1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 1
Dettedokumenteretdokumentationsredskab,oginstitutionernepåtagersigintetansvarherfor
►B RÅDETSFORORDNING(EF)Nr.393/98
af16.februar1998
omindførelseafenendeligantidumpingtoldpåimportenafskruer,bolte,møtrikkeroglignende
varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Republikken Korea,
Malaysia,TaiwanogThailand
(EFT L 50 af 20.2.1998, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1 Rådets forordning (EF) nr. 2570/2000 af 20. november 2000 L 297 1 24.11.2000
Berigtiget ved:
►C1 Berigtigelse, EFT L 148 af 19.5.1998, s. 48 (393/98)
▼B
RÅDETSFORORDNING(EF)Nr.393/98
af16.februar1998
omindførelseafenendeligantidumpingtoldpåimportenafskruer,
bolte,møtrikkeroglignendevarerafrustfritstålmedoprindelseiFolkerepublikken Kina, Indien, Republikken Korea, Malaysia,
TaiwanogThailand
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det EuropæiskeFællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december
1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke ermedlemmer at Det Europæiske Fællesskab (
1), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af
Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A.MIDLERTIDIGEFORANSTALTNINGER
(1) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1732/97 (2) (idet
følgende benævnt »forordningen om midlertidig told«) blev der
indført en midlertidig antidumpingtold på importen til Fælles-skabet af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål(idet følgende benævnt skruer mv.) henhørende under KN-kode7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61,7318 15 70 og 7318 16 30 med oprindelse i Folkerepublikken
Kina, Indien, Malaysia, Republikken Korea, Taiwan og Thailand.
B.EFTERFØLGENDEPROCEDURE
(2) Efter at de midlertidige antidumpingforanstaltninger var truffet,
fremsatte en række interesserede parter deres bemærkningerskriftligt.
(3) De parter, der anmodede derom, fik lejlighed til at blive hørtmundtligt af Kommissionen.
(4) Kommissionen vedblev med at indhente og efterprøve alle de
oplysninger, der blev anset for nødvendige for dens endelige
konklusioner.
(5) Parterne blev underrettet om de væsentlige elementer ogbetragtninger, der dannede grundlag for den påtænkte henstillingom indførelse af endelig antidumpingtold og endelig opkrævningaf de beløb, der var stillet som sikkerhed i form af midlertidigtold. Desuden blev der, efter at disse oplysninger var indgivet,
indrømmet dem en frist til at udtale sig.
(6) De skriftlige og mundtlige bemærkninger indgik i proceduren, og
der blev taget hensyn til dem i de endelige konklusioner, hvordette blev fundet hensigtsmæssigt.
C.DENPÅGÆLDENDEVAREOGSAMMEVARE
(7) Ved fastlæggelsen af sine endelige konklusioner betragtede
Kommissionen skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af
rustfrit stål fremstillet og solgt i Indien, Malaysia, Republikken
Korea, Taiwan og Thailand og eksporteret til Fællesskabet fra depågældende lande og de pågældende varer fremstillet og solgt iFællesskabet af producenter iFællesskabet som samme vare ihenhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i detfølgende benævnt »grundforordningen«), da de har samme1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 2
(1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr.
2331/96 (EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1).
(2) EFT L 243 af 4. 9. 1997, s. 17.
▼B
grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske karakteristika og
anvendelse.
(8) Nogle eksportører hævdede på ny (ligesom det var tilfældet, før
de midlertidige foranstaltninger blev truffet), at møtrikker
importeret fra de pågældende lande skulle holdes uden forundersøgelsen, fordi der kun finder beskeden eller slet ingenproduktion sted af møtrikker i Fællesskabet.
(9) Ligesom det var tilfældet på det midlertidige stadium, blev denne
påstand imidlertid ikke bekræftet af undersøgelsens resultater,
som viste, at fællesskabsproducenterne fremstiller møtrikker. Detblev derfor ikke anset for berettiget at holde møtrikker uden forden aktuelle procedures dækningsområde.
(10) En enkelt eksporterende indisk producent hævdede, at salget påhjemmemarkedet af en bestemt type skruer af en stållegering med
højt kulindhold fremstillet af dette selskab skulle benyttes ved
fastsættelsen af den normale værdi af visse skruer af rustfrit ståleksporteret til Fællesskabet med den begrundelse, at deforskellige typer skruer var sammenlignelige. Det fremgik dogaf undersøgelsen, at disse forskellige typer stålskruer ikke kunne
betragtes som samme vare, fordi deres fysiske karakteristika
afveg fra den pågældende eksporterede vares fysiske karakteri-stika. Påstanden blev derfor afvist.
(11) En række eksporterende producenter iTai wan anfægtede detrimelige i, at skruer mv., som ikke var af standardkvalitet, iforordningen om midlertidig told var holdt uden for dumpingbe-
regningerne, selv om Kommissionen betragtede disse skruer mv.,
som ikke var af standardkvalitet, som samme vare. Som nævnt ibetragtning 9 i forordningen om midlertidig told anså Kommis-sionen skruer mv. af standardkvalitet for at være tilstrækkeligrepræsentative, fordi de udgjorde mere end 70 % af den samlede
eksport af skruer mv. til Fællesskabet, som skulle danne grundlag
for fastlæggelsen af dumping for hele den pågældende eksport.Denne tilgang bekræftes for alle selskaber på nær ét. For detteselskabs vedkommende viste analysen, at skruer mv., som ikkevar af standardkvalitet, tegnede sig for en betydelig del af detseksportsalg til Fællesskabet. Det blev derfor besluttet, at
dumpingberegningerne for denne eksportørs vedkommende skulle
korrigeres ved medregning af skruer mv., som ikke var afstandardkvalitet.
(12) Da der ikke blev fremsat nogen bemærkninger til definitionen af»samme vare«, bekræftes konklusionerne herom i betragtning 11 iforordningen om midlertidig told.
D.DUMPING
1.Normalværdi
a)Indien
(13) Et selskab hævdede, at Kommissionen fejlagtigt ved fastsættelsen
af dets beregnede normale værdihavde benyttet en unøjagti g
fordelingsnøgle ved beregningen af produktionsomkostningerne.
Denne påstand blev afvist, da den af EF-institutionen benyttedefordelingsnøgle gav et mere retvisende billede af udgifterne tilråstoffer end det, som den af det pågældende selskab benyttedefordelingsnøgle gav.
(14) De øvrige to samarbejdende eksporterende producenter hævdede,
at den i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told
benyttede metode til fastsættelse af den normale værdi, dvs.anvendelse i videst mulig udstrækning af det vejede gennemsnitaf priserne ab fabrik hos den samarbejdende producent, der solgtetil hjemmemarkedet, var uegnet til sammenligning med deres
eksportpriser.
Det blev iden sammenhæng senere fundet godtgjort, at den
normale værdi baseret på hjemmemarkedspriserne ab fabrik hos1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 3
▼B
den samarbejdende indiske producent, der solgte skruer mv. på
hjemmemarkedet, ikke var sammenlignelig med de to ekspor-terende producenters eksportpriser. Dette skyldtes, at det
pågældende selskab havde foretaget en ukorrekt klassificering
af de forskellige typer skruer mv., som solgtes på hjemme-markedet, og dette gjorde sammenligningen uhensigtsmæssig.
