Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
"BKOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1091/94
af 29. april 1994
om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 om beskyttelse af
skovene i Fællesskabet mod luftforurening
(EFT L 125 af 18.5.1994, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. Side dato
"M1 Kommissionens forordning (EF) nr. 690/95 af 30. marts 1995 L 71 25 31.3.1995
"M2 Kommissionens forordning (EF) nr. 1390/97 af 18. juli 1997 L 190 3 19.7.1997
"M3 Kommissionens forordning (EF) nr. 1545/1999 af 14. juli 1999 L 180 9 15.7.19991994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 1
KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1091/94
af 29. april 1994
om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF)
nr. 3528/86 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod luftfor-
urening
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR
—
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske
Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 af 17.
november 1986 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod luftfor-
urening (1), senest ændret ved forordning (EØF) nr. 2157/92 (2), særlig
artikel 3,
under henvisning til resolution nr. 1 fra den første tværeuropæiske
konference om beskyttelse af Europas skove (3) og opfølgningen heraf,
og
ud fra følgende betragtninger:
I henhold til artikel 2, stk. 1, tredje og fjerde led, i forordning (EØF) nr.
3528/86 er formålet med EF-aktionen at hjælpe medlemsstaterne med:
— at gennemføre en intensiv og permanent overvågning af skov-
økosystemerne
— på samordnet og harmonisk måde at oprette et net af områder, der er
nødvendigt for en sådan intensiv og permanent overvågning, eller at
udvide det allerede eksisterende net;
i henhold til artikel 2, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3528/86 sender
medlemsstaterne Kommissionen de data, der indsamles gennem nettet af
observationsområder til intensiv og permanent overvågning;
dette net af observationsområder er oprettet for at opnå detaljerede data
for udviklingen i skovøkosystemerne i Fællesskabet; denne fremgangs-
måde gør det muligt at fastslå sammenhængen mellem de forskellige
miljømæssige faktorer, især luftforurening og skovøkosystemernes
reaktion; dataene fra nettet gør det muligt at nå frem til en bedre
fortolkning af resultaterne fra det systematiske net af observations-
områder, der omhandles i forordning (EØF) nr. 1696/87 (4), senest
ændret ved forordning (EF) nr. 836/94 (5);
de støtteansøgninger, der indgives i henhold til forordning (EØF) nr.
3528/86 med henblik på gennemførelse af en intensiv og permanent
overvågning som omhandlet i artikel 2, stk. 1, bør indeholde alle de
oplysninger, der er nødvendige for at foretage en undersøgelse af disse
foranstaltninger efter målsætningerne og kriterierne i nævnte forordning;
disse oplysninger bør forelægges i standardiseret form for at gøre det
lettere at behandle og sammenligne ansøgningerne;
de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse
med udtalelse fra Den Stående Skovbrugskomité —!B
(1) EFT nr. L 326 af 21. 11. 1986, s. 2.
(2) EFT nr. L 217 af 31. 7. 1992, s. 1.
(3) December 1990, Strasbourg.
(4) EFT nr. L 161 af 10. 6. 1987, s. 1.
(5) EFT nr. L 97 af 15. 4. 1994, s. 4.1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 2
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Medlemsstaterne opretter et net af permanente observationsområder.
Udvælgelsen af områderne skal være afsluttet og over 50 % af områderne
oprettet efter de fælles metoder til oprettelse af et net af permanente
områder til intensiv og permanent overvågning (se bilag I) senest den 30.
juni 1994. De sidste områder skal være oprettet inden den 30. juni 1995.
For alle områderne sender medlemsstaterne senest den 15. december
1994 Kommissionen en oversigt over udvælgelseskriterierne og en
fuldstændig liste over de udvalgte områder, herunder grundlæggende
oplysninger såsom beliggenhed (længdegrad, breddegrad, højde) og arter,
tillige med de generelle oplysninger om hvert enkelt oprettet observa-
tionsområde i standardiseret form som anført i bilag VII a.
"M22.3"M3I de permanente observationsområder gennem-
føres der intensiv og permanent overvågning af skovøkosystemet. Den
omfatter den løbende oversigt over kronernes tilstand, oversigten over
jordbundens og nålenes/blandenes tilstand og målinger af tilvækst,
deposition, vejrforhold, udtagning og analyse af udvaskningsprøver og
bedømmelse af bundvegetation, der foretages efter objektive metoder og
analyseres efter etablerede metoder. 3
3. Inden udgangen af hvert år forelægger medlemsstaterne mindst alle
de data, der er målt i løbet af det foregående år for hvert enkelt
permanent observationsområde, for Kommissionen i standardiseret
format som angivet i bilag VIIa sammen med en dataledsagerapport
som angivet i bilag VIIb. Desuden forelægges der hvert år inden den 31.
december en situationsrapport for Kommissionen om evalueringer og
fortolkninger af resultater på nationalt plan som angivet i bilag VIIb.
