2015R0104 — DA — 01.01.2016 — 004.001

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

Ændret ved:





Berigtiget ved:









▼B

RÅDETS FORORDNING (EU) 2015/104

af 19. januar 2015

om fastsættelse for 2015 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande, om ændring af forordning (EU) nr. 43/2014 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 779/2014







RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) I traktatens artikel 43, stk. 3, fastsættes det, at Rådet på forslag af Kommissionen skal vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder. (2) Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 ( 1 ) skal der vedtages bevarelsesforanstaltninger under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder, hvor relevant, rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) og andre rådgivende organer, samt i lyset af enhver rådgivning fra de rådgivende råd. (3) Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger, der tager sigte på fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder, herunder visse funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. I overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2014 skal fiskerimulighederne fastsættes i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål som fastsat i nævnte forordnings artikel 2, stk. 2. I overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, i nævnte forordning skal fiskerimulighederne tildeles medlemsstaterne på en sådan måde, at de enkelte medlemsstater sikres relativ stabilitet i fiskeriet efter de enkelte bestande eller i de enkelte fiskerier. (4) De samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) bør derfor i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes på grundlag af foreliggende videnskabelig rådgivning og under hensyntagen til biologiske og samfundsøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og på baggrund af de holdninger, som er kommet til udtryk under høringen af interesseparter, herunder på møder med de berørte rådgivende råd. (5) Landingsforpligtelsen i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 indføres særskilt for de enkelte fiskerier. I den region, der er omfattet af nærværende forordning, gælder det, at når et fiskeri er omfattet af landingsforpligtelsen, skal alle arter i det pågældende fiskeri, som er underlagt fangstbegrænsninger, landes. Fra den 1. januar 2015 gælder landingsforpligtelsen for fiskeri efter små pelagiske arter (dvs. fiskeri efter makrel, sild, hestemakrel, blåhvilling, havgalt, ansjos, guldlaks, sardin og brisling), fiskeri efter store pelagiske arter (dvs. fiskeri efter almindelig tun, sværdfisk, hvid tun, storøjet tun, blå og hvid marlin) og fiskeri til industriformål (f.eks. fiskeri efter lodde, tobis og sperling). Artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsætter, at når der indføres landingsforpligtelse for en fiskebestand, skal fiskerimulighederne fastsættes under hensyntagen til, at de i stedet for at afspejle landingerne nu skal afspejle fangsterne. (6) Visse TAC'er for bestande af Elasmobranchii (hajer og rokker) har i flere år været sat til 0 med en dertil knyttet forpligtelse om straks at genudsætte fangster af sådanne arter. Grunden til denne særbehandling er, at disse bestandes bevarelsesstatus er meget dårlig, og at udsmid ikke har øget fiskeridødeligheden for disse arter, fordi de har en høj overlevelsesrate; udsmid anses for at være gavnligt for bevarelsen af disse arter. Fra den 1. januar 2015 vil fangster af disse arter i pelagisk fiskeri skulle landes, medmindre de er omfattet af en af undtagelserne fra landingsforpligtelsen i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013. I henhold til artikel 15, stk. 4, litra a), i nævnte forordning kan sådanne undtagelser anvendes på arter, som ikke må befiskes, og som er identificeret som sådanne i en EU-retsakt, der er vedtaget inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik. Det bør derfor forbydes at fiske efter disse arter i de pågældende områder. (7) I de seneste år er TAC'en for ansjos i Biscayabugten blevet fastsat i en særskilt forordning om fiskerimuligheder, som anvendes fra den 1. juli til den 30. juni det følgende år. I 2014 konkluderede STECF, at en ændring af forvaltningsperioden, således at den følger kalenderåret (januar-december) vil reducere de bevarelsesmæssige risici for denne bestand betydeligt. Det fremgik af samrådene med Spanien, Frankrig og Det Rådgivende Råd for de Sydvestlige Farvande (SWWAC), at den ændring, som STECF har foreslået, anses for at være positiv. Forordning (EU) nr. 779/2014 ( 2 ) bør derfor ophæves, og der bør i nærværende forordning fastsættes en ny TAC for ansjosbestanden i Biscayabugten for 2015. (8) I henhold til artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 bør TAC'erne for bestande, der er omfattet af flerårige planer, desuden fastsættes i overensstemmelse med reglerne i disse planer. TAC'erne for bestandene af sydlig kulmule og jomfruhummer, tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal, rødspætte og tunge i Nordsøen, sild i farvandene vest for Skotland, torsk i Kattegat, farvandene vest for Skotland, Det Irske Hav, Nordsøen, Skagerrak og den østlige del af Den Engelske Kanal og almindelig tun i den østlige del af Atlanterhavet og Middelhavet bør derfor fastsættes i overensstemmelse med reglerne i Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005 ( 3 ), (EF) nr. 509/2007 ( 4 ), (EF) nr. 676/2007 ( 5 ), (EF) nr. 1300/2008 ( 6 ), (EF) nr. 1342/2008 ( 7 ) (»torskeplanen«) og (EF) nr. 302/2009 ( 8 ). (9) Hvad angår den nordlige kulmulebestand (Rådets forordning (EF) nr. 811/2004 ( 9 )) og tungebestanden i Biscayabugten (Rådets forordning (EF) nr. 388/2006 ( 10 )), er minimumsmålene i de relevante forvaltnings- og genopretningsplaner nået, og den videnskabelige rådgivning bør derfor følges for henholdsvis at nå eller fastholde, alt efter hvad der er relevant, TAC'erne på det niveau, der giver det maksimale bæredygtige udbytte. (10) For bestande, som der ikke foreligger tilstrækkelige eller pålidelige data for med henblik på udarbejdelse af størrelsesoverslag, bør forvaltningsforanstaltningerne og TAC-niveauerne følge forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 8), i forordning (EF) nr. 1380/2013, samtidig med at der tages hensyn til bestandsspecifikke faktorer, herunder især tilgængelige oplysninger om tendenser for bestande og betragtninger vedrørende blandet fiskeri. (11) Ved forordning (EF) nr. 847/96 ( 11 ) indføres der supplerende betingelser for forvaltningen af TAC fra år til år, herunder i artikel 3 og 4 fleksibilitetsbestemmelser gældende for bestande, der er omfattet af henholdsvis en præventiv eller en analytisk TAC. I henhold til nævnte forordnings artikel 2 skal Rådet i forbindelse med fastsættelsen af TAC'er navnlig på grundlag af bestandenes biologiske tilstand beslutte, hvilke bestande der ikke skal være omfattet af artikel 3 og 4. Der er for nylig ved artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 indført endnu en fleksibilitetsmekanisme for alle fangster, der er omfattet af landingsforpligtelsen. For at undgå overdreven anvendelse af fleksibilitetsbestemmelserne, hvilket ville undergrave den fælles fiskeripolitiks bevarelsesmål, og for at hindre skadelig indvirkning på bestandenes biologiske tilstand, kan artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 derfor kun finde anvendelse, hvis medlemsstaterne ikke gør brug af den årlige fleksibilitet, der er fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 (12) I overensstemmelse med resultatet af samrådene mellem Unionen og Norge kan Unionen tillade EU-fartøjer at fiske efter dybvandsreje i område IIIa med op til 10 % ud over den kvote, der er til Unionens rådighed, forudsat at kvoter, der anvendes ud over den kvote, der er til Unionens rådighed, fratrækkes i kvoten for 2015. Det vil være hensigtsmæssigt at give mulighed for en vis fleksibilitet i fastsættelsen af disse fiskerimuligheder for at sikre EU-fartøjer lige muligheder ved at give de berørte medlemsstater mulighed for at anvende en fleksibilitetskvote. Forordning (EU) nr. 43/2014 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. (13) Hvis en TAC for en bestand tildeles én medlemsstat, bør den berørte medlemsstat bemyndiges i henhold til artikel 2, stk. 1, i traktaten til at fastlægge niveauet for denne TAC. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at den berørte medlemsstat ved fastlæggelsen af niveauet for TAC'en handler i fuld overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik. (14) Den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2015 bør fastsættes i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 2166/2005, artikel 5 i forordning (EF) nr. 509/2007, artikel 9 i forordning (EF) nr. 676/2007, artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 1342/2008 og artikel 5 og 9 i forordning (EF) nr. 302/2009 under hensyntagen til Rådets forordning (EF) nr. 754/2009 ( 12 ). (15) På baggrund af den seneste videnskabelige rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og i overensstemmelse med de internationale tilsagn inden for rammerne af konventionen om fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) er det nødvendigt at begrænse fiskeriet efter visse dybhavsarter. (16) For visse arter, såsom bestemte hajarter, vil selv et begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor begrænses helt i form af et generelt forbud mod fiskeri efter sådanne arter. (17) På den 11. konference mellem parterne i konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr, som blev afholdt den 3.-9. november 2014 i Quito, blev en række arter tilføjet til konventionens lister over beskyttede arter i tillæg I og II til konventionen med virkning fra den 8. februar 2015. Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre beskyttelse af disse arter i forhold til EU-fartøjer, der fisker i alle farvande og i forhold til tredjelandsfartøjer, der fisker i Unionens farvande. (18) De fiskerimuligheder for EU-fartøjer, der fastsættes ved nærværende forordning, skal udnyttes i henhold til forordning (EF) nr. 1224/2009 ( 13 ), særlig nævnte forordnings artikel 33 og 34 om registrering af fangster og fiskeriindsats og om indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. De koder, som medlemsstaterne skal benytte til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning, bør derfor fastsættes. (19) For visse TAC'er bør det være muligt for medlemsstaterne at give fartøjer, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, yderligere tildelinger. Formålet med disse afprøvninger er at teste en fangstkvoteordning i et fiskeri, der endnu ikke er omfattet af landingsforpligtelsen i forordning (EU) nr. 1380/2013, dvs. en ordning, som foreskriver, at alle fangster bør landes og trækkes fra kvoterne med henblik på at undgå udsmid og det deraf følgende spild af ellers brugbare fiskeressourcer. Ukontrolleret udsmid af fisk udgør en trussel mod den langsigtede bæredygtighed af fisk som et offentligt gode og dermed mod den fælles fiskeripolitiks mål. Derimod giver fangstkvoteordninger i sig selv fiskerne et incitament til at gøre deres fiskeri så selektivt som muligt. Med henblik på at overvåge overholdelsen af de betingelser som afprøvninger af fuldt dokumenteret fiskeri er omfattet af, bør medlemsstaterne sørge for detaljeret og nøjagtig dokumentation for alle fangstrejser samt tilstrækkelig kapacitet og midler, såsom observatører, kameraovervågning (CCTV), osv. Medlemsstaterne bør i den forbindelse overholde effektivitets- og proportionalitetsprincippet. Ved anvendelsen af CCTV-systemer bør kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF ( 14 ) overholdes. (20) For at sikre, at afprøvningen af fuldt dokumenteret fiskeri resulterer i en retvisende vurdering af, hvorvidt det ved hjælp af fangstkvoteordninger er muligt at kontrollere den absolutte fiskeridødelighed for de berørte bestande, bør alle fisk, der fanges i dette fiskeri, herunder også fisk, som ikke opfylder mindstemålet, trækkes fra det deltagende fartøjs samlede tildeling, og fiskeriet bør ophøre, når det pågældende fartøj har udnyttet den samlede tildeling fuldt ud. Det bør også kun være tilladt at overdrage tildelinger mellem fartøjer, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, og fartøjer, der ikke deltager heri, hvis det kan godtgøres, at udsmid fra fartøjer, der ikke deltager heri, ikke øges. (21) Ifølge rådgivningen fra ICES bør der opretholdes en særlig ordning for forvaltning af tobis i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV. Eftersom ICES-rådgivningen først forventes at foreligge i februar 2015, bør TAC'er og kvoter midlertidigt fastsættes til nul, indtil denne rådgivning er tilgængelig. (22) For at sikre fuld udnyttelse af fiskerimulighederne er det hensigtsmæssigt at give mulighed for gennemførelse af en fleksibel ordning mellem visse af TAC-områderne for så vidt angår den samme biologiske bestand. (23) Unionen har i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i aftalerne eller protokollerne om fiskeriforbindelserne med Norge ( 15 ) og Færøerne ( 16 ), holdt samråd om fiskerirettigheder med disse partnere. I overensstemmelse med proceduren i aftalen og protokollen om fiskeriforbindelserne med Grønland ( 17 ) har Den Blandede Komité fastsat niveauet for Unionens fiskerimuligheder i grønlandske farvande i 2015. Det er derfor nødvendigt at indarbejde disse fiskerimuligheder i denne forordning. (24) På det årlige møde i 2014 vedtog NEAFC en bevarelsesforanstaltning for bestanden af rødfisk i Irmingerhavet om fastsættelse af TAC'er og kvoter for 2015 for de kontraherende parter, herunder Unionen. Endvidere vil konsultationerne mellem kyststaterne i NEAFC fortsætte i 2015 om fiskerimulighederne for atlantoskandisk sild i det pågældende år. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte foreløbige fangstbegrænsninger for atlantoskandisk sild som en procentdel af Unionens kvote for 2014 i afventning af en revision efter resultatet af NEAFC's kyststatsdrøftelser. (25) På det årlige møde i 2014 vedtog NEAFC ingen bevarelsesforanstaltninger for bestanden af rødfisk i internationale farvande i ICES-område I og II i forbindelse med fastsættelsen af TAC'er og kvoter for de kontraherende parter. Samrådene om fiskerimulighederne vedrørende disse bestande af rødfisk fortsætter i 2015. Da fiskeriet forekommer i årets anden halvdel, vil fangstbegrænsningerne for denne bestand blive fastsat i løbet af 2015 under hensyn til resultatet af samrådene mellem NEAFC-kyststaterne. (26) På det årlige møde i 2014 vedtog Den Internationale Kommission for Bevarelsen af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) en forhøjelse af TAC'er og kvoter for almindelig tun for en periode på tre år og bekræftede, at TAC'erne og kvoterne for nordatlantisk sværdfisk, sydatlantisk sværdfisk, sydatlantisk hvid tun og nordatlantisk hvid tun opretholdes på det nuværende niveau for perioden 2015-2016. Som det allerede er tilfældet for bestanden af almindelig tun, er det endvidere hensigtsmæssigt at fangster fra fritids- og sportsfiskeri af alle andre ICCAT-bestande, som er opført i bilag ID, også bør være omfattet af de fangstbegrænsninger, der er vedtaget af denne organisation for at sikre, at EU ikke overskrider sine kvoter. Alle disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen. (27) På det årlige møde i 2014 vedtog parterne i Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR) fangstbegrænsninger for både mål- og bifangstarter, herunder en bifangstkvote for årene 2015 og 2016 for visse forsøgsfiskerier i underområde 88.2. Indførelsen af sådanne kvoter i 2015 bør overvejes ved fastsættelsen af fiskerimuligheder for 2016. (28) På det årlige møde 2014 i Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) blev der ikke foretaget nogen ændring af de gældende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. Det er imidlertid nødvendigt at fastsætte kapacitetsgrænserne i bilag VI til denne forordning, idet der tages højde for at Mayotte medtages som en region i den yderste periferi i bilag II til forordning (EU) nr. 1380/2013 som ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 1385/2013 ( 18 ). (29) Det tredje årlige møde i Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) finder sted i februar 2015. Indtil det årlige møde har fundet sted bør de gældende foranstaltninger SPRFMO-konventionsområdet derfor opretholdes foreløbigt. Der må dog ikke fiskes efter blå hestemakrel, før der er fastsat en TAC på grundlag af resultaterne af det årlige møde. (30) Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC) besluttede på sit 87. årsmøde i 2014 at opretholde sine bevaringsforanstaltninger for gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit. IATTC fastholdt endvidere sin resolution om bevaring af hvidtippet haj. Disse foranstaltninger bør fortsat gennemføres i EU-retten. (31) Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO) vedtog på sit årlige møde i 2014 en henstilling vedrørende nye toårige TAC'er for berycider, orange savbug og Pseudopentaceros spp., idet de eksisterende TAC'er for sort patagonisk isfisk og røde dybvandskrabber fortsat er gældende. De i øjeblikket gældende foranstaltninger om tildeling af fiskerimuligheder, som SEAFO har vedtaget, bør gennemføres i EU-lovgivningen. (32) Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) vedtog på sit 9. årsmøde en bevarelses- og forvaltningsforanstaltning med henblik på at beskytte hvalhajer mod notfiskeri. WCPFC vedtog på sit 10. årsmøde fangstbegrænsninger for langlinefiskeri efter storøjet tun. WCPFC ændrede på det 11. årsmøde i 2014 ikke de foranstaltninger vedrørende fiskerimuligheder, der var blevet vedtaget i 2013. Alle disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen. (33) Parterne i konventionen om bevarelse og forvaltning af sejbestandene i det centrale Beringshav ændrede på sit årlige møde i 2013 ikke sine foranstaltninger vedrørende fiskerimulighederne. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten. (34) Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) vedtog på sit 36. årlige møde i 2014 en række fiskerimuligheder for 2015 for visse bestande i NAFO-konventionsområdets underområde 1-4. NAFO vedtog i den forbindelse et moratorium for rejefiskeriet i afsnit 3L, forhøjede TAC'en for rødfiskarter i afsnit 3M for at dække visse bifangster og genåbnede for fiskeriet efter skærising i afsnit 3NO. (35) Visse internationale foranstaltninger, der skaber eller begrænser fiskerimuligheder for EU, vedtages af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer ved årets udgang og finder anvendelse, før denne forordning træder i kraft. De bestemmelser, der gennemfører disse foranstaltninger i EU-retten, bør derfor anvendes med tilbagevirkende kraft. Da fangståret i CCAMLR-konventionsområdet løber fra den 1. december til den 30. november, og visse fiskerimuligheder eller forbud i CCAMLR-konventionsområdet derfor er fastsat for en periode, der begynder den 1. december 2014, bør de relevante bestemmelser i denne forordning gælde fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke princippet om berettiget forventning, da det ikke er tilladt for CCAMLR-medlemmer at fiske i CCAMLR-konventionsområdet uden tilladelse. (36) I overensstemmelse med Unionens erklæring rettet til Den Bolivariske Republik Venezuela om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst ( 19 ) bør der fastsættes fiskerimuligheder for snapperarter for Venezuela i EU-farvande. (37) For at sikre ensartede betingelser for, at de enkelte medlemsstater kan få tilladelse til at forvalte fiskeriindsatsen i overensstemmelse med en kW-dage-ordning, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. (38) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på både tildelingen af ekstra havdage for endeligt ophør med fiskeri, bedre videnskabelig observatørdækning og fastlæggelse af formatet for regneark til indsamling og videresendelse af oplysninger vedrørende overførsel af havdage mellem fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 ( 20 ). (39) For at undgå afbrydelser i fiskeriet og for at sikre EU-fiskernes udkomme bør denne forordning anvendes fra den 1. januar 2015, med undtagelse af bestemmelserne vedrørende indsatsbegrænsninger, som bør anvendes fra den 1. februar 2015, og visse bestemmelser i specifikke regioner, som bør anvendes fra en bestemt dato. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen. (40) Fiskerimulighederne bør udnyttes i fuld overensstemmelse med gældende EU-ret — ud fra følgende betragtninger: VEDTAGET DENNE FORORDNING:







AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

1. Ved denne forordning fastsættes fiskerimuligheder i EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande.

2. Fiskerimulighederne i stk. 1 omfatter:

a) fangstbegrænsninger for 2015 og, hvor det er anført i denne forordning, for 2016

b) fiskeriindsatsbegrænsninger for perioden fra den 1. februar 2015 til den 31. januar 2016, medmindre der er fastsat andre perioder for indsatsbegrænsninger i artikel 9, 29 og 31

c) fiskerimuligheder for perioden fra den 1. december 2014 til den 30. november 2015 for visse bestande i CCAMLR-konventionsområdet

d) fiskerimuligheder for visse bestande i de områder af IATTC-konventionsområdet, der er fastsat i artikel 32, for de perioder i 2015 og 2016, der er fastsat i samme artikel.

▼M1

Artikel 2

Anvendelsesområde

1. Denne forordning finder anvendelse på følgende fartøjer:

a) EU-fartøjer

b) tredjelandsfartøjer i EU-farvande.

2. Med henblik på artikel 11a bør denne forordning også finde anvendelse på rekreativt fiskeri.

▼B

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a) »EU-fartøj« : et EU-fiskerfartøj som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 5), i forordning (EU) nr. 1380/2013

b) »tredjelandsfartøj« : et fiskerfartøj som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 4), i forordning (EU) nr. 1380/2013, som fører et tredjelands flag eller er registreret i et tredjeland.

c) »EU-farvande« : EU-farvande som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i forordning (EU) nr. 1380/2013

d) »internationale farvande« : farvande, der ikke er omfattet af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion

e) »bestand« : bestanden som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 14), i forordning (EU) nr. 1380/2013

f) »samlet tilladt fangstmængde« (TAC): : i) i fiskerier, der er omfattet af landingsforpligtelsen i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013, den mængde, der hvert år kan fanges af hver fiskebestand ii) i alle andre fiskerier, den mængde der hvert år kan landes af hver bestand

g) »kvote« : en andel af den TAC, som er tildelt Unionen, en medlemsstat eller et tredjeland

h) »analytisk vurdering« : en kvantitativ evaluering af bestandsudviklingen på baggrund af data om bestandens biologi og udnyttelse, som ifølge videnskabelige undersøgelser er af den fornødne kvalitet til at kunne give videnskabelig rådgivning om fremtidige fangstmuligheder

i) »forsigtighedstilgang i fiskeriforvaltningen« : forsigtighedstilgangen i fiskeriforvaltningen som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 8), i forordning (EU) nr. 1380/2013

j) »maskestørrelse« : maskestørrelsen i fiskenet som målt i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 ( 21 )

k) »EU-fiskerflåderegister« : registeret oprettet af Kommissionen i henhold til artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013

l) »fiskerilogbog« : logbogen omhandlet i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

▼M1

m) »rekreativt fiskeri« : ikkekommercielt fiskeri, der udnytter marine levende akvatiske ressourcer til f.eks. rekreative formål, turisme eller sport.

▼B

Artikel 4

Fiskeriområder

I denne forordning forstås ved følgende områder:

a) »ICES-områder« (ICES: Det Internationale Havundersøgelsesråd) : de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til forordning (EF) nr. 218/2009 ( 22 )

b) »Skagerrak« : det geografiske område, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst

c) »Kattegat« : det geografiske område, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen

d) »Funktionel enhed 16 i ICES-underområde VII« : det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: — 53° 30′ N 15° 00′ V — 53° 30′ N 11° 00′ V — 51° 30′ N 11° 00′ V — 51° 30′ N 13° 00′ V — 51° 30′ N 13° 00′ V — 51° 30′ N 15° 00′ V — 53° 30′ N 15° 00′ V

e) »Funktionel enhed 26 i ICES-underområde IXa« : det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: — 43° 00′ N 8° 00′ V — 43° 00′ N 10° 00′ V — 42° 00′ N 10° 00′ V — 42° 00′ N 8° 00′ V

f) »Funktionel enhed 27 i ICES-underområde IXa« : det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: — 42° 00′ N 8° 00′ V — 42° 00′ N 10° 00′ V — 38° 30′ N 10° 00′ V — 38° 30′ N 9° 00′ V — 40° 00′ N 9° 00′ V — 40° 00′ N 8° 00′ V

g) »Cadizbugten« : det geografiske område i ICES-afsnit IXa, der ligger øst for 7° 23′ 48″V

h) »CECAF-områder« (CECAF: Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav) : de geografiske områder, der er specificeret i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 ( 23 )

i) »NAFO-områder« (NAFO: Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav) : de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 217/2009 ( 24 )

j) »SEAFO-konventionsområdet« (SEAFO: Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav) : det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i det sydøstlige Atlanterhav ( 25 )

k) »ICCAT-konventionsområdet« (ICCAT: Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet) : det geografiske område, der er defineret i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet ( 26 )

l) »CCAMLR-konventionsområdet« (CCAMLR: Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis) : det geografiske område, der er defineret i artikel 2, litra a), i forordning (EF) nr. 601/2004 ( 27 )

m) »IATTC-konventionsområdet« (IATTC: Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk) : det geografiske område, der er defineret i konventionen om styrkelse af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk, der blev oprettet ved konventionen af 1949 mellem Amerikas Forenede Stater og Republikken Costa Rica (»Antiguakonventionen«) ( 28 )

n) »IOTC-konventionsområdet« (IOTC: Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean) : det geografiske område, der er defineret i aftalen om oprettelse af Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean ( 29 )

o) »SPRFMO-konventionsområdet« (SPRFMO: Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav) : havet syd for 10° N, nord for CCAMLR-konventionsområdet, øst for SIOFA-konventionsområdet som defineret i fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean ( 30 ) og vest for de sydamerikanske staters fiskerijurisdiktionsområder

p) »WCPFC-konventionsområdet« (WCPFC: Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav) : det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav ( 31 )

q) »Beringshavets højsøområde« : det geografiske højsøområde i Beringshavet, der ligger uden for 200 sømil fra de basislinjer, som det ydre territorialfarvands bredde måles fra for kyststaterne ved Beringshavet

r) »overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne« : det geografiske område, der er afgrænset som følger: — længdegrad 150° V — længdegrad 130° V — breddegrad 4° S — breddegrad 50° S.