For disse to selskabers vedkommende foretog Kommissionen
derfor en særlig beregning af den normale værdi for alle typerskruer mv., som blev eksporteret til Fællesskabet i undersøgel-sesperioden. Beregningen blev baseret på omkostningerne ved
produktionen af de eksporterede typer plus et rimeligt tillæg for
salgs-, general- og administrationsudgifter (i det følgende be-nævnt SGA) samt fortjeneste. Den metode, der blev benyttet vedfastlæggelsen af beløbet for SGA samt fortjeneste, var den sammesom på det midlertidige stadium, dvs. baseret på den enestesamarbejdende producent, som solgte den pågældende vare på det
indiske hjemmemarked. Da denne indiske producents normale
værdi imidlertid havde ændret sig, blev beløbet for SGA samtfortjeneste ændret tilsvarende.
b)Korea
(15) Da der ikke er fremført yderligere argumenter, bekræftes de
midlertidige konklusioner.
c)Malaysia
(16) En enkelt malaysisk eksportør anfægtede den metode, der var
benyttet til fastlæggelse af SGA samt fortjeneste i forbindelsemed beregningen af den normale værdi. Der mindes i denforbindelse om, at SGA i henhold til artikel 2, stk. 6, i
grundforordningen blev baseret på oplysninger vedrørende dette
selskab, medens fortjenstmargenen blev baseret på det vejedegennemsnit af den fortjeneste, der blev indtjent af den koncern,som selskabet var en del af.
I den forbindelse blev der anlagt det synspunkt, at det forhold, at
salget på hjemmemarkedet ikke fandt sted i repræsentativemængder, ikke i sig selv var tilstrækkeligt til at tilsidesætteoplysningerne om dette salg i henhold til artikel 2, stk. 6, litra c), i
grundforordningen. I dette særlige tilfælde viste undersøgelsen for
SGA's vedkommende, at det pågældende selskabs SGA stemteoverens med det gennemsnitlige SGA-beløb, som blev konstateretfor alle de selskaber, der blev undersøgt som led iproceduren,således som det tidligere er beskrevet i betragtning 18 iforordningen om midlertidig told. Anvendelsen af de nævnte
SGA blev derfor anset for at være den rimeligste metode. Med
hensyn til fortjeneste blev der, eftersom selskabets fortjenesteafveg stærkt fra de fortjenester, der blev konstateret hos andreproducenter, hvilket muligvis skyldtes, at dette selskab er ethelejet datterselskab af en udenlandsk koncern, anlagt det
synspunkt, at salget på hjemmemarkedet ikke kunne udgøre et
rimeligt grundlag for denne fastlæggelse. På denne baggrundfandt Kommissionen, at den metode, der blev benyttet iforordningen om midlertidig told (baseret på den fortjenstmargen,der blev beregnet for den pågældende vare iden koncern, somselskabet var en del af), gav det rimeligste billede af dette
selskabs økonomiske realitet ved fastlæggelsen af fortjenesten ved
salg i Malaysia. Påstanden blev derfor afvist.
(17) Det samme selskab rejste indsigelse mod, at Kommissionen havdeladet uprofitabelt salg på hjemmemarkedet ude af betragtning vedberegningen af den fortjenstmargen, der skulle benyttes ved
fastsættelsen af den normale værdi. Der mindes om, at det
tabsgivende salg på hjemmemarkedet for visse varetypersvedkommende udgjorde mere end 20 % af det samlede salg afden pågældende type på hjemmemarkedet. Det tabsgivende salgfandt derfor ikke sted i normal handel, hvorfor der ikke kunnetages hensyn dertil ved fastlæggelsen af fortjenstmargenen.1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 4
▼B
d)Taiwan
(18) Tre eksporterende producenter rejste indsigelse mod den metode,
der blev benyttet ved fastsættelsen af den normale værdi, og som
er beskrevet i betragtning 20 i forordningen om midlertidig told.
De hævdede, at den normale værdiskulle have været beregnetsærskilt i stedet for at være baseret på de priser, som andreproducenter iTai wan forlangte.
I henhold til artikel 2, stk. 1, i grundforordningen baseres den
normale værdi i almindelighed på priserne på hjemmemarkedet.Kun hvis der ikke er andre producenter, der foretager repræsen-tative salg på hjemmemarkedet, eller hvis salgspriserne ikke eranvendelige, beregnes den normale værdi i henhold til artikel 2,
stk. 3, igrundforordni ngen. Desuden fremlagde de pågældende
eksportører ikke nogen dokumentation for, at andre eksportørerspriser skulle have været uegnede. Den normale værdi blev derfor ividest mulig udstrækning baseret på de øvrige taiwanskeselskabers priser på hjemmemarkedet.
(19) To eksporterende producenter gav udtryk for, at den fortjenst-margen, der blev benyttet ved fastsættelsen af de normaleværdier, var for høj, og hævdede, at Kommissionen ikke havdeafgivet tilstrækkeligt med oplysninger om metoden for beregn-ingen af denne fortjenstmargen. Det skal i den sammenhængbemærkes, at Kommissionen fremlagde en sammenfattende tabel
vedrørende de oplysninger, der blev benyttet ved beregningen af
den gennemsnitlige fortjenstmargen. Da disse oplysningerhidrørte fra andre taiwanske selskaber, kunne der ikke afgivesyderligere detaljerede oplysninger, fordi der i henhold til artikel19, stk. 4, i grundforordningen ved fremlæggelsen af oplysningerskal tages hensyn til de berørte parters berettigede interesse i, at
deres forretningshemmeligheder ikke røbes.
(20) Ligesom det var tilfældet for Malaysia, hævdede en eksporterende
producent, at der skulle tages hensyn til uprofitabelt salg påhjemmemarkedet ved beregningen af den fortjenstmargen, derskulle benyttes ved fastsættelsen af den normale værdi. Denne
anmodning blev afvist med den samme begrundelse som den i
betragtning 17 vedrørende Malaysia fastlagte.
(21) To forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenteranfægtede det rimelige i, at den normale værdi ved salg påhjemmemarkedet via et et forretningsmæssigt forbundet salgssel-skab var fastsat på grundlag af de priser, hvortil varen første gang
blev videresolgt til en uafhængig kunde. De hævdede, at disse
salg, selv om de blev foretaget til et forretningsmæssigt forbundetselskab, fandt sted på almindelige forretningsvilkår i den normalehandel i henhold til artikel 2, stk. 1, tredje afsnit, i grundfor-ordningen. De anmodede derfor om, at de priser, der blev betalt afdet forretningsmæssigt forbundne salgsselskab, blev anvendt ved
fastsættelsen af den normale værdi. Det fremgik dog ikke af en
analyse af disse to forretningsmæssigt forbundne producenterspriser ved salg til såvel forretningsmæssigt forbundne som ikke-forbundne kunder, at priserne ved salg til den forretningsmæssigtforbundne kunde fandt sted på almindelige forretningsvilkår. På
denne baggrund måtte påstanden afvises.
e)Thailand
(22) Et thailandsk selskab hævdede, at visse beløb med tilknytning til
eksportsalg var blevet medregnet iSGA ved fastsættelsen af dennormale værdi, og at disse derfor skulle holdes udenfor. Efter en
undersøgelse imødekom Kommissionen denne anmodning og
ændrede beregningen af produktionsomkostningerne i overens-stemmelse dermed.
(23) Det skal bemærkes, at denne ændring også øvede indflydelse påberegningerne vedrørende det andet selskab, da de samme SGAblev anvendt ved fastsættelsen af dettes normale værdi.1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 5
▼B
(24) Det samme selskab hævdede, at det ikke var hensigtsmæssigt at
benytte den beregnede normale værdiide ti lfælde, hvor der fandt
salg sted på hjemmemarkedet af lignende typer. Dette ønskekunne ikke imødekommes, fordi forskellene mellem de ekspor-terede og de fremhævede typer var mere end beskedne. Ensammenligning på det af dette selskab foreslåede grundlag villesåledes have krævet så store korrektioner for forskelle i fysiske
karakteristika, at sammenligningen ikke længere ville have været
nøjagtig.