"M24.3"M3De tekniske bestemmelser til gennemførelse af
denne artikel står i bilag III til XI. 3
Artikel 2
1. Ansøgninger om finansiel støtte fra Fællesskabet:
— til at oprette eller udvide nettet af permanente observationsområder
med henblik på intensiv og permanent overvågning
— til at udarbejde oversigten over kronernes tilstand— til at udarbejde jordbundsoversigten— til at udarbejde oversigten over nåle/blade— til at gennemføre tilvækstmålingerne— til at gennemføre depositionsmålingerne— til at gennemføre de meteorologiske målinger
— til at gennemføre prøvetagningen og analysen af udvaskningenog
— til at gennemføre bedømmelsen af bundvegetationen,
som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3528/86 skal
indeholde oplysninger og dokumenter, der er angivet i bilag II til
nærværende forordning.
Ansøgningerne indsendes i tre eksemplarer i overensstemmelse med
bilag II.
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen ansøgninger inden den 1.
november hvert år for det efterfølgende år.
2. Ansøgninger, der ikke opfylder betingelserne i stk. 1, tages ikke i
betragtning!B
!M2
!B
!M2
!M3
!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 3
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat.!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 4
BILAG I
FÆLLES METODER TIL OPRETTELSE AF ET NET AF PERMANENTE
OBSERV ATIONSOMRÅDER TIL INTENSIV OG PERMANENT
OVERVÅGNING
(Artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3528/86 med ændringer)
I. Generelle bemærkninger
Ordningen i artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3528/86 med
ændringer tager sigte på at oprette et net af permanente observations-områder i EF-medlemsstaterne og at indsamle data ved intensiv ogpermanent overvågning.
Formålet med ordningen er:
— at gennemføre en intensiv og permanent overvågning af skovøko-
systemerne til konstatering af den skade, der forvoldes af luftfor-urening og andre faktorer, som influerer på skovenes tilstand
— at øge indsigten i årsagssammenhængen mellem ændringer i
skovøkosystemet og de faktorer, der påvirker det, især luftforurening,ved på et enkelt sted at gennemføre forskellige målinger ogovervågning af skovøkosystemet og dets sammensætning
— at opnå relevante oplysninger om udviklingen i en række skov-
økosystemer i Fællesskabet.
II. Oprettelse af et net af permanente observationsområder
II.1. Udvælgelse af observationsområder
Senest den 30. juni 1994 skulle medlemsstaterne udvælge et tilstrækkeligt
stort antal permanente observationsområder i deres land. Siden da harnogle medlemsstater suppleret deres program for intensiv overvågningmed flere observationsområder. Maksimumsantallet af sådanne områder
bør i princippet begrænses til 15 for hver medlemsstat, men medlems-
staterne kan udvælge et større antal områder på betingelse af, at antalletikke overstiger 20 % af antallet af nationale observationsområder iFællesskabets net på 16 x 16 km (forordning (EØF) nr. 1696/87).
Det overlades til medlemsstaterne at udvælge disse områder, men der bør
benyttes følgende udvælgelseskriterier:
— observationsområdernes beliggenhed bør være således, at de vigtigste
træarter og mest udbredte vækstbetingelser i de respektive lande er
repræsenteret
— et observationsområde skal mindst være på 0,25 ha målt i det
vandrette plan
— for mest muligt at reducere virkningerne af aktiviteter på tilstødende
arealer skal observationsområdet være omgivet af en stødpudezone.
Zonens faktiske bredde afhænger af skovtype og skovens alder. Hvis
observationsområdet og de tilstødende arealer er ensartede, hvadangår højde og aldersstruktur, kan stødpudezonens bredde begrænsestil 5 eller 10 m. Hvis det skovareal, hvori observationsområdet er
beliggende, består af blandede bevoksninger, forskellige arter eller
bevoksninger med uensartet aldersstruktur, skal stø dpudezonen
udvides til indtil fem gange den potentielle højde på skoven iobservationsområdet
— da observationsområdet skal kunne anvendes til langtidsovervågning,
er det nødvendigt, at hjørnerne og/eller grænserne er tydeligtafmærket, og at hvert enkelt prøvetræ i observationsområdet er varigtnummeret
— observationsområderne bør til enhver tid være lettilgængelige, og der
må ikke foreligge nogen restriktioner, hvad angår adgang ogprøvetagning
— der bør ikke være nogen forskelle, hvad angår forvaltningen af
observationsområdet, dets stødpudezone og den omgivende skov
(f.eks. bør driftsforholdene være sammenlignelige, og forstyrrelsersom følge af overvågningen bør reduceres mest muligt)!