AFSNIT II

FISKERIMULIGHEDER FOR EU-FARTØJER







KAPITEL I

Almindelige bestemmelser

Artikel 5

TAC'er og tildelinger

1. I bilag I fastsættes TAC'erne for EU-fartøjer i EU-farvande eller i visse andre farvande og fordelingen af disse TAC'er blandt medlemsstaterne samt funktionelt tilknyttede betingelser, hvis det er relevant.

2. EU-fartøjer må inden for de TAC'er, der er fastsat i bilag I, tage fangster i farvande henhørende under Færøernes, Grønlands, Islands og Norges fiskerijurisdiktioner og i fiskeriområdet omkring Jan Mayen på de betingelser, der er fastsat i artikel 19 i og bilag III til nærværende forordning og i forordning (EU) nr. 1006/2008 ( 32 ) samt i de dertil hørende gennemførelsesbestemmelser.

3. Med henblik på den særlige betingelse, der er fastsat i bilag IA for tobisbestanden i EU-farvande i ICES-område IIa, IIIa og IV, anvendes de forvaltningsområder, der er defineret i bilag IID.

Artikel 6

TAC'er, som skal fastlægges af medlemsstaterne

1. TAC'erne for visse fiskebestande fastlægges af den berørte medlemsstat. Disse bestande er angivet i bilag I.

2. De TAC'er, som en medlemsstat fastlægger, skal:

a) være i overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik, navnlig princippet om bæredygtig udnyttelse af bestanden, samt

b) resultere i: i) en udnyttelse af bestanden, der med den størst mulige sandsynlighed er i overensstemmelse med et maksimalt bæredygtigt udbytte fra 2015 og frem, hvis der foreligger analytiske vurderinger ii) en udnyttelse af bestanden, som er i overensstemmelse med forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning, hvis der ikke foreligger analytiske vurderinger eller kun foreligger ufuldstændige analytiske vurderinger.

3. Hver af de berørte medlemsstater skal senest den 15. marts 2015 indgive følgende oplysninger til Kommissionen:

a) de vedtagne TAC'er

b) de data, den berørte medlemsstat har indsamlet og vurderet, og som de vedtagne TAC'er er baseret på

c) nærmere oplysninger om, hvorledes de vedtagne TAC'er er i overensstemmelse med stk. 2.

▼M1

Artikel 7

Betingelser for landing af fangster og bifangster

1. Fangster af arter, der er underlagt fangstbegrænsninger, og som er fanget i fiskerier som omhandlet i artikel 15, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1380/2013, er omfattet af den landingsforpligtelse, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 15 (»landingsforpligtelsen«).

2. Fisk, der er underlagt fangstbegrænsninger, og som er fanget i fiskerier, der ikke er omfattet af landingsforpligtelsen, må kun opbevares om bord eller landes, hvis

a) fangsterne er taget af fartøjer, der fører en medlemsstats flag, og den pågældende medlemsstat har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt, eller

b) fangsterne udgør en del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og denne EU-kvote ikke er opbrugt.

3. De bestande af ikkemålarter inden for sikre biologiske grænser, der er omhandlet i artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, er anført i bilag I til nærværende forordning med henblik på den undtagelse fra forpligtelsen til at modregne fangster i de relevante kvoter, der er fastsat i nævnte artikel.

▼B

Artikel 8

Fiskeriindsatsbegrænsninger

For de perioder, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b), anvendes følgende fiskeriindsatsforanstaltninger:

a) bilag IIA for forvaltningen af visse bestande af torsk, tunge og rødspætte i Kattegat, Skagerrak, den del af ICES-afsnit IIIa, som ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat, ICES-underområde IV og ICES-afsnit VIa, VIIa og VIId og EU-farvande i ICES-afsnit IIa og Vb

b) bilag IIB for genopretningen af kulmule- og jomfruhummerbestandene i ICES-afsnit VIIIc og IXa med undtagelse af Cadizbugten

c) bilag IIC for forvaltningen af tungebestanden i ICES-afsnit VIIe.

Artikel 9

Fangst- og indsatsbegrænsninger for dybhavsfiskeri

1. Artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2347/2002 ( 33 ), hvori der stilles krav om dybhavsfiskeritilladelse, finder anvendelse på hellefisk. Fangst, opbevaring om bord, omladning og landing af hellefisk er underkastet de betingelser, der er omhandlet i nævnte artikel.

2. Medlemsstaterne sørger for, at fiskeriindsatsen i 2015, målt i kW-dage til havs, for fartøjer med dybhavsfiskeritilladelse i henhold til artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2347/2002, ikke overstiger 65 % af den gennemsnitlige årlige fiskeriindsats, som den pågældende medlemsstats fiskerfartøjer udøvede i 2003 på fangstrejser, hvortil der var givet dybhavsfiskeritilladelse, eller hvor der blev fanget dybhavsarter, jf. bilag I og II til samme forordning. Dette stykke gælder kun for fangstrejser, hvor der er fanget over 100 kg dybhavsarter, med undtagelse af guldlaks.

▼M2

Artikel 9a

Foranstaltninger vedrørende havbars

1. Ud over de mængder, der er fastsat i stk. 2, er det forbudt for EU-fartøjer at fiske efter, opbevare om bord, flytte, omlade eller lande fangster af havbars, der er taget i følgende områder:

a) ICES-afsnit IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf og VIIh

b) de farvande i ICES-afsnit VIIa og VIIg, der ligger inden for 12 sømil fra basislinjen, og som hører under Det Forenede Kongeriges suverænitet.

2. Med henblik på stk. 1 finder følgende fangstbegrænsninger anvendelse:







Redskabskategori og -kode (1) Maksimal fangst af havbars tilladt pr. fartøj og pr. kalendermåned (i kg) Skovlflydetrawl, parflydetrawl eller andre typer flydetrawl, herunder OTM og PTM 1 500 Alle typer bundtrawl, herunder snurrevod/flyshooter-vod og herunder OTB, OTT, PTB, TBB, SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX, TBN, TBS og TB 1 800 Alle hildingsgarn (GN), alle slags drivgarn og faststående net (toggergarn), herunder GTR, GNS, GND, FYK, FPN og FIX 1 000 Alt fiskeri med langliner eller stang og snøre, herunder LHP, LHM, LLD, LL, LTL og LX LLS 1 300 Not, redskabskoder PS og LA 3 000 (1) Jf. fiskeriredskabernes alfa-3-FAO-koder.

3. Benytter EU-fartøjer mere end ét redskab i en kalendermåned, gælder den laveste fangstbegrænsning i stk. 2 for et hvilket som helst af redskaberne.

4. Fangstbegrænsningerne i stk. 2 kan ikke overføres fra en måned til en anden og kan ikke overdrages mellem fartøjer.

5. EU-fartøjer må ikke beholde om bord, omlade, flytte eller lande fangster af havbars, der er taget i ICES-afsnit VIIb, VIIc, VIIj og VIIk eller i de farvande i ICES-afsnit VIIa og VIIg, der ligger mere end 12 sømil fra basislinjen, og som hører under Det Forenede Kongeriges suverænitet.

6. Medlemsstaterne skal senest 20 dage efter udgangen af hver måned indberette fangster af havbars pr. redskabstype til Kommissionen.

▼B

Artikel 10

Særlige bestemmelser om tildeling af fiskerimuligheder

1. Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, er ikke til hinder for:

a) udvekslinger i henhold til artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013

b) nedsættelser og omfordelinger i henhold til artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009

c) omfordelinger i henhold til artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1006/2008

d) supplerende landinger i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013

e) mængder, der tilbageholdes i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013

f) nedsættelser i henhold til artikel 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009

g) kvoteoverførsler og -udvekslinger i henhold til artikel 19 i nærværende forordning

h) yderligere tildelinger i henhold til artikel 14 i nærværende forordning.

2. Medmindre andet er fastsat i bilag I til nærværende forordning, anvendes artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 på bestande, der er underlagt en præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, og artikel 4 i nævnte forordning anvendes på bestande, der er underlagt en analytisk TAC. Artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke, hvis en medlemsstat anvender den årlige fleksibilitet, der er fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Artikel 11

Fiskeforbudsperioder

1. Det er forbudt at fiske efter følgende arter og opbevare dem om bord i Porcupine Bank i perioden fra den 1. maj til den 31. maj 2015: torsk, glashvarre, havtaske, kuller, hvilling, kulmule, jomfruhummer, rødspætte, lubbe, sej, rokker, tunge, brosme, byrkelange, lange og pighaj.

Med henblik på dette stykke omfatter Porcupine Bank det geografiske område, der er afgrænset af geodætiske linjer mellem følgende punkter:







Punkt Breddegrad Længdegrad 1 52°27′N 12°19′V 2 52°40′N 12°30′V 3 52°47′N 12°39,600′V 4 52°47′N 12°56′V 5 52°13,5′N 13°53,830′V 6 51°22′N 14°24′V 7 51°22′N 14°03′V 8 52°10′N 13°25′V 9 52°32′N 13°07,500′V 10 52°43′N 12°55′V 11 52°43′N 12°43′V 12 52°38,800′N 12°37′V 13 52°27′N 12°23′V 14 52°27′N 12°19′V

Uanset første afsnit er det i henhold til artikel 50, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 tilladt at gennemsejle Porcupine Bank med de arter om bord, der er omhandlet i samme afsnit.

2. Kommercielt fiskeri efter tobis med bundtrawl, vod eller lignende trukne redskaber med en maskestørrelse på under 16 mm er forbudt i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV fra den 1. januar til den 31. marts 2015 og fra den 1. august til den 31. december 2015.

Forbuddet i første afsnit gælder også for tredjelandsfiskerfartøjer, der har tilladelse til at fiske efter tobis i EU-farvande i ICES-underområde IV.

▼M1

Artikel 11a

Rekreativt fiskeri efter havbars i det nordøstlige Atlanterhav

I rekreativt fiskeri i ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk må der højst beholdes tre havbars pr. person pr. dag.

▼B

Artikel 12

Forbud

1. Det er forbudt for EU-fartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter:

a) tærbe (Amblyraja radiata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa, IIIa og VIId og ICES-underområde IV

b) følgende arter af savrokke i alle farvande: i) knivtandet savrokke (Anoxypristis cuspidata) ii) dværgsavrokke (Pristis clavata) iii) småtandet savrokke (Pristis pectinata) iv) almindelig savrokke (Pristis pristis) v) grøn savrokke (Pristis zijsron)

c) brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i alle farvande

d) skade (Dipturus batis)-artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X

e) almindelig gråhaj (Galeorhinus galeus), der fanges med langliner i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I, V, VI, VII, VIII, XII og XIV

f) glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I, V, VI, VII, VIII, XII og XIV

g) chokoladehaj (Dalatias licha), næbhaj (Deania calcea), brun pighaj (Centrophorus squamosus), lyshaj (Etmopterus princeps) og portugisisk fløjlshaj (Centroscymnus coelolepis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I og XIV

h) sildehaj (Lamna nasus) i alle farvande

i) djævlerokke af arten Manta alfredi i alle farvande

j) almindelig djævlerokke (Manta birostris) i alle farvande

k) følgende arter af djævlerokker i alle farvande: i) lille djævlerokke (Mobula mobular) ii) lille guineadjævlerokke (Mobula rochebrunei) iii) pighalet djævlerokke (Mobula japanica) iv) glathalet djævlerokke (Mobula thurstoni) v) djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee vi) djævlerokke af arten Mobula munkiana vii) chilensk djævlerokke (Mobula tarapacana) viii) djævlerokke af arten Mobula kuhlii ix) vestatlantisk djævlerokke (Mobula hypostoma)

l) sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIIa

m) sortbuget rokke (Raja (Dipturus) nidarosiensis) i EU-farvande i ICES-afsnit VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh og VIIk

n) broget rokke (Raja undulata) i EU-farvande i ICES-underområde VI og X og spidsrokke (Raja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X

o) guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII

p) havengel (Squatina squatina) i EU-farvande.