(25) Det skal bemærkes, at det i sidste ende ikke var muligt atfastlægge en endelig dumpingmargen for det tredje thailandskeselskab, som midlertidigt blev omfattet af en individuel told,
eftersom dette selskab kun eksporterede en ubetydelig mængde
skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, som ikkevar fremstillet i Thailand.
f)Folkerepublikken Kina
i) Analogt land
(26) Et samarbejdende selskab iHongkong, som eksporterede skruer
mv. med oprindelse i Folkerepublikken Kina, foreslog, at detssalg på hjemmemarkedet iHongkong blev anvendt ti l fastsættelseaf den normale værdi for Folkerepublikken Kina i stedet foroplysninger vedrørende Taiwan, der var valgt som analogt land.
Da der ikke var fremlagt nye argumenter for valget af Hongkong
som analogt land, og da dette selskabs salg på hjemmemarkedetudgjorde mindre end 5 % af det samlede kinesiske eksportsalg tilFællesskabet, blev dette forslag afvist.
ii) Ændring af den normale værdi
(27) For det ibetragtni ng 26 nævnte selskabs vedkommende skal det
bemærkes, at de ændringer, der blev foretaget af den taiwanske
normale værdi, også øvede indflydelse på fastsættelsen af dette
selskabs normale værdi.
g)Konklusion
(28) De øvrige konklusioner i betragtning 12 til 28 i forordningen om
midlertidig told vedrørende fastsættelsen af den normale værdibekræftes.
2.Eksportpris
a)Indien
(29) Som oplyst i betragtning 29 i forordningen om midlertidig told
blev eksportpriserne for den indiske producent, der solgte denpågældende vare til eksport via et handelsselskab, fastlagt pågrundlag af de priser, som han tog af handelsselskabet. Selskabetanfægtede de ændringer, der var foretaget af disse eksportpriser.
Efter en kontrol blev det imidlertid på baggrund af alle disponible
oplysninger konkluderet, at den approach, der blev benyttet på detmidlertidige stadium, ikke var velegnet, fordi den pris, der blevtaget af handelsselskabet, ikke var pålidelig, da der forelå enassociation eller et kompensationsarrangement mellem produ-
centen og dette selskab. På det endelige stadium blev
eksportpriserne derfor baseret på de priser, der blev taget af denførste uafhængige kunde i Fællesskabet.
b)Taiwan
(30) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger end dem, der
vedrørte de i betragtning 8 nævnte ændringer i den pågældendevare, bekræftes konklusionerne i betragtning 33 i forordningenom midlertidig told.1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 6
▼B
c)Folkerepublikken Kina
i) Individuel behandling
(31) De seks samarbejdende selskaber, som blev nægtet individuel
behandling, fremsatte på ny deres anmodninger i denne
henseende. Kun ét af de seks selskaber fremlagde imidlertidyderligere væsentlig dokumentation til støtte for sin anmodning.Efter en omhyggelig undersøgelse af denne dokumentation blevdet konkluderet, at dette selskab var retligt og faktisk uafhængigtaf statsmagten iet omfang, der svarede ti l, hvad der var
fremherskende iet land med markedsøkonomi . Der blev derfor
indrømmet dette selskab individuel behandling.
(32) De øvrige fem samarbejdende selskaber fremlagde ingenyderligere relevant dokumentation til støtte for deres anmod-
ninger om individuel behandling. Det blev derfor bekræftet, at
disse selskaber ikke var tilstrækkelig uafhængige af den kinesiskestatsmagt i deres transaktioner, navnlig på baggrund af, at fire afdem var joint ventures, hvor partneren fra Folkerepublikken Kinavar en statsejet virksomhed. Det resterende selskab kunne hellerikke dokumentere, at dets aktiviteter var tilstrækkelig uafhængige
af de kinesiske myndigheder.
På denne baggrund blev anmodningen fra disse fem selskaber om
individuel behandling afvist.
ii) Brug af Eurostat-tal som eksportpriser
(33) Nogle interesserede parter anfægtede Kommissionens brug af
Eurostat-tal ved fastlæggelsen af eksportpriserne. Disse interes-serede parter hævdede, at Eurostat-tallene var klartovervurderede, og at de syv samarbejdende selskaber iFolke-
republikken Kina og Hongkong i virkeligheden tegnede sig for
størstedelen af den pågældende eksport og derfor var repræsenta-tive.
Disse interesserede parter fremlagde dog ingen beviser for
Eurostat-tallenes påståede unøjagtighed, og de fremlagde hellerikke mere pålidelige alternative oplysninger. Desuden undersøgteKommissionen Eurostat-tallenes nøjagtighed efter at have
kontaktet Eurostat, de nationale toldmyndigheder og de berørte
europæiske importører. Denne undersøgelse bekræftede, at Euro-stat var den mest pålidelige kilde til oplysninger til brug for denneantidumpingundersøgelse. Den metode, der blev benyttet ved denmidlertidige fastlæggelse, bekræftes derfor.
d)Korea, Malaysia og Thailand
(34) Da der ikke er fremført nye argumenter, bekræftes de midlertidige
konklusioner.
3.Sammenligning
a)Indien
(35) For de to selskaber, der er nævnt ibetragtni ng 29, var det for at
anstille en rimelig sammenligning af den normale værdi ogeksportprisen nødvendigt at foretage en korrektion af eksport-prisen for at tage hensyn til handelsselskabets aktiviteter.Eftersom dettes arbejdsopgaver kan anses for at svare til
arbejdsopgaverne for en forhandler, der handler på provisions-
basis, blev der foretaget en korrektion på grundlag af detteselskabs egne SGA plus en rimelig fortjeneste. Denne korrektionblev fratrukket de priser, som handelsselskabet tog af uafhængigekunder iFællesskabet.
(36) Disse selskaber hævdede også, at der i utilstrækkelig grad vartaget hensyn til toldgodtgørelse. Det skal i den sammenhængbemærkes, at de undlod at fremlægge afgørende dokumentationtil støtte for anmodningen om, at alt rustfrit stål, der blev anvendttil fremstilling af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer,1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 7
▼B
herunder dem, der blev solgt på hjemmemarkedet, indeholdt
importerede råstoffer, for hvilke der var erlagt told i henhold tilartikel 2, stk. 10, litra b), i grundforordningen. Konklusionen i
betragtning 42 i forordningen om midlertidig told bekræftes
derfor.
(37) Af disse to selskaber gentog det ene, der fremstillede og solgteden pågældende vare på hjemmemarkedet, den ibetragtni ng 41 iforordningen om midlertidig told omhandlede anmodning om
korrektion for låneomkostninger. Da det pågældende selskab ikke
fremlagde ny dokumentation til støtte for sin anmodning,bekræftes konklusionen i betragtning 41 i forordningen ommidlertidig told.
(38) De samme selskaber anmodede desuden om korrektion for
handelsled med den begrundelse, at salget på hjemmemarkedet
fandt sted til forhandlede og endelige brugere, medens eksport-salget kun fandt sted til forhandlere. Selskaberne fremlagdetilstrækkeligt bevis for, at en del af salget på hjemmemarkedetfandt sted iet andet salgsled end eksportsalget, og at denne
forskel øvede indflydelse på prissammenligneligheden. Der viste
sig at være konsekvente og tydelige forskelle i begge selskabersfunktioner og priser i de forskellige handelsled. Anmodningenblev derfor imødekommet, og beregningen blev kun baseret på ensammenligning af salget til forhandlere på hjemmemarkedet ogeksportsalget, hvis salget omfattede tilstrækkelig store mængder
til, at det var repræsentativt.
b)Malaysia
(39) En malaysisk eksporterende producent anmodede om fradrag for
valutaomregninger i forbindelse med eksportsalg og om at fåtilladelse til at benytte vekselkursen på betalingsdagen. Denneanmodning blev afvist med den begrundelse, at den relevantevekselkurs i henhold til artikel 2, stk. 10, litra j), i grundfor-ordningen kan være kursen på fakturadatoen eller datoen på
kontrakten, indkøbsordren eller ordrebekræftelsen, men ikke
kursen på betalingsdagen.
c)Taiwan
(40) De ibetragtni ng 18 omhandlede eksporterende producenter, som
havde anmodet om, at den normale værdiblev beregnet frem forat blive fastsat på grundlag af andre producenters priser,anmodede om, at der, dersom denne anmodning blev afvist,blev foretaget en korrektion for forskelle i handelsled, da den
pågældende vare blev solgt til detailhandlere på hjemmemar-
kedet, medens den eksporterede vare blev solgt til forhandlere.Denne anmodning blev afvist, fordi de benyttede priser stammedefra producenter, som i forvejen under tilsvarende omstændighederhavde fået afvist samme type korrektion for handelsled.
