indsigt i de pågældende dokumenter eller udtalelser i deres helhed.

40. Hvis den pågældende person eller virksomhed opfylder betingelserne i punkt 35-37 ovenfor, såfremt de finder anvendelse, vil Kommissionen i både kartel- og fusionssager: — enten foreløbigt godkende anmodningerne, som forekommer berettigede, eller — meddele den pågældende person eller virksomhed, at den er helt eller delvis uenig i anmodningen om fortrolig behandling, når det er åbenlyst, at anmodningen ikke er berettiget.

41. Kommissionen kan på et senere tidspunkt helt eller delvist ændre sin foreløbige godkendelse af anmodningen om fortrolig behandling.

42. Når Generaldirektoratet for Konkurrence ikke kan godkende anmodningen om fortrolig behandling fra begyndelsen eller finder, at den foreløbige godkendelse af anmodningen om fortrolig behandling bør ændres, og derfor agter at videregive oplysningerne, vil det give den pågældende person eller virksomhed lejlighed til at udtale sig. I så fald vil Generaldirektoratet for Konkurrence underrette personen eller virksomheden skriftligt om planerne om at videregive oplysningerne med en begrundelse derfor og give dem en frist til skriftligt at fremsætte bemærkninger. Hvis der stadig er uenighed om anmodningen om fortrolig behandling, efter at der er fremsat bemærkninger, vil sagen blive behandlet af høringskonsulenten i henhold til de gældende regler for høringskonsulentens kompetenceområde ( 56 ).

43. Når der er risiko for, at en virksomhed, der vil kunne lægge et betydeligt økonomisk eller kommercielt pres på sine konkurrenter, handelspartnere, kunder eller leverandører, vil gennemføre repressalier over for disse som følge af deres samarbejde under Kommissionens undersøgelse ( 57 ), vil Kommissionen beskytte de pågældendes anonymitet ved at give indsigt i et resumé af de pågældende svar eller i en ikke-fortrolig version af dem ( 58 ). Anmodninger om anonymitet i sådanne situationer og anmodninger om anonymitet i henhold til punkt 81 i Kommissionens meddelelse om behandling af klager ( 59 ) vil blive behandlet efter punkt 40-42 ovenfor.

C. Hvordan gives der aktindsigt?

44. Kommissionen kan beslutte, at der skal gives aktindsigt på en af følgende måder, idet der tages hensyn til parternes tekniske muligheder: — ved hjælp af en cd-rom eller ethvert andet elektronisk lagringsmedium, der måtte blive tilgængeligt i fremtiden — ved papirkopier af dokumenter med aktindsigt, som fremsendes med posten — ved en opfordring til i Kommissionens lokaler at gennemse de dokumenter, som de har aktindsigt i. Kommissionen kan vælge at kombinere disse metoder.

45. For at gøre aktindsigten lettere vil parterne modtage en udtømmende dokumentfortegnelse over indholdet i Kommissionens sagsakter, som defineret i punkt 8 ovenfor.

46. Der gives aktindsigt i bevismaterialet i Kommissionens sagsakter i dets oprindelige form. Kommissionen har ingen pligt til at udlevere en oversættelse af dokumenterne i sine sagsakter ( 60 ).

47. Hvis en part, efter at have fået aktindsigt, mener, at den af hensyn til sit forsvar behøver kendskab til bestemte oplysninger, som den ikke har indsigt i, kan den forelægge Kommissionen en begrundet anmodning derom. Hvis Generaldirektoratet for Konkurrences tjenestegrene ikke kan efterkomme anmodningen og den pågældende part ikke er enig i dette standpunkt, træffer høringskonsulenten afgørelse herom i overensstemmelse med de gældende regler for høringskonsulentens kompetenceområde ( 61 ).

▼M1

48. Aktindsigt i henhold til denne meddelelse er betinget af, at de oplysninger, der opnås derved, kun benyttes i forbindelse med retssager eller administrative procedurer vedrørende anvendelsen af de EU's konkurrenceregler ( 62 ). Brug af disse oplysninger i strid med de begrænsninger, der er fastsat i artikel 16a i forordning (EF) nr. 773/2004, kan i visse tilfælde straffes efter national ret ( 63 ). Hvis oplysningerne anvendes til et andet formål eller i strid med de ovennævnte begrænsninger med en udenforstående advokats medvirken, kan Kommissionen indberette sagen for det advokatsamfund, den pågældende advokat tilhører, med henblik på rejsning af en disciplinærsag.

▼B

49. Med undtagelse af punkt 45 og 47 gælder del C ligeledes for aktindsigt for klagere (i kartelsager) og for andre implicerede parter (i fusionssager).