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes.

Artikel 13

Dataindberetning

Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande, anvendes de bestandskoder, som er fastsat i bilag I til nærværende forordning.







KAPITEL II

Yderligere tildelinger til fartøjer, der deltager i fuldt dokumenteret fiskeri

Artikel 14

Yderligere tildelinger

1. En medlemsstat kan for visse bestande give fartøjer, der fører dens flag, og som deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, yderligere tildelinger. Disse bestande er angivet i bilag I.

2. Den yderligere tildeling, der er omhandlet i stk. 1, må ikke overstige den samlede grænse, der i bilag I er fastsat som en procentdel af den kvote, der er tildelt den pågældende medlemsstat.

Artikel 15

Betingelser for yderligere tildelinger

1. Ved den yderligere tildeling, der er omhandlet i artikel 14, skal følgende betingelser være opfyldt:

a) medlemsstaterne sørger for detaljeret og nøjagtig dokumentation for alle fangstrejser samt tilstrækkelig kapacitet og midler såsom observatører, kameraovervågning (CCTV), osv. Medlemsstaterne bør i den forbindelse overholde effektivitets- og proportionalitetsprincippet

b) den yderligere tildeling til et bestemt fartøj, som deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, overstiger ikke følgende grænser: i) 75 % af det udsmid af bestanden i henhold til den pågældende medlemsstats skøn, som er foretaget af den fartøjstype, som det bestemte fartøj, der har fået tildelt den yderligere fangstmængde, tilhører ii) 30 % af den individuelle tildeling, som fartøjet havde, inden det begyndte at deltage i afprøvningen

c) alle det pågældende fartøjs fangster af den bestand, hvoraf der kan tildeles yderligere kvoter, herunder fisk, som ikke opfylder mindstemålet som defineret i bilag XII til forordning (EF) nr. 850/98 ( 34 ) skal modregnes i fartøjets individuelle tildeling, der følger af yderligere tildelinger i henhold til artikel 14 i nærværende forordning

d) når et fartøj fuldt ud har udnyttet den individuelle tildeling for en bestand, hvoraf der kan tildeles yderligere kvoter, skal det pågældende fartøj indstille alt fiskeri i det pågældende TAC-område

e) med hensyn til de bestande, som denne artikel kan finde anvendelse på, kan medlemsstaterne tillade overførsel af den individuelle tildeling eller dele heraf fra fartøjer, der ikke deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, til fartøjer, der deltager i dette fiskeri, forudsat at det kan påvises, at udsmid fra fartøjer, der ikke deltager heri, ikke øges.

2. Uanset stk. 1, litra b), nr. i), kan en medlemsstat undtagelsesvis give et fartøj, der fører dens flag, en yderligere tildeling, som overstiger 75 % af det anslåede udsmid af bestanden fra den fartøjstype, som det bestemte fartøj, der har fået tildelt den yderligere tildeling, tilhører, under forudsætning af, at:

a) andelen af udsmid pr. bestand som anslået for den pågældende fartøjstype er under 10 %

b) inddragelsen af denne fartøjstype har betydning for evalueringen af midlerne til overvågningen i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra a)

c) de fartøjer, der deltager i afprøvningen, samlet set ikke overskrider loftet på 75 % af det anslåede udsmid pr. bestand, der er foretaget af disse fartøjer.

3. Medlemsstaten skal, før den giver den yderligere tildeling, der er omhandlet i artikel 15, indgive følgende oplysninger til Kommissionen:

a) listen over fartøjer, der fører dens flag og deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri

b) specifikationerne for det elektroniske fjernovervågningsudstyr, der er installeret om bord på de pågældende fartøjer

c) specifikationerne for de redskaber, som anvendes af disse fartøjer, med angivelse af kapacitet og type

d) det anslåede udsmid for hver type fartøj, der deltager i afprøvningen

e) den fangstmængde, som de fartøjer, der deltager i afprøvningen, har taget i 2014 af den bestand, der er omfattet af den relevante TAC.

Artikel 16

Behandling af personoplysninger

I det omfang registreringerne i henhold til artikel 15, stk. 1, litra a), i denne forordning omfatter behandling af personoplysninger i den betydning, der er fastlagt i direktiv 95/46/EF, gælder direktivet for behandlingen af sådanne oplysninger.

Artikel 17

Tilbagetrækning af yderligere tildelinger

Når en medlemsstat konstaterer, at et fartøj, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, ikke overholder betingelserne i artikel 15, trækker medlemsstaten omgående den yderligere tildeling, som det pågældende fartøj har fået, tilbage og udelukker fartøjet fra deltagelse i disse afprøvninger i resten af 2015.

Artikel 18

Videnskabelig gennemgang af udsmidsvurderinger

Kommissionen kan anmode enhver medlemsstat, der anvender dette kapitel, om at forelægge en vurdering af udsmidet for hver type fartøj for et videnskabeligt rådgivende råd til fornyet gennemgang med henblik på at overvåge gennemførelsen af det krav, der er fastlagt i artikel 15, stk. 1, litra b), nr. i). Foreligger der ikke en vurdering, som bekræfter et sådant udsmid, træffer den pågældende medlemsstat de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kravet overholdes, og informerer Kommissionen herom.

▼M4

Artikel 18a

Fleksibilitet i fastsættelsen af fiskerimuligheder for så vidt angår visse bestande

1. Denne artikel finder anvendelse på følgende bestande:

a) makrel i område IIIa og IV; EU-farvande i IIa, IIIb, IIIc og IIId

b) makrel i område VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i IIa, XII og XIV

c) makrel i norske farvande i IIa og IVa

d) sild i EU-farvande, norske farvande og internationale farvande i I og II

e) sild i Nordsøen nord for 53° N

f) sild i område IVc og VIId

g) sild i område VIIa, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk

h) hestemakrel i EU-farvande i IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; i EU-farvande og internationale farvande i Vb; i internationale farvande i XII og XIV.

2. De mængder på op til 25 % af en medlemsstats oprindelige kvote af de i stk. 1, litra d)-h), anførte bestande, der ikke er udnyttet i 2015, lægges til med henblik på beregningen af den pågældende medlemsstats kvote for den relevante bestand for 2016. Andelen er 17,5 % for de i stk. 1, litra a)-c), anførte bestande. Der tages højde for mængder, der overføres til andre medlemsstater i henhold til artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, og mængder, der trækkes fra i henhold til artikel 37, 105 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009, i forbindelse med fastsættelsen af udnyttede og uudnyttede mængder i henhold til nærværende stykke.

3. Hvis en medlemsstat har gjort brug af muligheden i denne artikels stk. 2 for så vidt angår en bestemt bestand, må ingen anden fleksibilitet med hensyn til overførsel af uudnyttede fiskerimuligheder anvendes på den pågældende bestand.

▼B







KAPITEL III

Tilladelser til fiskeri i tredjelandes farvande

Artikel 19

Fiskeritilladelser

1. Det maksimale antal fiskeritilladelser, der kan udstedes til EU-fartøjer, der fisker i tredjelandes farvande, er fastsat i bilag III.

2. Hvis en medlemsstat i henhold til artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013 overfører kvoter til en anden medlemsstat som led i en bytteaftale (»swap«) i de fiskeriområder, der er nævnt i nærværende forordnings bilag III, skal overførslen ledsages af en overførsel af de relevante fiskeritilladelser og meddeles Kommissionen. Det samlede antal fiskeritilladelser for hvert fiskeriområde, jf. bilag III, må dog ikke overskrides.







KAPITEL IV

Fiskerimuligheder i regionale fiskeriforvaltningsorganisationers farvande

Artikel 20

Kvoteoverførsler og -udvekslinger

1. Hvis det i henhold til en regional fiskeriforvaltningsorganisations (»RFFO«) regler er tilladt at foretage kvoteoverførsler eller -udvekslinger mellem kontraherende parter i RFFO'en, kan en medlemsstat (»den pågældende medlemsstat«) drøfte dette med en kontraherende part i RFFO'en og udarbejde udkast til en påtænkt kvoteoverførsel eller -udveksling, hvis det er relevant.

2. Kommissionen kan, efter at have fået meddelelse herom fra den pågældende medlemsstat, godkende udkastet til den påtænkte kvoteoverførsel eller -udveksling, som medlemsstaten har drøftet med den pågældende kontraherende part i RFFO'en. Herefter giver Kommissionen uden unødig forsinkelse den relevante kontraherende part i RFFO'en meddelelse om godkendelsen af at være bundet af en sådan kvoteoverførsel eller -udveksling. Kommissionen giver herefter RFFO'ens sekretariat meddelelse om den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling i henhold til den pågældende organisations regler.

3. Kommissionen oplyser medlemsstaterne om den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling.

4. De fiskerimuligheder, der er modtaget fra eller overført til den relevante kontraherende part i RFFO'en i forbindelse med kvoteoverførslen eller -udvekslingen, anses for at være kvoter, der er tildelt til eller fratrukket tildelingen til den pågældende medlemsstat fra det tidspunkt, hvor kvoteoverførslen eller -udvekslingen får virkning i overensstemmelse med betingelserne i aftalen med den relevante kontraherende part i RFFO'en eller i henhold til reglerne i den relevante RFFO, alt efter hvad der er relevant. En sådan tildeling må ikke ændre den bestående fordelingsnøgle for fordeling af fiskerimuligheder blandt medlemsstaterne i overensstemmelse med princippet om relativ stabilitet i fiskeriet.







Afdeling 1

ICCAT-konventionsområdet

Artikel 21

Begrænsninger af fiskeri-, opdræts- og opfedningskapaciteten for almindelig tun

1. Antallet af EU-stangfartøjer og -dørgefartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i det østlige Atlanterhav begrænses som fastsat i punkt 1 i bilag IV.

2. Antallet af EU-fartøjer til kystnært ikkeindustrielt fiskeri med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem kg/75 cm og 30 kg/115 cm i det østlige Atlanterhav begrænses som fastsat i punkt 2 i bilag IV.

3. Antallet af EU-fartøjer med tilladelse til at fiske efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Adriaterhavet til opdrætsformål begrænses som fastsat i punkt 3 i bilag IV.

4. Antallet af fiskerfartøjer og den dertil svarende samlede bruttotonnage med tilladelse til at fiske efter, opbevare om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 4 i bilag IV.

5. Antallet af faststående tunfiskenet, der anvendes i fiskeriet efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, begrænses som fastsat i punkt 5 i bilag IV.

6. Tunopdræts- og -opfedningskapaciteten og det maksimale input af fanget vild almindelig tun til akvakulturbrugene i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 6 i bilag IV.

Artikel 22

Fritids- og sportsfiskeri

Medlemsstaterne afsætter eventuelt en særlig kvote til fritids- og sportsfiskeri fra de kvoter, de tildeles i henhold til bilag ID.

Artikel 23

Hajer

1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten storøjet rævehaj (Alopias superciliosus) i enhver form for fiskeri er forbudt.

2. Det er forbudt at drive direkte fiskeri efter rævehajarter af slægten Alopias.

3. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hammerhaj af familien Sphyrnidae (undtagen Sphyrna tiburo) i forbindelse med fiskerier i ICCAT-konventionsområdet er forbudt.

4. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt.

5. Opbevaring om bord af arten silkehaj (Carcharhinus falciformis) i enhver form for fiskeri er forbudt.







Afdeling 2

CCAMLR-konventionsområdet

Artikel 24

Forbud og fangstbegrænsninger

1. Direkte fiskeri efter de arter, der er anført i bilag V, del A, er forbudt i de områder og perioder, der er anført i nævnte bilag.

2. For forsøgsfiskeri gælder de TAC'er og bifangstbegrænsninger, der er fastsat i bilag V, del B, i de underområder, som er anført i nævnte del.