(41) To forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenteranmodede om fradrag for valutaomregninger svarende til den ibetragtning 39 omhandlede. Anmodningen blev afvist medsamme begrundelse som inævnte betragtni ng.
(42) De samme to forretningsmæssigt forbundne selskaber anmodede
om fradrag for låneomkostningerne ved salg på hjemmemarkedet
og om tilladelse til at benytte den faktiske betalingsdato. Denneanmodning blev afvist med samme begrundelse som den, dertidligere er omhandlet i betragtning 41 i forordningen ommidlertidig told.
d)Korea, Thailand, Folkerepublikken Kina
(43) Da der ikke er fremført nye argumenter, bekræftes den
midlertidige metode.1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 8
▼B
4.Dumpingmargener
a)Generelt
(44) Da der ikke er fremført nye argumenter vedrørende fastlæggelsen
af dumpingmargenerne, bekræftes den i betragtning 45 til 47 iforordningen om midlertidig told fastsatte metode. På dettegrundlag er dumpingmargenerne som følger.
b)Indien
(45) Som følge af de ovennævnte ændringer i beregningerne blev det
for de to indiske eksporterende producenter, der ikke solgte denpågældende vare på hjemmemarkedet, konkluderet, at der forelået eksportprismønster, der var meget forskelligt fra periode tilperiode, og at en beregning på grundlag af et vejet gennemsnit
ikke ville afspejle det fulde omfang af den dumping, der blev
praktiseret. Den nye normale værdi på grundlag af et vejetgennemsnit blev derfor sammenholdt med priserne for alleindividuelle eksporttransaktioner.
(46) Dumpingmargenerne udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabetsgrænse er opgjort til følgende:
—Audler Fasteners, Vasai11,2 %
—Lakshmi Precision Screws Ltd, Rothak 19,8 %
—Kundan Industries Ltd, Vasai/Tata Export Ltd,Mumbai47,4 %
(47) Den endeligt fastsatte dumpingmargen for andre indiskeeksportører end dem, der udviste samarbejdsvilje i forbindelsemed denne undersøgelse, udtrykt i procent af prisen cif Fælles-skabets grænse er opgjort til 59,4 %.
c)Korea
(48) Da den eneste samarbejdende eksporterende producent iKorea
ikke har fremsat nogen bemærkninger, forbliver hans dumping-margen uændret, dvs. som angivet nedenfor udtrykt i procent afprisen cif Fællesskabets grænse:
—Daegil Trading Co. Ltd, Seoul 24,0 %
Den endelige dumpingmargen, der fastsættes for andre koreanske
eksporterende producenter end dem, der udviste samarbejdsvilje i
forbindelse med denne undersøgelse, udtrykt i procent af prisencif Fællesskabets grænse er opgjort til 26,7 %.
d)Malaysia
(49) En malaysisk eksporterende producent anfægtede det rimelige i,
at han skulle have et eksportprismønster, der var meget forskelligtfra periode til periode i henhold til artikel 2, stk. 11, igrundforordningen. Denne eksportør påpegede, at den jævnenedgang i hans eksportpriser i løbet af undersøgelsesperiodenkunne tilskrives en parallel nedgang i udgifterne til råstoffer. Hvis
der havde været benyttet månedlige gennemsnitsomkostninger i
stedet for årlige gennemsnitsomkostninger som led i dumpingun-dersøgelsen, ville det ovennævnte mønster slet ikke have optrådt.På grundlag af den fremlagte dokumentation blev påstandenaccepteret, og dumpingmargenen for det pågældende selskab blev
endeligt fastsat på grundlag af en sammenligning af gennemsnit.
Et selskab i Malaysia tilbød at afgive et tilsagn i henhold til
artikel 8 i grundforordningen. Dette selskab trak dog sit tilbudtilbage efter at have rådført sig med Kommissionen.
Den endelige dumpingmargen for de samarbejdende malaysiske
eksporterende producenter udtrykt i procent af prisen cif Fælles-skabets grænse er opgjort til følgende:1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 9
▼B
—Tong Heer Fasteners Co., Sdn. Bhd., Penang 7,0 %
—Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd. 5,7 %
(50) Den endelige dumpingmargen, der fastsættes for andre malay-
siske eksporterende producenter end dem, der udvistesamarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse, udtrykt iprocent af prisen cif Fællesskabets grænse er opgjort til 7 %.
e)Taiwan
(51) Nogle ikke-samarbejdende eksporterende producenter i Taiwan
indgav oplysninger til Kommissionen om deres eksportpriser forat påvise, at resttolden, dersom disse priser var blevet benyttet vedberegningen af denne, ville have været meget lavere. Skønt disse
selskaber anerkendte, at de skulle betragtes som ikke-samarbej-
dende parter, anmodede de om, at der blev taget hensyn tiloplysningerne fra dem som en del af de foreliggende faktiskeoplysninger i henhold til artikel 18, stk. 1, i grundforordningen.Denne anmodning blev ikke imødekommet, fordi den ville udgøre
en præmie for manglende samarbejde og kunne føre til
upålidelige resultater som følge af selektivt fremlagte oplys-ninger. Desuden bør der i henhold til artikel 18, stk. 3, igrundforordningen ikke ses bort fra de oplysninger, som en berørtpart indgiver, bl.a. forudsat at oplysningerne indgives på korrektvis og rettidigt og kan efterprøves. Ingen af disse betingelser er
imidlertid opfyldt i den foreliggende sag.
(52) De samme ikke-samarbejdende selskaber anfægtede det rimeligei, at resttolden, selv om der var fastsat én dumpingmargen for to
forretningsmæssigt forbundne taiwanske selskaber, var baseret påden individuelle margen, der var beregnet for et af disseforretningsmæssigt forbundne selskaber, og at denne margen varden højeste, der var beregnet for Taiwan. Det forhold, at derfastsættes en gennemsnitlig dumpingmargen for en gruppe
forretningsmæssigt forbundne selskaber for at forhindre
omgåelse, øver imidlertid ikke indflydelse på fastsættelsen afden told, der anvendes på ikke-samarbejdende selskaber.Anmodningen blev derfor afvist.
(53) For tre eksporterende producenter iTai wan blev den nye normaleværdipå grundlag af et vejet gennemsni t sammenholdt medpriserne for alle individuelle eksporttransaktioner, da det blevkonstateret, at der forelå et eksportprismønster, der var meget
forskelligt fra periode til periode, og at en beregning på grundlag
af et vejet gennemsnit ikke ville afspejle det fulde omfang af dendumping, der blev praktiseret.
(54) De endelige dumpingmargener for de samarbejdende taiwanskeeksporterende producenter udtrykt i procent af prisen cif Fælles-skabets grænse er opgjort til følgende:
—Arrow Fastener Co. Ltd/Level Fastener Co.
Ltd, Taipei 5,3 %
—CLC Industrial Co. Ltd, Taiwan 5,4 %
—Min Hwei, Kaohsiung 10,2 %
—Rodex Fasteners Corp., Chung Li8,8 %
—Sen Chang, Tao Yuen 11,1 %
—Tong Hwei, Kaohsiung 10,2 %
(55) Den endelige dumpingmargen, der fastsættes for andre taiwanske
eksporterende producenter end dem, der udviste samarbejdsvilje iforbindelse med denne undersøgelse, udtrykt i procent af prisencif Fællesskabets grænse er opgjort til 23,1 %.1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 10
▼B
f)Thailand
(56) På baggrund af de ovennævnte ændringer i den normale værdi er
de endelige dumpingmargener for de to samarbejdende thai-landske eksporterende producenter udtrykt i procent af prisen cifFællesskabets grænse opgjort til følgende:
—A. B. P. Stainless Steel Fastener Co. Ltd 8,4 %
—DURA Fastener Co. Ltd 2,7 %
(57) Den endelige dumpingmargen, der fastsættes for andre thai-landske eksporterende producenter end dem, der udvistesamarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse, udtrykt i
procent af prisen cif Fællesskabets grænse er opgjort til 8,4 %.
g)Folkerepublikken Kina
(58) Hvad angår det selskab i Folkerepublikken Kina, der først blev
indrømmet individuel behandling på det endelige stadium, blevdet vejede gennemsnit af de normale værdier fob den taiwanske
grænse sammenholdt med det vejede gennemsnit af dets
individuelle eksportpriser fob den kinesiske grænse i sammehandelsled.
Fire samarbejdende selskaber, der ikke blev indrømmet individuel
behandling, tilbød at afgive tilsagn i henhold til artikel 8 igrundforordningen. Der godtages imidlertid normalt ikke tilsagnfra selskaber, der virker i lande uden markedsøkonomi. Desuden
foreligger der i dette tilfælde en betydelig risiko for omgåelse, og
det skal bemærkes, at det blev afvist at indrømme disse selskaberindividuel behandling, fordi det blev fundet godtgjort, at de ikkearbejdede under normale markedsøkonomiske vilkår. På dennebaggrund kunne de tilbudte tilsagn ikke accepteres.
Den endelige dumpingmargen udtrykt i procent af prisen cif
Fællesskabets grænse er opgjort til følgende:
—Ningbo Sheychang Metal Products 24,2 %
Hvad angår det selskab, der allerede blev indrømmet individuel
behandling i forordningen om midlertidig told, er den endeligedumpingmargen på grundlag af den ændrede taiwanske normaleværdi udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse opgjort
til følgende:
—Power Van Industrial Co. Ltd 13,6 %
(59) Den endelige dumpingmargen på grundlag af den ændredetaiwanske normale værdi, der fastsættes for andre kinesiske
eksporterende producenter end de ovenfor nævnte, udtrykt iprocent af prisen cif Fællesskabets grænse er opgjort til 78,0 %.
E.SKADE
1.Kumulativvurderingafdumpingimportensvirkninger
(60) Repræsentanterne for visse indiske eksportører hævdede, at
importen fra Indien ikke burde kumuleres med importen af den
pågældende vare fra Folkerepublikken Kina, Indien, Malaysia,
Republikken Korea, Taiwan og Thailand og holdes uden forprocedurens dækningsområde. Denne anmodning blev fremsatmed den begrundelse, at fremgangen for importen fra Indien medhensyn til mængde og markedsandel ikke var sammenlignelig
med den tilsvarende udvikling for de øvrige berørte tredjelande,
og at importen fra Indien i undersøgelsesperioden mængdemæs-sigt var lavere end i 1995 (nemlig 1,5 % lavere). Desuden blev detpåstået, at Indiens markedsandel i undersøgelsesperioden (2,9 %)udgjorde en »ubetydelig del af den samlede handel med denpågældende vare«.1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 11
▼B
(61) På dette punkt viste undersøgelsen, at importen fra Indien
mængdemæssigt var betydelig i undersøgelsesperioden, ligesom
det var tilfældet for importen fra de øvrige berørte lande. Desudenvoksede importmængden rent faktisk, hvis den mængdemæssigeimport fra Indien i undersøgelsesperioden (elleve måneder)ekstrapoleres til en tolvmånedersperiode og sammenholdes med1995-niveauet. Desuden kan en markedsandel på 2,9 % i henhold
til artikel 5, stk. 7, og artikel 9, stk. 3, i grundforordningen ikke
anses for ubetydelig.
(62) Der drages den konklusion af det ovenstående, at importen af denpågældende vare fra Indien skal undersøges kumulativt medimporten fra de øvrige berørte lande.
2.Priserne i forbindelse med dumpingimporten til fælles-
skabsmarkedet
(63) De indiske eksportører hævdede, at importen af den pågældendevare med oprindelse i Indien ikke forvoldte skade på erhvervs-grenen i Fællesskabet, fordi gennemsnitspriserne var stabile i enstor del af den betragtede periode og fra 1994 til 1996 steg med19 %.
(64) Undersøgelsen viste, at det vejede gennemsnit af priserne for
importen fra Indien var forholdsvis stabilt fra 1992 til 1994, men
på et meget lavt niveau og klart lavere end det prisniveau, somproducenterne iFællesskabet lå på, også selv om der tages hensyntil de efterfølgende prisstigninger. Desuden mindes der om, at deri undersøgelsesperioden blev konstateret et betydeligt prisun-
derbud.
(65) De taiwanske eksportører fremførte lignende argumenter, nemlig
at priserne ved import fra Taiwan var stabile i den betragtedeperiode.
Det kan også her konkluderes, at priserne ved import fra Taiwan
udviste en vis stabilitet, men på et relativt lavt niveau. Skruer mv.
fra Taiwan blev importeret i stor mængde, og der var iundersøgelsesperioden tale om et betydeligt prisunderbud iforhold til fællesskabsproducenternes priser.
3.Prisunderbud
(66) Grundlaget for beregningen af prisunderbuddet er beskrevet i
betragtning 65 i forordningen om midlertidig told.
(67) Tre eksportører (to indiske og en taiwansk) indgav dog nyeoplysninger om eksportsalg og -priser. Der blev på grundlag afdisse nye oplysninger fastsat reviderede underbudsmargener.
(68) Som følge af at der blev indrømmet en anden samarbejdendeeksportør i Kina individuel behandling, blev der beregnet en
individuel underbudsmargen for den pågældende eksportør og en
revideret underbudsmargen for de resterende fem samarbejdendeeksportører iKi na.
(69) Ud over de ovennævnte ændringer blev der foretaget en nyberegning af de tilpasninger af cif-eksportprisen, der indrømmesalle eksportører (for at tage hensyn til udgifter, der påløber efterimporten), og denne gav sig udslag i mindre ændringer af de
midlertidigt fastsatte underbudsmargener.
(70) De reviderede underbudsmargener er ligesom i forordningen om
midlertidig told udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens priser (abfabrik). Underbudsmargenerne er opgjort som følger:
Land Underbudsmargen
Folkerepublikken Kina Fra 39,4 % til 39,8 %
Malaysia Fra 21,8 % til 42,5 %
Taiwan Fra 17,8 % til 60,9 %
Indien Fra 23,6 % til 36,6 %1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 12
▼B
Land Underbudsmargen
Korea 22,7 %
Thailand Fra 25 % til 33,5 %
(71) Der blev i undersøgelsperioden konstateret et samlet prisunderbud
(vejet gennemsnit) for alle de berørte lande under ét på 28,7 %.
4.SituationenforerhvervsgreneniFællesskabet
4.1.Produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse og markedsan-
dele
(72) De kinesiske eksportører hævdede, at enhver skade, som varpåført erhvervsgrenen iFællesskabet, skyldtes de pågældende
producenters øgede produktion og produktionskapacitet i den
betragtede periode, især i 1994.