Artikel 25

Forsøgsfiskeri

1. Kun de medlemsstater, der er medlemmer af CCAMLR, kan deltage i forsøgsfiskeri med langline efter Dissostichus spp. i FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a uden for områder henhørende under national jurisdiktion i fangståret 2015. Hvis en sådan medlemsstat agter at deltage i sådant fiskeri, skal den underrette CCAMLR's sekretariat, jf. artikel 7 og 7a i forordning (EF) nr. 601/2004, og under alle omstændigheder senest den 1. juni 2015.

2. Hvad angår FAO-underområde 88.1 og 88.2 og afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a, er de samlede TAC'er og bifangstbegrænsninger pr. underområde og afsnit og deres fordeling på små forskningsfelter (SSRU) i hver af disse fastsat i del B i bilag V. Fiskeriet i et givet SSRU skal ophøre, når den rapporterede fangst når op på den specificerede TAC, og det pågældende SSRU lukkes derefter for fiskeri i resten af fangståret.

3. Fiskeriet skal foregå over så stort et geografisk og batymetrisk område som muligt for at få de nødvendige oplysninger til bestemmelse af fiskeripotentialet og for at undgå overkoncentration af fangst og fiskeriindsats. I FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a er det dog forbudt at fiske på mindre end 550 meters dybde.

Artikel 26

Fiskeri efter lyskrebs i fangståret 2015/2016

1. Kun de medlemsstater, der er medlemmer af CCAMLR, må fiske efter lyskrebs (Euphausia superba) i CCAMLR-konventionsområdet i fangståret 2015/2016. Hvis en sådan medlemsstat agter at fiske efter lyskrebs i CCAMLR-konventionsområdet, underretter den Kommissionen senest den 1. maj 2015 ved anvendelse af formularen i nærværende forordnings bilag V, del C, om sin hensigt om at fiske efter lyskrebs. På grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne forelægger Kommissionen hensigtserklæringerne for CCAMLR's sekretariat senest den 30. maj 2015.

2. Den hensigtserklæring, der er omhandlet i stk. 1, skal for hvert fartøj, som medlemsstaten giver tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeriet, indeholde de oplysninger, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004.

3. En medlemsstat, der har til hensigt at fiske efter lyskrebs i CCAMLR-konventionsområdet, meddeler kun sin hensigt herom for fartøjer med tilladelse, som enten fører dens flag på det tidspunkt, hvor den fremsender underretningen, eller som fører en anden CCAMLR-medlemsstats flag, og som på tidspunktet for fiskeriet forventes at føre den pågældende medlemsstats flag.

4. Medlemsstaterne kan give andre fartøjer end dem, der er anmeldt til CCAMLR's sekretariat, tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeri i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 1, 2 og 3, hvis det anmeldte fartøj er forhindret i at deltage af legitime driftsmæssige årsager eller som følge af force majeure. I sådanne tilfælde skal de berørte medlemsstater straks underrette CCAMLR's sekretariat og Kommissionen herom, og fremsende:

a) alle oplysninger om det (de) påtænkte erstatningsfartøj(er), herunder de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004

b) en udførlig redegørelse for årsagerne til udskiftningen, herunder eventuel relevant dokumentation eller relevante henvisninger.

5. Medlemsstaterne må ikke give et fartøj, der er opført på en af CCAMLR's lister over fartøjer, der har udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fartøjslister), tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeri.







Afdeling 3

IOTC-konventionsområdet

Artikel 27

Begrænsning af fiskerikapaciteten for fartøjer, der fisker i IOTC-konventionsområdet

1. Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter tropisk tunfisk i IOTC-konventionsområdet, og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet fastsættes i bilag VI, punkt 1.

2. Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) og hvid tun (Thunnus alalunga) i IOTC-konventionsområdet, og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet fastsættes i bilag VI, punkt 2.

3. Medlemsstaterne kan omfordele de fartøjer, der er udpeget til et af de i stk. 1 og 2 omhandlede to typer fiskeri, til det andet fiskeri, forudsat at de over for Kommissionen kan godtgøre, at ændringen ikke fører til øget fiskeriindsats for de berørte fiskebestande.

4. Medlemsstaterne sørger for, når der foreslås overførsel af kapacitet til deres flåde, at fartøjer, der skal overføres, er opført i IOTC's fartøjsregister eller i andre regionale tunfiskeriorganisationers fartøjsregistre. Desuden er det ikke tilladt at overføre fartøjer, der er opført på en regional fiskeriforvaltningsorganisations liste over fartøjer, der har udøvet IUU-fiskeri (IUU-fartøjer).

5. For at tage hensyn til gennemførelsen af de udviklingsplaner, der er forelagt IOTC, må medlemsstaterne kun øge deres fiskerikapacitet ud over de i stk. 1 og 2 nævnte begrænsninger inden for de grænser, der er fastsat i disse planer.

Artikel 28

Hajer

1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af rævehajer af alle arter af familien Alopiidae i enhver form for fiskeri er forbudt.

2. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt, undtagen for fartøjer med en længde overalt på under 24 m, der udelukkende fisker inden for den eksklusive økonomiske zone (EØZ), som tilhører den medlemsstat, hvis flag de fører, og på den betingelse, at fangsten udelukkende er beregnet til lokalt forbrug.

3. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1 og 2, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes.







Afdeling 4

SPRFMO-konventionsområdet

Artikel 29

Pelagisk fiskeri — kapacitetsbegrænsning

Medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, skal begrænse den samlede bruttotonnage for fartøjer, der fører deres flag, og som fisker efter pelagiske bestande i 2015 til den samlede bruttotonnage på EU-niveau på 78 600 tons i det pågældende område.

Artikel 30

Pelagisk fiskeri — TAC'er

1. Kun de medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, som omhandlet i artikel 29, må fiske efter pelagiske bestande i det pågældende område i overensstemmelse med de TAC'er, der er fastsat i bilag IJ.

2. De fiskerimuligheder, som er fastsat i bilag IJ, må kun udnyttes, på betingelse af at medlemsstaterne senest den femte dag i den følgende måned sender listen over fartøjer, som fisker aktivt eller deltager i omladning i SPRFMO-konventionsområdet, oplysninger fra fartøjsovervågningssystemer (FOS), månedlige fangstrapporter, og, hvor det er muligt, oplysninger om havneanløb til Kommissionen med henblik på videresendelse til SPRFMO-sekretariatet.

Artikel 31

Bundfiskeri

Medlemsstater, der kan dokumentere en bundfiskeriindsats eller fangster af bundfisk i SPRFMO-konventionsområdet i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, skal i 2015 begrænse deres bundfiskeriindsats eller fangster af bundfisk i SPRFMO-konventionsområdet til de dele af konventionsområdet, hvor bundfiskeri har fundet sted i nævnte periode, og til et niveau, der ikke overstiger de årlige gennemsnitlige fangstmængder eller indsatsparametre for perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006.







Afdeling 5

IATTC-konventionsområdet

Artikel 32

Fiskeri med notfartøjer

1. Fiskeri med notfartøjer efter gulfinnet tun (Thunnus albacares), storøjet tun (Thunnus obesus) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) er forbudt:

a) fra den 29. juli til den 28. september 2015 eller fra den 18. november 2015 til den 18. januar 2016 i det område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: — de amerikanske stillehavskystlinjer — længdegrad 150° V — breddegrad 40° N — breddegrad 40° S

b) fra den 29. september til den 29. oktober 2015 i det område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: — længdegrad 96° V — længdegrad 110° V — breddegrad 4° N — breddegrad 3° S.

2. De berørte medlemsstater skal inden den 1. april 2015 meddele Kommissionen, hvilken af de i stk. 1 omhandlede lukningsperioder de vælger. Alle notfartøjer fra de berørte medlemsstater indstiller notfiskeriet i det område, der er defineret i stk. 1, i den valgte periode.

3. Notfartøjer, der fisker efter tun i IATTC-konventionsområdet, skal beholde om bord og lande eller omlade hele fangsten af gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit.

4. Stk. 3 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:

a) hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager anses for uegnede til konsum, eller

b) hvis der under det sidste sæt på en fangstrejse måske ikke er nok plads til at beholde al tun, der fanges i det pågældende sæt, om bord.

Artikel 33

Forbud mod fiskeri efter hvidtippet haj

1. Det er forbudt at fiske efter arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i IATTC-konventionsområdet og at opbevare om bord, omlade, lagre, udbyde til salg, sælge eller lande dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj i det pågældende område.

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Individer af denne art skal straks genudsættes af fartøjets befragter, som også:

a) registrerer antallet af genudsætninger med angivelse af status (død eller levende)

b) rapporterer oplysningerne i litra a) til den medlemsstat, hvor vedkommende er hjemmehørende. Medlemsstaterne sender de oplysninger, der er indsamlet i løbet af det foregående år, til Kommissionen senest den 31. januar 2015.







Afdeling 6

SEAFO-Konventionsområdet

Artikel 34

Forbud mod fiskeri efter dybvandshajer

Direkte fiskeri efter følgende dybvandshajer i SEAFO-konventionsområdet er forbudt:

— rokker (Rajidae)

— almindelig pighaj (Squalus acanthias)

— større glat lanternehaj (Etmopterus bigelowi)

— korthalet lanternehaj (Etmopterus brachyurus)

— lyshaj (Etmopterus princeps)

— glat lanternehaj (Etmopterus pusillus)

— spøgelseskattehaj (Apristurus manis)

— fløjlshaj (Scymnodon squamulosus)

— dybvandshajer af overordenen Selachimorpha.







Afdeling 7

WCPFC-konventionsområdet

Artikel 35

Begrænsninger for fiskeriet efter storøjet tun, gulfinnet tun, bugstribet bonit og sydlig hvid tun

1. Medlemsstaterne sikrer, at det antal fiskedage, som tildeles notfartøjer, der fisker efter storøjet tun (Thunnus obesus), gulfinnet tun (Thunnus albacares) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) i den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger i højsøområdet mellem 20° N og 20° S, ikke overstiger 403 dage. Det er i forbindelse med dette fiskeri forbudt at fiske med not efter tunstimer, der svømmer med hvalhaj (Rhincodon typus), hvis dyret observeres inden udsætningen.

2. EU-fartøjer må ikke fiske efter sydlig hvid tun (Thunnus alalunga) in WCPFC-konventionsområdet syd for 20° S.

3. Medlemsstaterne sikrer, at fangsten af storøjet tun (Thunnus obesus) med langliner ikke overstiger 2 000 tons i 2015.

Artikel 36

Lukket område for FAD-fiskeri

1. I den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger mellem 20° N og 20° S, er det forbudt for notfartøjer at fiske med indretninger, der tiltrækker fisk (FAD), mellem kl. 00.00 den 1. juli 2015 og kl. 24.00 den 31. oktober 2015. I denne periode må et notfartøj kun fiske i nævnte del af WCPFC-konventionsområdet, hvis det har en observatør om bord, som kan overvåge, at fartøjet ikke på noget tidspunkt:

a) benytter eller betjener FAD eller dertil knyttet elektronisk udstyr

b) fisker efter stimer i forbindelse med FAD.

2. Alle notfartøjer, der fisker i den del af WCPFC-konventionsområdet, der er omhandlet i stk. 1, skal beholde hele fangsten af storøjet tun, gulfinnet tun og bugstribet bonit om bord og lande eller omlade den.

3. Stk. 2 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:

a) i det sidste sæt på en fangstrejse, hvis fartøjet ikke har plads nok tilbage til at opbevare alle fiskene

b) hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager er uegnede til konsum, eller

c) hvis der opstår en alvorlig driftsforstyrrelse i fryseanlægget.

Artikel 37

Overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne

1. Fartøjer, der udelukkende er opført i WCPFC's register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 35-38, ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra r).

2. Fartøjer, der er opført i både WCPFC's register og IATTC's register, og fartøjer, der udelukkende er opført i IATTC's register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 32, stk. 1, litra a), artikel 32, stk. 2-4, og artikel 33 ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra r).

Artikel 38

Begrænsning af antallet af EU-fartøjer med tilladelse til at fiske efter sværdfisk

Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) i områder syd for 20oS i WCPFC-konventionsområdet, er anført i bilag VII.

Artikel 39

Silkehaj og hvidtippet haj

1. Opbevaring om bord, omladning, opbevaring eller landing af dele af eller hele kroppe af følgende arter er forbudt i WCPFC-konventionsområdet.

a) silkehaj (Carcharhinus falciformis)

b) hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus).

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes.







Afdeling 8

Beringshavet

Artikel 40

Forbud mod fiskeri i Beringshavets højsøområde

Det er forbudt at fiske efter sej (Theragra chalcogramma) i Beringshavets højsøområde.