(73) Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at forbruget af denpågældende vare fra 1992 til 1996 steg med 75 %. Selv omkapaciteten voksede med 91 % (navnlig fordi en klagendeproducent iFællesskabet erhvervede en i kke-klagende producents
produktionsanlæg), voksede EF-erhvervsgrenens produktion kun
med 48 %. Desuden faldt kapacitetsudnyttelsesgraden med 18procentpoint. Fællesskabsproducenternes markedsandel faldt iden betragtede periode med 7 procentpoint, medens de berørteeksportørers markedsandel voksede med 16,5 procentpoint. Detfremgik af undersøgelsen, at erhvervsgrenen i Fællesskabet var
ude af stand til at drage fordel af forbrugsstigningen som følge af
dumpingimportens store omfang og lave priser.
4.2.Lagre
(74) De kinesiske eksportører hævdede, at stigningen i fællesskabs-
producenternes lagre skyldes en stigning i produktionen af skruer
mv. i en periode, da der »ikke fandt nogen forbrugsstigning sted,
som kunne absorbere disse ekstra skruer mv.«.
(75) Det fremgik af undersøgelsen, at dette ikke var tilfældet, og detfremgik også af forbrugsudviklingen, således som denne blevskitseret i den foregående betragtning. Forbrugsstigningen (75 %)var rent faktisk betydelig kraftigere end produktions- (48 %) og
salgsstigningen (27 %) for erhvervsgrenen i Fællesskabet.
4.3.Priser
(76) De kinesiske eksportører hævdede desuden (i modstrid med det
ovenstående), at Kommissionen, selv om forbruget voksede fra1992 til 1996, undlod at tage hensyn til stigningen i fællesskabs-
producenternes produktionskapacitet, og at der under disse
omstændigheder ikke kunne have været forventet nogen drastiskstigning i priserne.
(77) Dette argument synes ikke at være videre relevant og tager ikkehensyn til, at salgsfremgangen trods en stigning i produktions-kapaciteten og en alt i alt ubetydelig stigning i EF-
erhvervsgrenens priser ikke holdt trit med forbrugsstigningen,
og at erhvervsgrenen iFællesskabet iden betragtede peri odemistede markedsandele.
4.4.Rentabilitet
(78) Det blev hævdet, at EF-erhvervsgrenens negative situation blev
overvurderet i forordningen om midlertidig told, og repræsenta-
terne for visse eksportører fremlagde separate oplysninger omhver af de fem klagende producenters samlede finansielle styrke.
(79) De fremlagte oplysninger vedrørte alle fem selskaber i periodernefør og umiddelbart før undersøgelsesperioden. Der blev dog kunfremlagt oplysninger om rentabiliteten i undersøgelsesperioden1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 13
▼B
for én af de klagende producenter, og oplysningerne var derfor
ukomplette. For denne producents vedkommende bekræfteroplysningerne de forhold, der blev fastlagt under undersøgelsen,
dvs. at der i undersøgelsesperioden fandt en brat og massiv
nedgang sted i rentabiliteten. Desuden viste undersøgelsen, atdenne nedgang i undersøgelsesperioden klart kunne påvises forhver af de øvrige klagende producenter. Denne påstand afvisesderfor.
4.5.Beskæftigelse
(80) Det blev hævdet, at antallet af beskæftigede i erhvervsgrenen i
Fællesskabet iden betragtede peri ode voksede med 16 % (fra 325
til 378) på trods af omfattende investeringer i automatiseretproduktionsudstyr, og at denne beskæftigelsesfremgang viser, atder ikke blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentligskade.
(81) Undersøgelsen viste, at erhvervsgrenen i Fællesskabet på trods afomfattende investeringer i produktionsudstyr (der krævedeyderligere beskæftigelse) og en produktivitetsfremgang på 10 %
fra 1992 til undersøgelsesperioden mistede markedsandel og
oplevede en kraftig forringelse af sin finansielle situation.
5.Konklusionvedrørendeskade
(82) Der mindes om, at ingen af de ovennævnte skadesfaktorer i
henhold til artikel 3, stk. 5, i grundforordningen nødvendigvis erudslagsgivende for dumpingimportens indvirkning på situationenfor erhvervsgrenen iFællesskabet.
(83) Det skal iden sammenhæng bemærkes, at selv om EF-erhvervs-grenens produktion og salg voksede, kan dette udviklingsforløbikke føre til den konklusion, at der ikke blev påført erhvervs-
grenen iFællesskabet skade, eftersom forbruget på
fællesskabsmarkedet voksede meget kraftigere. Desuden voksededumpingimportens markedsandel med 17 % (til 50,1 %) i enperiode, hvor EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 7 %(til 19 %), og hvor dens rentabilitet forringedes brat og massivt.
(84) På baggrund af det ovenstående og i betragtning af, at der ikke erfremført andre argumenter, bekræftes det, at der som fastlagt i
betragtning 66 til 73 i forordningen om midlertidig told er påført
erhvervsgrenen iFællesskabet væsentli g skade ihenhold ti lartikel 3, stk. 1, i grundforordningen.
F.ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1.Dumpingimportensvirkninger
(85) De indiske eksportører henviste til, at fællesskabsproducenternes
finansielle situation var negativ i 1992 på et tidspunkt, hvorimporten fra Indien var »så godt som ikke-eksisterende«.
(86) Det bemærkes iden sammenhæng først og fremmest, at denindflydelse, som importen fra Indien øvede på EF-erhvervs-grenens situation, som tidligere anført skulle undersøges
kumulativt med importen fra de øvrige berørte lande. Kumulativt
udgjorde importen fra de berørte lande 57,5 % af den samledeimport i 1992 (33,5 % af forbruget i Fællesskabet). Desudenvoksede importen fra Indien, også selv om denne betragtesseparat, sideløbende med, at EF-erhvervsgrenens markedsandel
og fortjeneste aftog.
2.Andrefaktorersindvirkning
(87) Kommissionen foretog en foreløbig undersøgelse af den udstræk-
ning, hvori den væsentlige skade, der var påført erhvervsgrenen iFællesskabet, var forvoldt af virkningerne af dumpingimportenmed oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Malaysia,Republikken Korea, Taiwan og Thailand, og hvorvidt andrefaktorer havde forvoldt eller bidraget til at forvolde denne skade,1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 14
▼B
med henblik på at sikre, at enhver skade, der var forvoldt af
sådanne andre faktorer, ikke blev tilskrevet den pågældendedumpingimport. Blandt sådanne andre faktorer kan nævnes
udviklingen i forbruget, virkningerne af import fra andre
tredjelande, svingninger i råstofpriserne og enhver tænkeligkonkurrencebegrænsende adfærd fra EF-erhvervsgrenens side.
(88) På trods af denne detaljerede analyse af skadens årsager blev detpåstået, at der ikke var nogen årsagssammenhæng mellem denvæsentlige skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet,og dumpingimporten, eller alternativt at enhver væsentlig skadevar forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten.
(89) Navnlig blev det påstået, at antidumpingprocedurens dæknings-område var klart diskriminerende, fordi importen af skruer, bolte,møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse iSydafrika var holdt uden for undersøgelsen, også selv om denne
import var særdeles omfattende og fandt sted til meget lave priser.
Desuden blev det påstået, at den eneste forklaring, somKommissionen i forordningen om midlertidig told havde givetpå, at denne import blev holdt uden for undersøgelsens dæknings-område, var, at Eurostat-tallene i dette særlige tilfælde blev ansetfor upålidelige.