AFSNIT III

FISKERIMULIGHEDER FOR TREDJELANDSFARTØJER, DER FISKER I EU-FARVANDE

Artikel 41

TAC'er

Fiskerfartøjer, der sejler under norsk flag, og fiskerfartøjer, der er registreret på Færøerne, kan tage fangster i EU-farvande inden for de i bilag I til nærværende forordning fastsatte TAC'er og under overholdelse af betingelserne i nærværende forordning og i kapitel III i forordning (EF) nr. 1006/2008.

Artikel 42

Fiskeritilladelser

Det maksimale antal fiskeritilladelser til tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande, er fastsat i bilag VIII.

Artikel 43

Betingelser for landing af fangster og bifangster

Betingelserne i artikel 7 gælder for fangster og bifangster taget af tredjelandsfartøjer i henhold til de tilladelser, der er omhandlet i artikel 42.

Artikel 44

Forbud

1. Det er forbudt for tredjelandsfartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter, når de befinder sig i EU-farvande:

a) tærbe (Amblyraja radiata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa, IIIa og VIId og ICES-underområde IV

b) følgende arter af savrokke i EU-farvande: i) knivtandet savrokke (Anoxypristis cuspidate) ii) dværgsavrokke (Pristis clavata) iii) småtandet savrokke (Pristis pectinata) iv) almindelig savrokke (Pristis pristis) v) grøn savrokke (Pristis zijsron)

c) brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i EU-farvande

d) skade (Dipturus batis)-artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X

e) almindelig gråhaj (Galeorhinus galeus), der fanges med langliner i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde I, IV, V, VI, VII, VIII, XII og XIV

f) glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde I, IV, V, VI, VII, VIII, XII og XIV

g) chokoladehaj (Dalatias licha), næbhaj (Deania calcea), brun pighaj (Centrophorus squamosus), lyshaj (Etmopterus princeps) og portugisisk fløjlshaj (Centroscymnus coelolepis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde I, IV og XIV

h) sildehaj (Lamna nasus) i EU-farvande

i) djævlerokke af arten Manta alfredi i EU-farvande

j) almindelig djævlerokke (Manta birostris) i EU-farvande

k) følgende arter af djævlerokker i EU-farvande: i) lille djævlerokke (Mobula mobular) ii) lille guineadjævlerokke (Mobula rochebrunei) iii) pighalet djævlerokke (Mobula japanica) iv) glathalet djævlerokke (Mobula thurstoni) v) djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee vi) djævlerokke af arten Mobula munkiana vii) chilensk djævlerokke (Mobula tarapacana) viii) djævlerokke af arten Mobula kuhlii ix) vestatlantisk djævlerokke (Mobula hypostoma)

l) sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIIa

m) sortbuget rokke (Raja (Dipturus) nidarosiensis) i EU-farvande i ICES-afsnit VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh og VIIk

n) broget rokke (Raja undulata) i EU-farvande i ICES-underområde VI, IX og X og spidsrokke (Raja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X

o) guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII

p) havengel (Squatina squatina) i EU-farvande.

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes.







AFSNIT IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 45

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 1380/2013. Denne komité er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

Artikel 46

Ændring af forordning (EU) nr. 43/2014

I artikel 18a, stk. 1, i forordning (EU) nr. 43/2014tilføjes følgende litra:

»o) dybvandsreje i område IIIa.«

.

Artikel 47

Ophævelse

Rådets forordning (EU) nr. 779/2014 ophæves med virkning fra den 1. januar 2015.

Artikel 48

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2015.

Artikel 8 anvendes dog fra den 1. februar 2015.

Artikel 12, litra b), i) og k), og artikel 44, litra b), i) og k), anvendes fra den 8. februar 2015.

Artikel 46 anvendes fra den 1. januar 2014.

►C1 De bestemmelser om fiskerimuligheder, der er fastsat i artikel 24, 25 og 26 samt ◄ bilag IE og V for CCAMLR-konventionsområdet, anvendes fra de deri fastsatte datoer.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









LISTE OVER BILAG







BILAG I: TAC'er for EU-fartøjer i områder, hvor der er fastsat TAC'er, angivet pr. art og pr. område BILAG IA: Skagerrak, Kattegat, ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV, EU-farvande i CECAF og Fransk Guyanas farvande BIlAG IB: Det Nordøstlige Atlanterhav og Grønland, ICES-underområde I, II, V, XII og XIV og grønlandske farvande i NAFO 1 BILAG IC: Det Nordvestlige Atlanterhav — NAFO-konventionsområdet BILAG ID: Stærkt vandrende fiskearter — alle områder BILAG IE: Antarktis — CCAMLR-konventionsområdet BILAG IF: Det Sydøstlige Atlanterhav SEAFO-konventionsområdet BILAG IG: Sydlig tun — alle områder BILAG IH: WCPFC-konventionsområdet BILAG IJ: SPRFMO-konventionsområdet BILAG IIA: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med forvaltning af visse bestande af torsk, rødspætte og tunge i ICES-afsnit IIIa, VIa, VIIa, VIId, ICES-underområde IV og EU-farvande i ICES-afsnit IIa og Vb BILAG IIB: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med genopretning af visse bestande af sydlig kulmulebestande og jomfruhummer i ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten BILAG IIC: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med forvaltning af tungebestande i den vestlige del af Den Engelske Kanal i ICES-afsnit VIIe BILAG IID: Forvaltningsområder for tobis i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV BILAG III: Højeste antal fiskeritilladelser til EU-fartøjer i tredjelandsfarvande BILAG IV: ICCAT-konventionsområdet BILAG V: CCAMLR-konventionsområdet BILAG VI: IOTC-konventionsområdet BILAG VII: WCPFC-konventionsområdet BILAG VIII: Kvantitative begrænsninger for fiskeritilladelser til tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande









BILAG I

TAC'ER FOR EU-FARTØJER I OMRÅDER, HVOR DER ER FASTSAT TAC'ER, ANGIVET PR. ART OG PR. OMRÅDE

I skemaerne i bilag IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG og IJ fastsættes der TAC'er og kvoter (i tons levende vægt, medmindre andet er angivet) for hver bestand og betingelser, der funktionelt er knyttet dertil, hvor det er relevant.

Alle fiskerimulighederne i dette bilag er omfattet af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1224/2009, særlig artikel 33 og 34 i nævnte forordning.

Medmindre andet er angivet, er henvisningerne til fiskeriområder henvisninger til ICES-områder. Fiskebestandene er for hvert område anført i alfabetisk rækkefølge efter arternes latinske navne. I lovgivningsøjemed er det kun de latinske betegnelser, der gælder; de tilsvarende danske navne er kun anført til orientering.

Med henblik på anvendelsen af denne forordning gives nedenfor en sammenlignende oversigt over de latinske navne og de almindeligt anvendte navne:







Videnskabeligt navn Alfa-3-kode Dansk navn Amblyraja radiata RJR Tærbe Ammodytes spp. SAN Tobisarter Argentina silus ARU Guldlaks Beryx spp. ALF Beryxarter Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Havgalte Centrophorus squamosus GUQ Brun pighaj Centroscymnus coelolepis CYO Portugisisk fløjlshaj Chaceon spp. GER Røde dybvandskrabber (Chaceonarter) Chaenocephalus aceratus SSI Scotiaisfisk Champsocephalus gunnari ANI Båndet isfisk Channichthys rhinoceratus LIC Langsnudet isfisk Chionoecetes spp. PCR Arter af krabbeslægten Chionoecetes Clupea harengus HER Sild Coryphaenoides rupestris RNG Skolæst Dalatias licha SCK Chokoladehaj Deania calcea DCA Næbhaj ▼M1 Dicentrarchus labrax BSS Havbars ▼B Dipturus batis (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) RJB Skadeartskompleks Dissostichus eleginoides TOP Sort patagonisk isfisk Dissostichus mawsoni TOA Antarktisk isfisk Dissostichus spp. TOT Isfiskarter Engraulis encrasicolus ANE Ansjos Etmopterus princeps ETR Lyshaj Etmopterus pusillus ETP Glat lanternehaj Euphausia superba KRI Antarktisk lyskrebs Gadus morhua COD Torsk Galeorhinus galeus GAG Almindelig gråhaj Glyptocephalus cynoglossus WIT Skærising Gobionotothen gibberifrons NOG Buleisfisk Hippoglossoides platessoides PLA Håising Hippoglossus hippoglossus HAL Atlanterhavshelleflynder Hoplostethus atlanticus ORY Orange savbug Illex illecebrosus SQI Nordlig blæksprutte Lamna nasus POR Sildehaj Lepidonotothen squamifrons NOS Grå isfisk Lepidorhombus spp. LEZ Glashvarrearter Leucoraja naevus RJN Pletrokke Limanda ferruginea YEL Gulhalet ising Limanda limanda DAB Almindelig ising Lophiidae ANF Havtaske Macrourus spp. GRV Langhalearter Makaira nigricans BUM Blå marlin Mallotus villosus CAP Lodde Manta birostris RMB Almindelig djævlerokke Martialia hyadesi SQS Syvstjernet flyveblæksprutte Melanogrammus aeglefinus HAD Kuller Merlangius merlangus WHG Hvilling Merluccius merluccius HKE Kulmule Micromesistius poutassou WHB Blåhvilling Microstomus kitt LEM Rødtunge Molva dypterygia BLI Byrkelange Molva molva LIN Lange Nephrops norvegicus NEP Jomfruhummer Notothenia rossii NOR Marmorisfisk Pandalus borealis PRA Dybvandsreje Paralomis spp. PAI Troldkrabber Penaeus spp. PEN Rejer (Penaeusarter) Platichthys flesus FLE Skrubbe Pleuronectes platessa PLE Rødspætte Pleuronectiformes FLX Fladfisk Pollachius pollachius POL Lubbe Pollachius virens POK Sej Psetta maxima TUR Pighvar Pseudochaenichthys georgianus SGI Georgia-isfisk Pseudopentaceros spp. EDW Pseudopentaceros spp. Raja alba RJA Spidsrokke Raja brachyura RJH Blond rokke Raja circularis RJI Sandrokke Raja clavata RJC Sømrokke Raja fullonica RJF Gøgerokke Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Sortbuget rokke Raja microocellata RJE Småøjet rokke Raja montagui RJM Storplettet rokke Raja undulata RJU Broget rokke Rajiformes SRX Rokker Reinhardtius hippoglossoides GHL Hellefisk Scomber scombrus MAC Makrel Scophthalmus rhombus BLL Slethvar Sebastes spp. RED Rødfisk Solea solea SOL Almindelig tunge Solea spp. SOO Tungearter Sprattus sprattus SPR Brisling Squalus acanthias DGS Almindelig pighaj Tetrapturus albidus WHM Hvid marlin Thunnus maccoyii SBF Sydlig tun Thunnus obesus BET Storøjet tun Thunnus thynnus BFT Atlantisk tun Trachurus murphyi CJM Chilensk hestemakrel Trachurus spp. JAX Hestemakrelarter Trisopterus esmarkii NOP Sperling Urophycis tenuis HKW Hvid skægbrosme Xiphias gladius SWO Sværdfisk

Nedenstående sammenlignende oversigt over henholdsvis danske og latinske navne gives udelukkende til orientering:







Beryxarter ALF Beryx spp. Håising PLA Hippoglossoides platessoides Ansjos ANE Engraulis encrasicolus Havtaske ANF Lophiidae Antarktisk isfisk TOA Dissostichus mawsoni Atlanterhavshelleflynder HAL Hippoglossus hippoglossus Storøjet tun BET Thunnus obesus Næbhaj DCA Deania calcea Scotiaisfisk SSI Chaenocephalus aceratus Blond rokke RJH Raja brachyura Byrkelange BLI Molva dypterygia Blå marlin BUM Makaira nigricans Blåhvilling WHB Micromesistius poutassou Atlantisk tun BFT Thunnus thynnus Havgalte BOR Caproidae Slethvar BLL Scophthalmus rhombus Lodde CAP Mallotus villosus Torsk COD Gadus morhua Almindelig ising DAB Limanda limanda Skadeartskompleks RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) Almindelig tunge SOL Solea solea Troldkrabber PAI Paralomis spp. Pletrokke RJN Leucoraja naevus Røde dybvandskrabber (Chaceonarter) GER Chaceon spp. Skrubbe FLE Platichthys flesus Fladfisk FLX Pleuronectiformes Almindelig djævlerokke RMB Manta birostris Lyshaj ETR Etmopterus princeps Guldlaks ARU Argentina silus Hellefisk GHL Reinhardtius hippoglossoides Langhalearter GRV Macrourus spp. Grå isfisk NOS Lepidonotothen squamifrons Kuller HAD Melanogrammus aeglefinus Kulmule HKE Merluccius merluccius Sild HER Clupea harengus Hestemakrelarter JAX Trachurus spp. Buleisfisk NOG Gobionotothen gibberifrons Chilensk hestemakrel CJM Trachurus murphyi Chokoladehaj SCK Dalatias licha Antarktisk lyskrebs KRI Euphausia superba Brun pighaj GUQ Centrophorus squamosus Rødtunge LEM Microstomus kitt Lange LIN Molva molva Makrel MAC Scomber scombrus Båndet isfisk ANI Champsocephalus gunnari Marmorisfisk NOR Notothenia rossii Glashvarrearter LEZ Lepidorhombus spp. Dybvandsreje PRA Pandalus borealis Jomfruhummer NEP Nephrops norvegicus Sperling NOP Trisopterus esmarkii Sortbuget rokke JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Orange savbug ORY Hoplostethus atlanticus Sort patagonisk isfisk TOP Dissostichus eleginoides Pseudopentaceros spp. EDW Pseudopentaceros spp. Rejer (Penaeusarter) PEN Penaeus spp. Rødspætte PLE Pleuronectes platessa Lubbe POL Pollachius pollachius Sildehaj POR Lamna nasus Portugisisk fløjlshaj CYO Centroscymnus coelolepis Rødfisk RED Sebastes spp. Skolæst RNG Coryphaenoides rupestris Sej POK Pollachius virens Tobiser SAN Ammodytes spp. Sandrokke RJI Raja circularis ▼M1 Havbars BSS Dicentrarchus labrax ▼B Gøgerokke RJF Raja fullonica Nordlig blæksprutte SQI Illex illecebrosus Rokker SRX Rajiformes Småøjet rokke RJE Raja microocellata Glat lanternehaj ETP Etmopterus pusillus Arter af krabbeslægten Chionoecetes PCR Chionoecetes spp. Tungearter SOO Solea spp. Georgia-isfisk SGI Pseudochaenichthys georgianus Sydlig tun SBF Thunnus maccoyii Storplettet rokke RJM Raja montagui Brisling SPR Sprattus sprattus Almindelig pighaj DGS Squalus acanthias Syvstjernet flyveblæksprutte SQS Martialia hyadesi Tærbe RJR Amblyraja radiata Sværdfisk SWO Xiphias gladius Sømrokke RJC Raja clavata Isfiskarter TOT Dissostichus spp. Almindelig gråhaj GAG Galeorhinus galeus Pighvar TUR Psetta maxima Brosme USK Brosme brosme Broget rokke RJU Raja undulata Langsnudet isfisk LIC Channichthys rhinoceratus Hvid skægbrosme HKW Urophycis tenuis Hvid marlin WHM Tetrapturus albidus Spidsrokke RJA Raja alba Hvilling WHG Merlangius merlangus Skærising WIT Glyptocephalus cynoglossus Gulhalet ising YEL Limanda ferruginea









BILAG IA

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICES-UNDEROMRÅDE I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII OG XIV, EU-FARVANDE I CECAF OG FRANSK GUYANAS FARVANDE

▼M1







Art: Tobisarter Ammodytes spp. Område: Norske farvande i IV (SAN/04-N.) Danmark 0 Det Forenede Kongerige 0 Unionen 0 TAC Ikke relevant Analytisk TACArtikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelseArtikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse







Art: Tobisarter Ammodytes spp. Område: EU-farvande i IIa, IIIa og IV (1) Danmark 336 964 (2) Det Forenede Kongerige 7 366 (2) Tyskland 515 (2) Sverige 12 374 (2) Unionen 357 219 TAC 357 219 Analytisk TACArtikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelseArtikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse (1) Undtagen farvande inden for 6 sømil fra Det Forenede Kongeriges basislinjer ved Shetlandsøerne, Fair Isle og Foula. (2) ►C3 Med forbehold af landingsforpligtelsen kan fangster af ising og hvilling fratrækkes op til 2 % af kvoten (OT1/*2A3A4) på betingelse af, at højst 9 % af den samlede kvote for tobis udgøres af disse fangster og bifangster af de arter, ◄ der er omfattet af artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Særlige betingelser: Inden for grænserne af ovennævnte kvoter må der højst tages nedennævnte mængder i følgende forvaltningsområder for tobis som defineret i bilag IID:



Område: EU-farvande med forvaltningsområder for tobis 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/234_1) (SAN/234_2) (SAN/234_3) (SAN/234_4) (SAN/234_5) (SAN/234_6) (SAN/234_7) Danmark 125 459 27 355 179 227 4 717 0 206 0 Det Forenede Kongerige 2 742 598 3 918 103 0 5 0 Tyskland 192 42 274 7 0 0 0 Sverige 4 607 1 005 6 581 173 0 8 0 Unionen 133 000 29 000 190 000 5 000 0 219 0 I alt 133 000 29 000 190 000 5 000 0 219 0

▼B







Art: Guldlaks Argentina silus Område: EU-farvande og internationale farvande i I og II (ARU/1/2.) Tyskland 24 Frankrig 8 Nederlandene 19 Det Forenede Kongerige 39 Unionen 90 TAC 90 Analytisk TAC







Art: Guldlaks Argentina silus Område: EU-farvande i III og IV (ARU/34-C) Danmark 911 Tyskland 9 Frankrig 7 Irland 7 Nederlandene 43 Sverige 35 Det Forenede Kongerige 16 Unionen 1 028 TAC 1 028 Analytisk TAC







Art: Guldlaks Argentina silus Område: EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII (ARU/567.) Tyskland 329 Frankrig 7 Irland 305 Nederlandene 3 434 Det Forenede Kongerige 241 Unionen 4 316 TAC 4 316 Analytisk TAC







Art: Brosme Brosme brosme Område: EU-farvande og internationale farvande i I, II og XIV (USK/1214EI) Tyskland 6 (1) Frankrig 6 (1) Det Forenede Kongerige 6 (1) Andre 3 (1) Unionen 21 (1) TAC 21 Analytisk TAC (1) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt.







Art: Brosme Brosme brosme Område: IIIa, EU-farvande i underafsnit 22-32 (USK/3A/BCD) Danmark 15 Sverige 7 Tyskland 7 Unionen 29 TAC 29 Analytisk TAC







Art: Brosme Brosme brosme Område: EU-farvande i IV (USK/04-C.) Danmark 64 Tyskland 19 Frankrig 44 Sverige 6 Det Forenede Kongerige 96 Andre 6 (1) Unionen 235 TAC 235 Analytisk TAC (1) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt.







Art: Brosme Brosme brosme Område: EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII (USK/567EI.) Tyskland 13 Spanien 46 Frankrig 548 Irland 53 Det Forenede Kongerige 264 Andre 13 (1) Unionen 937 Norge 2 923 (2) (3) (4) (5) TAC 3 860 Analytisk TACArtikel 11 i denne forordning anvendes (1) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt. (2) Skal fiskes i EU-farvande i IIa, IV, Vb, VI og VII (USK/*24X7C). (3) Ud af denne mængde må den utilsigtede fangst af andre arter i Vb, VI og VII aldrig overstige 25 % pr. fartøj. Det er dog tilladt at overskride denne procentsats i de første 24 timer efter påbegyndelse af fiskeri på en specifik fiskeplads. Den samlede mængde af utilsigtede fangster af andre arter i Vb, VI og VII må ikke overskride følgende mængde i tons (OTH/*5B67-): 3 000 ( 4 ) Inkl. lange. Følgende af Norges kvoter i Vb, VI og VII må kun fiskes med langline:



Lange (LIN/*5B67-) 5 500 Brosme (USK/*5B67-) 2 923 (5) Norges kvoter for brosme og lange kan udveksles indtil følgende mængde i tons: 2 000







Art: Brosme Brosme brosme Område: Norske farvande i IV (USK/04-N.) Belgien 0 Danmark 165 Tyskland 1 Frankrig 0 Nederlandene 0 Det Forenede Kongerige 4 Unionen 170 TAC Ikke relevant Analytisk TACArtikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikkeArtikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke







Art: Havgalte Caproidae Område: EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII (BOR/678-) Danmark 13 079 Irland 36 830 Det Forenede Kongerige 3 387 Unionen 53 296 TAC 53 296 Præventiv TAC

▼M3







Art: Sild (1) Clupea harengus Område: IIIa (HER/03A.) Danmark 18 034 (2) Tyskland 289 (2) Sverige 18 865 (2) Unionen 37 188 (2) Norge 5 816 Færøerne 600 (3) TAC 43 604 Analytisk TACArtikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelseArtikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelseArtikel 7, stk. 3, i denne forordning anvendes (1) Fangster af sild taget ved fiskeri med redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm. (2) Særlig betingelse: Op til 50 % af denne mængde kan fanges i EU-farvande i IV (HER/*04-C.). (3) Må kun fiskes i Skagerrak (HER/*03AN.).

▼B







Art: Sild (1) Clupea harengus Område: EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53°30′N (HER/4AB.) Danmark 74 079 Tyskland 46 703 Frankrig 22 488 Nederlandene 57 104 Sverige 4 531 Det Forenede Kongerige 62 292 Unionen 267 197 Norge 129 145 (2) TAC 445 329 Analytisk TACArtikel 7, stk. 3, i denne forordning anvendes (1) Fangster af sild fanget i fiskeri med redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm. Medlemsstaterne skal indberette deres fangster af sild i IVa (HER/04A.) og IVb (HER/04B.) særskilt. (2) Fangster under denne kvote skal trækkes fra Norges andel af TAC'en. Inden for denne kvote må der ikke tages mere end nedenstående mængder i EU-farvande i IVa og IVb (HER/*4AB-C). 50 000 Særlig betingelse: Inden for ovennævnte kvoter må der i nedenstående område højst fanges følgende mængder:



Norske farvande syd for 62°N (HER/*04N-) (1) Unionen 50 000 (1) Fangster af sild fanget i fiskeri med redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm. Medlemsstaterne skal indberette deres fangster af sild i IVa (HER/*4AN.) og IVb (HER/*4BN.) særskilt.







Art: Sild (1) Clupea harengus Område: Norske farvande syd for 62°N (HER/04-N.) Sverige 1 093 (1) Unionen 1 093 TAC 445 329 Analytisk TACArtikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikkeArtikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke (1) Bifangster af torsk, kuller, lubbe, hvilling og sej skal fratrækkes kvoterne for disse arter.







Art: Sild (1) Clupea harengus Område: IIIa (HER/03A-BC) Danmark 5 692 Tyskland 51 Sverige 916 Unionen 6 659 TAC 6 659 Analytisk TACArtikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikkeArtikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke (1) Udelukkende for fangster af sild, der er taget som bifangst i fiskeri med redskaber med en maskestørrelse på under 32 mm.







Art: Sild (1) Clupea harengus Område: IV, VIId og i EU-farvande i IIa (HER/2A47DX) Belgien 78 Danmark 15 072 Tyskland 78 Frankrig 78 Nederlandene 78 Sverige 74 Det Forenede Kongerige 286 Unionen 15 744 TAC 15 744 Analytisk TACArtikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikkeArtikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikkeArtikel (1) Udelukkende for fangster af sild, der er taget som bifangst i fiskeri med redskaber med en maskestørrelse på under 32 mm.







Art: Sild (1) Clupea harengus Område: IVc, VIId (2) (HER/4CXB7D) Belgien 9 057 (3) Danmark 1 049 (3) Tyskland 661 (3) Frankrig 12 068 (3) Nederlandene 21 478 (3) Det Forenede Kongerige 4 673 (3) Unionen 48 986 TAC 445 329 Analytisk TACArtikel 7, stk. 3, i denne forordning anvendes (1) Udelukkende for fangster af sild, der er taget i fiskeri med redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm. (2) Undtagen Blackwater-bestanden: Vedrører sildebestanden i havområdet i Themsens udmunding inden for et område afgrænset af en geodætisk linje, der går ret syd fra Landguard Point (51°56′N, 1°19,1′Ø) til 51°33N og derfra ret vest til et punkt på Det Forenede Kongeriges kyst. (3) Op til 50 % af denne kvote kan tages i IVb (HER/*04B.).