(90) Det skal iden sammenhæng bemærkes, at Eurostat-tallenevedrørende den import, der hævdes at have oprindelse i Sydafrika,anses for upålidelig, fordi al foreliggende dokumentation tyder på,
at der ikke finder nogen produktion sted af den pågældende vare i
Sydafrika. Der er ikke fremlagt nogen dokumentation for, at derrent faktisk finder en sådan produktion sted.
(91) Det blev desuden hævdet, at import med oprindelse i Filippinerne
kan have bidraget til den skade, der blev påført erhvervsgrenen i
Fællesskabet, og det blev anført, at prisen på den pågældende varemed oprindelse i Filippinerne fra 1995 til 1996 faldt med 18,3 %.
(92) Rådet bekræfter, at prisen på skruer mv. med oprindelse iFilippinerne faldt fra 1995 til 1996. Det fremgik dog afundersøgelsen, at priserne efter nedgangen stadig var væsentlig(og systematisk) højere end priserne ved eksport fra de lande, derer omfattet af denne undersøgelse. Desuden har Kommissioneningen dokumentation for, at priserne på den pågældende vare med
oprindelse i Filippinerne var udtryk for dumping.
(93) Det blev påstået, at nedgangen i1996 idet regi strerede forbrug i
Fællesskabet efter tre år med voksende forbrug øvede indflydelse
på situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet, fordi den
pågældende erhvervsgren forventede en fortsat stigning iforbruget, havde foretaget store investeringer i maskiner oghavde forhøjet produktionen som følge af disse forventninger. Derblev gjort opmærksom på artikel 3, stk. 7, i grundforordningen,der indeholder en bestemmelse om, at »nedgang i efterspørgslen«
er én af en række faktorer, der kan tages hensyn til, når det skal
vurderes, om andre faktorer end dumpingimporten har forvoldtskade på erhvervsgrenen iFællesskabet.
(94) Undersøgelsen viste, at forbruget i Fællesskabet voksede fra47 187 tons i 1992 til 86 472 tons i 1995 (svarende til en stigningpå 83 %), medens det i1996 faldt svagt ti l 82 352 tons (ennedgang på 4,7 %). Den lille forbrugsnedgang kan ikke i sig selvforklare den mærkbare forværring af EF-erhvervsgrenens økono-miske situation i undersøgelsesperioden, navnlig hvad angår
faldet iden pågældende erhvervsgrens markedsandel.
(95) Desuden blev det påstået, at enhver påført skade til dels kunne
tilskrives en »flagrende« prispolitik fra fællesskabsproducenternes
side. Det blev påstået, at erhvervsgrenen i Fællesskabet fra 1992
til 1994 sænkede sine salgspriser med 10 %, men til gengældopnåede en produktionsfremgang på 48 %, en forøgelse afsalgsmængden på 44 % og en forbedring af rentabiliteten på 7,7procentpoint. Det blev derefter påstået, at erhvervsgrenen iFællesskabet i 1995 ændrede sin politik radikalt og forhøjede1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 15
▼B
sine priser, hvilket førte til en nedgang i salgsmængden og tab af
markedsandel.
(96) Denne påstand skal sammenholdes med de overordnede resultateraf undersøgelsen. Undersøgelsen viste kort fortalt, at det vejedegennemsnit af de priser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet tog,faldt fra 1992 til 1994 og steg i 1995, men at priserne atter faldt
kraftigt i undersøgelsesperioden. For perioden som helhed steg de
registrerede priser kun med én procent.
(97) Navnlig steg EF-erhvervsgrenens priser og fortjeneste fra 1994 til
1995 (på et tidspunkt, hvor erhvervsgrenen i Fællesskabet under
pres fra den pågældende import opretholdt fortjenesten påbekostning af markedsandelen). Efter 1995 førte den kumulerededumpingimport imidlertid til et overudbud på fællesskabsmar-kedet, der tvang erhvervsgrenen iFællesskabet ti l at nedsættepriser og fortjeneste i undersøgelsesperioden, samtidig med at den
tabte yderligere markedsandel. Dette viser, at erhvervsgrenen i
Fællesskabet på trods af prissvingningerne for at imødegå denpågældende dumpingimport i den betragtede periode var ude afstand til at bevare markedsandelen eller opretholde en rimeligfortjeneste.
(98) Desuden blev det påstået, at erhvervsgrenen iFællesskabet førteen konkurrencebegrænsende politik, og at de berørte klagendefællesskabsproducenter spillede under dække med hinanden.
(99) Der blev ikke fremlagt eller fundet nogen dokumentation fordenne påstand. Den kunne derfor ikke accepteres.
3.Konklusionomårsagssammenhængen
(100) På baggrund af de ovenstående konklusioner bekræftes det i
overensstemmelse med betragtning 74 til 82 i forordningen ommidlertidig told, at den kombinerede import til dumpingpris medoprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Malaysia, Repu-blikken Korea, Taiwan og Thailand isoleret set har forvoldtvæsentlig skade på erhvervsgrenen i Fællesskabet.
G.FÆLLESSKABETSINTERESSE
1.Foranstaltningernesvirkninger
(101) I forordningen om midlertidig told oplyste Kommissionen,
hvorfor det var nødvendigt at gribe ind af hensyn til Fællesskabetsinteresser, og hvorfor der ikke forelå nogen tvingende årsager tilikke at gribe ind.
(102) Navnlig konkluderede Kommissionen, at foranstaltningernekunne forventes at sætte erhvervsgrenen iFællesskabet istandtil at tilbagevinde tabte markedsandele og genskabe rentabiliteten,
hvilket ville øve gunstig indflydelse på konkurrencevilkårene på
fællesskabsmarkedet.
(103) På trods af den detaljerede analyse i betragtning 84 til 98 i
forordningen om midlertidig told blev det påstået, at det ikke var i
Fællesskabets interesse at træffe antidumpingforanstaltninger somled idenne procedure. Det blev navnli g hævdet, at der varbeskæftiget langt flere personer af importørerne/forhandlerne afden pågældende vare end af fællesskabsproducenterne, atimportørerne/forhandlerne ville blive tvunget til at købe til
kunstigt høje priser hos fællesskabsproducenterne som følge af
en forventet nedsættelse af importmængden, og at importørerne/forhandlerne ville blive tvunget til at formindske antallet afansatte.
(104) Desuden blev det påstået, at det ville få indvirkning på deerhvervsgrene, der aftog skruerne mv., hvis der blev truffetendelige foranstaltninger, fordi de ville komme til at lide understærkt forhøjede priser, og at brugerindustrien ikke længere villehave adgang til visse varer (møtrikker).1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 16
▼B
(105) Undersøgelsen viste, at erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke kan
dække efterspørgslen på fællesskabsmarkedet, og at der derfor til
stadighed er behov for importerede varer. Det synes rimeligt atdrage den konklusion af analysens resultater og EF-erhvervs-grenens hidtidige optræden, at priserne på skruer mv. efter alsandsynlighed vil stige som følge af foranstaltningerne. Daimportørerne/forhandlerne har mange forskellige leveringskilder
at vælge imellem (herunder erhvervsgrenen i Fællesskabet,
således som det er påvist for undersøgelsesperiodens vedkom-mende), og da importørerne/forhandlerne havde entilfredsstillende indtjening gennem hele perioden, drages derimidlertid den konklusion, at foranstaltningernes virkninger kan
minimeres ved hjælp af en kombination af en lille nedsættelse af
fortjenstmargenerne og en beskeden prisforhøjelse for bruger-industrien. Da der fortsat er brug for den importerede vare, og dabåde den importerede og den i Fællesskabet fremstillede varesælges til brugerne via et veletableret forhandlernet, drages derden konklusion, at beskæftigelsen hos importørerne/forhandlerne
ikke vil blive påvirket i negativ retning af de foranstaltninger, der
træffes.
(106) Hvad angår brugerne af den pågældende vare, drages der somanført i betragtning 95 til 97 i forordningen om midlertidig toldden konklusion, at skruer mv. har ubetydelig indvirkning på
omkostningerne ved færdigvaren, og at det derfor er usandsynligt,
at en forhøjelse af disse omkostninger vil øve betydeligindflydelse på omkostningerne for brugerne. Det bemærkestillige, at indførelsen af en antidumpingtold ikke vil forhindreforhandlerne i at importere den pågældende vare (inklusive
møtrikker).
(107) Da der ikke er fremført yderligere argumenter vedrørende
råstofleverandørernes interesser, bekræftes konklusionerne ibetragtning 86 og 87 i forordningen om midlertidig told.
2.KonklusionervedrørendeFællesskabetsinteresse
(108) Sammenfattende konkluderes det efter vurdering af alle involve-
rede interesser og af de i betragtning 84 til 98 i forordningen om
midlertidig told anførte årsager, at det alt taget i betragtning er i
Fællesskabets interesse at træffe endelige foranstaltninger.
H.ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1.Skadestærskel
(109) På grundlag af de ovenstående konklusioner om dumping, skade,
årsagssammenhæng og Fællesskabets interesse blev det overvejet,
hvilket niveau og hvilken form antidumpingforanstaltningerneskulle have med henblik på at fjerne de handelsfordrejendevirkninger af den skadelige dumping og genskabe effektivekonkurrencevilkår på fællesskabsmarkedet.
(110) Efter at forordningen om midlertidig told var offentliggjort,indgav repræsentanterne for tre eksportører (to indiske og entaiwansk) som tidligere nævnt nye oplysninger om eksportsalg ogpriser. Der blev på grundlag af disse nye oplysninger fastlagtreviderede skadestærskler.
(111) Desuden blev der som følge af, at der var indrømmet en andensamarbejdende eksportør i Kina individuel behandling, beregneten individuel skadestærskel for den pågældende eksportør og enrevideret skadestærskel for de øvrige fem eksportører i Kina.
(112) Desuden blev der foretaget en ny beregning af de korrektioner afcif-eksportprisen, der blev indrømmet alle eksportører (for at tagehensyn til udgifter, der påløber efter importen), og denne førte tilændringer af de midlertidigt fastlagte margener. Grundlaget forberegningen af skadestærsklen er i øvrigt omhandlet i betragtning99 i forordningen om midlertidig told.1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 17
▼B
(113) De reviderede skadestærskler er udtrykt i procent af prisen frit
Fællesskabets grænse for den importerede vare på grundlag af et
vejet gennemsnit, ligesom det var tilfældet i forordningen ommidlertidig told.
(114) De fastlagte skadestærskler var større end eller lig med følgende:
Folkerepublikken Kina: 74,7 %
Indien:samarbejdende producenter: 41,3 %ikke-samarbejdende producenter: 54,0 %Malaysia: 37,7 %Republikken Korea: 38,6 %Taiwan: 34,1 %Thailand: 48,3 %.
2.Told
(115) Den skadestærskel, der blev fastlagt for ikke-samarbejdende
producenter i Indien og for de selskaber i Folkerepublikken Kina,der ikke blev indrømmet individuel behandling, var i hvert enkelttilfælde lavere end de fastlagte dumpingmargener. Tolden skalderfor i henhold til artikel 9, stk. 4, i grundforordningen baseres
på skadestærsklerne.
(116) Da de fastlagte skadestærskler ialle andre ti lfælde var højere end
dumpingmargenerne, skal tolden i henhold til artikel 9, stk. 4, igrundforordningen for disses vedkommende baseres på dumping-margenerne.
(117) Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af prisen,netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:
Land Selskab Toldsats
Kina Ningho Shyechang Metal
Products24,2 %
Power Van industrial Co. Ltd 13,6 %
Alle andre selskaber 74,7 %
Indien Lakshimi Precision Screws Ltd 19,8 %
Kundan Industries Ltd/Tata
Export Ltd, Mumbai47,4 %
Audler Fasteners 11,2 %
Alle andre selskaber 54,0 %
Malaysia Tigges Stainless Fasteners (M)
Sdn. Bhd5,7 %
Tong Heer Fasteners Co. Sdn.
Bhd7,0 %
Alle andre selskaber 7,0 %
Republikken Korea Daegil Trading Co. Ltd 24,0 %
Alle andre selskaber 26,7 %1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 18
▼B
Land Selskab Toldsats
Taiwan ►C1Arrow Fastener Co. Ltd/
Level Fastener Co. Ltd,
Taipei◄5,3 %
Sen Chang Industrial Co. Ltd 11,1 %
Tong HweiEnterpri se Co. Ltd 10,2 %
Rodex Fasteners Corp. 8,8 %
CLC Industrial Co. Ltd 5,4 %
Min Hwei Enterprise Co. Ltd 10,2 %
Alle andre selskaber 23,1 %
Thailand ABP Stainless Fastener Co. Ltd 8,4 %
Dura Fasteners Co. Ltd 2,7 %
Alle andre selskaber 8,4 %
I.OPKRÆVNINGAFDENMIDLERTIDIGETOLD
(118) På baggrund af størrelsen af de dumpingmargener, der blev
konstateret for de eksporterende producenter, og omfanget af denskade, der blev påført erhvervsgrenen iFællesskabet, anses det fornødvendigt endeligt at opkræve de beløb, der i henhold tilforordning (EF) nr. 1732/97 blev stillet som sikkerhed i form af
midlertidig antidumpingtold. Beløb, der er stillet som sikkerhed i
form af midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt til denendelige toldsats —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen til Fælles-
skabet af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stålhenhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30,7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 og 7318 16 30 med oprindelse iFolkerepublikken Kina, Indien, Malysia, Republikken Korea, Taiwan og
Thailand.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af prisen,
netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:
Land Selskab ToldsatsTaric-
tillægs-
kode
Kina Bulten Fasteners (China) Co.
Ltd18,5 % A208
Ningbo Shyechang Metal
Products24,2 % 8757
Power Van Industrial Co. Ltd 13,6 % 8333
Alle andre selskaber 74,7 % 8900
Indien Lakshimi Precision Screws Ltd 19,8 % 8415
Kundan Industries Ltd/Tata
Export Ltd, Mumbai47,4 % 8416
Audler Fasteners 11,2 % 8417
Alle andre selskaber 54,0 % 89001998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 19
▼M1
▼B
▼B
Land Selskab ToldsatsTaric-
tillægs-
kode
Malaysia Tigges Stainless Fasteners (M)
Sdn. Bhd5,7 % 8334
Tong Heer Fasteners Co. Sdn.
Bhd7,0 % 8335
Alle andre selskaber 7,0 % 8900
Republikken Korea Daegil Trading Co. Ltd 24,0 % 8418
Alle andre selskaber 26,7 % 8900
Taiwan ►C1Arrow Fastener Co. Ltd/
Level Fastener Co. Ltd,
Taipei◄5,3 % 8336
Sen Chang Industrial Co. Ltd 11,1 % 8337
Tong HweiEnterpri se Co. Ltd 10,2 % 8338
Rodex Fasteners Corp. 8,8 % 8408
CLC Industrial Co. Ltd 5,4 % 8409
Min Hwei Enterprise Co. Ltd 10,2 % 8414
Alle andre selskaber 23,1 % 8900
Thailand ABP Stainless Fastener Co.
Ltd8,4 % 8419
Dura Fastener Co. Ltd 2,7 % 8420
Alle andre selskaber 8,4 % 8900
3. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre
andet er fastsat.
Artikel 2
1. De beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig
antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 1732/97, opkrævesendeligt med en sats svarende til den endelige told, der indføres.
2. Beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige
antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De
Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat.1998R0393 — DA — 24.11.2000 — 001.001 — 20