Art: Sild Clupea harengus Område: EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN (1) (HER/5B6ANB) Tyskland 2 536 (2) Frankrig 480 (2) Irland 3 427 (2) Nederlandene 2 536 (2) Det Forenede Kongerige 13 711 (2) Unionen 22 690 (2) TAC 22 690 Analytisk TAC (1) Vedrører sildebestanden i ICES-afsnit VIa, der ligger øst for længdegrad 7°V og nord for breddegrad 55°N eller vest for længdegrad 7°V og nord for breddegrad 56°N, med undtagelse af Clyde. (2) Det er forbudt at fiske efter sild i den del af ICES-områderne, der er omfattet af denne TAC, og som ligger mellem 56°N og 57°30′N, med undtagelse af et område på 6 sømil målt fra basislinjen for Det Forenede Kongeriges territorialfarvand.







Art: Sild Clupea harengus Område: VIaS (1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Irland 0 Nederlandene 0 Unionen 0 TAC 0 Analytisk TACArtikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikkeArtikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke (1) Vedrører sildebestanden i VIa syd for 56°00′ N og vest for 07°00′ V.







Art: Sild Clupea harengus Område: VI Clyde (1) (HER/06ACL.) Det Forenede Kongerige Skal fastsættes (2) Unionen Skal fastsættes (3) TAC Skal fastsættes (3) Præventiv TAC (1) Clydebestanden: vedrører sildebestanden i havområdet nordøst for en ret linje mellem: — Mull of Kintyre (55°17.9′N, 05°47.8′V); — et punkt ved positionen (55°04′N, 05°23′V) og — Corsewall Point (55°00.5′N, 05°09.4′V). (2) Artikel 6 i denne forordning anvendes. (3) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 2.







Art: Sild Clupea harengus Område: VIIa (1) (HER/07A/MM) Irland 1 264 Det Forenede Kongerige 3 590 Unionen 4 854 TAC 4 854 Analytisk TACArtikel 7, stk. 3, i denne forordning anvendes (1) Dette område reduceres med det område, der er afgrænset: — mod nord af 52°30′N — mod syd af 52°00′N — mod vest af Irlands kyst — mod øst af Det Forenede Kongeriges kyst.







Art: Sild Clupea harengus Område: VIIe og VIIf (HER/7EF.) Frankrig 465 Det Forenede Kongerige 465 Unionen 930 TAC 930 Præventiv TAC

▼M3







Art: Sild Clupea harengus Område: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) og VIIk (1) (HER/7G-K.) Tyskland 213 Frankrig 1 185 Irland 16 591 Nederlandene 1 185 Det Forenede Kongerige 24 Unionen 19 198 TAC 19 198 Analytisk TACArtikel 7, stk. 3, i denne forordning anvendes (1) Dette område udvides med det område, der er afgrænset: — mod nord af 52° 30′ N — mod syd af 52° 00′ N — mod vest af Irlands kyst — mod øst af Det Forenede Kongeriges kyst.

▼B







Art: Ansjos Engraulis encrasicolus Område: VIII (ANE/08.) Spanien 22 500 Frankrig 2 500 Unionen 25 000 TAC 25 000 Analytisk TAC







Art: Ansjos Engraulis encrasicolus Område: IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (ANE/9/3411) Spanien 4 618 Portugal 5 038 Unionen 9 656 TAC 9 656 Præventiv TAC







Art: Torsk Gadus morhua Område: Skagerrak (COD/03AN.) Belgien 10 (1) Danmark 3 336 (1) Tyskland 84 (1) Nederlandene 21 (1) Sverige 584 (1) Unionen 4 035 TAC 4 171 Analytisk TACArtikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikkeArtikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke (1) Ud over denne kvote kan en medlemsstat give fartøjer, der fører dens flag, og som deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, en yderligere tildeling inden for den samlede grænse på 12 % af den kvote, som den pågældende medlemsstat har fået tildelt, på de betingelser, der er fastsat i afsnit II, kapitel II, i denne forordning.







Art: Torsk Gadus morhua Område: Kattegat (COD/03AS.) Danmark 62 (1) Tyskland 1 (1) Sverige 37 (1) Unionen 100 (1) TAC 100 (1) Analytisk TAC (1) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt.







Art: Torsk Gadus morhua Område: IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat (COD/2A3AX4) Belgien 862 (1) Danmark 4 956 (1) Tyskland 3 142 (1) Frankrig 1 065 (1) Nederlandene 2 800 (1) Sverige 33 (1) Det Forenede Kongerige 11 369 (1) Unionen 24 227 Norge 4 962 (2) TAC 29 189 Analytisk TACArtikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikkeArtikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke (1) Ud over denne kvote kan en medlemsstat give fartøjer, der fører dens flag, og som deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, en yderligere tildeling inden for den samlede grænse på 12 % af den kvote, som den pågældende medlemsstat har fået tildelt, på de betingelser, der er fastsat i afsnit II, kapitel II, i denne forordning. (2) Kan tages i EU-farvande. Fangster, der tages inden for denne kvote, skal trækkes fra Norges andel af TAC'en. Særlig betingelse: Inden for ovennævnte kvoter må der i nedenstående område højst fanges følgende mængder:



Norske farvande i IV (COD/*04N-) Unionen 21 057







Art: Torsk Gadus morhua Område: Norske farvande syd for 62°N (COD/04-N.) Sverige 382 (1) Unionen 382 TAC Ikke relevant Analytisk TACArtikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikkeArtikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke (1) Bifangster af kuller, lubbe, hvilling og sej skal fratrækkes kvoterne for disse arter.







Art: Torsk Gadus morhua Område: VIb; EU-farvande og internationale farvande i Vb vest for 12°00′V og i XII og XIV (COD/5W6-14) Belgien 0 Tyskland 1 Frankrig 12 Irland 16 Det Forenede Kongerige 45 Unionen 74 TAC 74 Præventiv TAC







Art: Torsk Gadus morhua Område: VIa; EU-farvande og internationale farvande i Vb øst for 12°00′V (COD/5BE6A) Belgien 0 Tyskland 0 Frankrig 0 Irland 0 Det Forenede Kongerige 0 Unionen 0 TAC 0 (1) Analytisk TAC (1) Landing af bifangst af torsk i det område, der er omfattet af denne TAC, er tilladt, såfremt den pågældende fangst ikke udgør mere end 1,5 % af den levende vægt af den samlede fangst, der opbevares om bord for hver enkelt fangstrejse. Denne bestemmelse anvendes ikke på fangster, der er omfattet af landingsforpligtelsen.







Art: Torsk Gadus morhua Område: VIIa (COD/07A.) Belgien 2 Frankrig 7 Irland 120 Nederlandene 1 Det Forenede Kongerige 52 Unionen 182 TAC 182 Analytisk TAC







Art: Torsk Gadus morhua Område: VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 COD/7XAD34) Belgien 218 Frankrig 3 568 Irland 901 Nederlandene 1 Det Forenede Kongerige 384 Unionen 5 072 TAC 5 072 Analytisk TACArtikel 11 i denne forordning anvendes







Art: Torsk Gadus morhua Område: VIId (COD/07D.) Belgien 73 (1) Frankrig 1 428 (1) Nederlandene 43 (1) Det Forenede Kongerige 157 (1) Unionen 1 701 TAC 1 701 Analytisk TAC (1) Ud over denne kvote kan en medlemsstat give fartøjer, der fører dens flag, og som deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, en yderligere tildeling inden for den samlede grænse på 12 % af den kvote, som den pågældende medlemsstat har fået tildelt, på de betingelser, der er fastsat i afsnit II, kapitel II, i denne forordning.







Art: Glashvarrearter Lepidorhombus spp. Område: EU-farvande i IIa og IV (LEZ/2AC4-C) Belgien 6 Danmark 5 Tyskland 5 Frankrig 34 Nederlandene 27 Det Forenede Kongerige 2 006 Unionen 2 083 TAC 2 083 Analytisk TAC







Art: Glashvarrearter Lepidorhombus spp. Område: EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI internationale farvande i XII og XIV (LEZ/56-14) Spanien 469 Frankrig 1 830 Irland 535 Det Forenede Kongerige 1 295 Unionen 4 129 TAC 4 129 Analytisk TACArtikel 7, stk. 3, i denne forordning anvendes

▼M1







Art: Glashvarrearter Lepidorhombus spp. Område: VII (LEZ/07.) Belgien 470rfn (1) (3) Spanien 5 216 (1) (2) Frankrig 6 329 (1) (2) Irland 2 878 (1) (3) Det Forenede Kongerige 2 492 (1) (3) Unionen 17 385 TAC 17 385 Analytisk TACArtikel 11 i denne forordning anvendes (1) Ud over denne kvote kan en medlemsstat give fartøjer, der fører dens flag, og som deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, en yderligere tildeling inden for den samlede grænse på 1 % af den kvote, som den pågældende medlemsstat har fået tildelt, på de betingelser, der er fastsat i afsnit II, kapitel II, i denne forordning. (2) 5 % af denne kvote kan fiskes i VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (LEZ/*8ABDE). (3) 5 % af denne kvote kan anvendes i VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (LEZ/*8ABDE) for bifangster i direkte fiskeri efter tunge.

▼B







Art: Glashvarrearter Lepidorhombus spp. Område: VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (LEZ/8ABDE.) Spanien 950 Frankrig 766 Unionen 1 716 TAC 1 716 Analytisk TAC







Art: Glashvarrearter Lepidorhombus spp. Område: VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (LEZ/8C3411) Spanien 1 271 Frankrig 64 Portugal 42 Unionen 1 377 TAC 1 377 Analytisk TAC







Art: Almindelig ising og skrubbe Limanda limanda og Platichthys flesus Område: EU-farvande i IIa og IV (DAB/2AC4-C) for almindelig ising (FLE/2AC4-C) for skrubbe Belgien 503 Danmark 1 888 Tyskland 2 832 Frankrig 196 Nederlandene 11 421 Sverige 6 Det Forenede Kongerige 1 588 Unionen 18 434 TAC 18 434 Præventiv TAC







Art: Havtaske Lophiidae Område: EU-farvande i IIa og IV (ANF/2AC4-C) Belgien 332 (1) Danmark 732 (1) Tyskland 357 (1) Frankrig 68 (1) Nederlandene 251 (1) Sverige 9 (1) Det Forenede Kongerige 7 641 (1) Unionen 9 390 (1) TAC 9 390 Analytisk TAC (1) Særlig betingelse: hvoraf op til 10 % kan fiskes i: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb og internationale farvande i XII og XIV (ANF/*56-14).







Art: Havtaske Lophiidae Område: Norske farvande i IV (ANF/04-N.) Belgien 45 Danmark 1 152 Tyskland 18 Nederlandene 16 Det Forenede Kongerige 269 Unionen 1 500 TAC Ikke relevant Analytisk TACArtikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikkeArtikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke







Art: Havtaske Lophiidae Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb og internationale farvande i XII og XIV (ANF/56-14) Belgien 191 Tyskland 218 Spanien 204 Frankrig 2 350 Irland 531 Nederlandene 184 Det Forenede Kongerige 1 635 Unionen 5 313 TAC 5 313 Præventiv TAC







Art: Havtaske Lophiidae Område: VII (ANF/07.) Belgien 3 097 (1) (2) Tyskland 345 (1) (2) Spanien 1 231 (1) (2) Frankrig 19 875 (1) (2) Irland 2 540 (1) (2) Nederlandene 401 (1) (2) Det Forenede Kongerige 6 027 (1) (2) Unionen 33 516 (1) TAC 33 516 (1) Analytisk TACArtikel 11 i denne forordning anvendes (1) Særlig betingelse: hvoraf højst 10 % må fanges i VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (ANF/*8ABDE). (2) Ud over denne kvote kan en medlemsstat give fartøjer, der fører dens flag, og som deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, en yderligere tildeling inden for den samlede grænse på 1 % af den kvote, som den pågældende medlemsstat har fået tildelt, på de betingelser, der er fastsat i afsnit II, kapitel II, i denne forordning.







Art: Havtaske Lophiidae Område: VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (ANF/8ABDE.) Spanien 1 368 Frankrig