M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 5
— direkte forurening fra kendte lokale kilder bør undgås. Observations-
områderne bør ikke ligge i nærheden af landbrugsbedrifter, meget tæt
på hovedveje eller i umiddelbar nærhed af forurenende industrier
— der bør være et tilstrækkeligt antal træer til rådighed til prøvetagning i
eller nær ved området
— observationsområderne og stødpudezonerne bør være så ensartede
som muligt, hvad angår arter eller artsblandinger, alder, størrelse,
jordbund og terrænets hældning
— observationsområderne bør ligge tilstrækkeligt langt fra skovkanten.
Det anbefales at udvælge observationsområder, der er blevet overvåget i de
seneste år i henhold til forordning (EØF) nr. 3528/86 eller andreprogrammer. Når der skal udvælges supplerende observationsområder,
anbefales det at vælge områder, der er identiske med eller ligger i
nærheden af et af de eksisterende områder i Fællesskabets net på16 * 16 km, og som har en sådan beliggenhed, at oplysninger fra andrekilder (f.eks. vejrstationer) kan benyttes.
II.2. Oprettelse af og oplysninger om observationsområdet
I 1994 sendte medlemsstaterne Kommissionen de generelle data for og en
detaljeret beskrivelse af hvert enkelt observationsområde.
Den detaljerede beskrivelse af observationsområdet omfatter områdets
nøjagtige beliggenhed, et kort, der viser den permanente markering afområdets hjørner og/eller grænser, antallet af træer i området og alle andrerelevante permanente faktorer i eller i nærheden af området (f.eks.
tilkørselsvej, floder). I fremtiden skal prøvetagningsstedernes nøjagtige
beliggenhed (f.eks. grave, når det gælder jordprøver) også afmærkes pådette kort.
II.3. Definition af et delområde
I princippet skal alle træer i hele observationsområdet indgå i prøven med
henblik på bedømmelse af træerne (f.eks. oversigten over kroner og målingaf tilvæksten). Hvis der er mange træer i observationsområdet (dvs. tætte
bevoksninger), kan der afgrænses et delområde, som skal anvendes ved
disse undersøgelser. Delområdets størrelse på det tidspunkt, hvor områdetoprettes, bør være tilstrækkelig til at danne grundlag for pålidelige skøn imindst 20 år og helst i hele bevoksningens levetid. Der bør mindst være 20
træer til rådighed i delområdet i denne periode.
II.4. Generelle oplysninger om de enkelte observationsområder
Der indsamles følgende generelle oplysninger om hvert enkelt permanent
observationsområde til intensiv og permanent overvågning under opret-
telsen og de første undersøgelser:
oprettelse første undersøgelser
— beskrivende kode
land
observationsområdets nummer
faktiske breddegrads- og længdegradskoordinater
— data for voksested
højde
retningområdets samlede størrelseantal træer i området
delområde (eventuelt)
de fremherskende arters adgang til vandhumustypejordbundstype (skøn)!
M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 6
oprettelse første undersøgelser
— data for bevoksningen
den fremherskende bevoksnings gennemsnitsalder
vigtigste træarter
udbytte (skøn)
— andet
områdets historie
anden overvågningsstation i nærheden
Hvis der oprettes supplerende observationsområder for at fuldstændiggøre
det nationale intensive overvågningsprogram, tilsender medlemsstaterneKommissionen de oplysninger, der for hvert enkelt oprettet observations-område er indsamlet under oprettelsen, ved hjælp af en datafil (se bilag
VIIa, formular la) og rapporter (se bilag VIIa, formular lb) inden udgangen
af det år, hvor (gen)oprettelsen har fundet sted. Vigtige oplysninger, derfremkommer i løbet af de år, hvor overvågningen finder sted, indsendesårligt på formular 1a og 1b (bilag VII). De øvrige oplysninger indsendes
umiddelbart efter, at den første relevante undersøgelse er blevet gennem-
ført, og ajourføres, hvis det er nødvendigt.
III. Udskiftning af ødelagte observationsområder
III.1. Generelle bemærkninger
Det overlades til medlemsstaterne at udvælge områderne til intensiv
overvågning. Med henblik på denne udvælgelse er der fastsat en række
udvælgelseskriterier i dette bilag. De fleste medlemsstater har udvikletderes egen strategi til overvågning af de nationale skovøkosystemer, idetde først og fremmest holder de vigtigste træarter og vækstbetingelser under
observation.
Selv om observationsområderne skulle udvælges med henblik på lang-
tidsovervågning, vil der altid være mulighed for, at et observationsområde
ødelægges, f.eks. på grund af brand osv. I nogle tilfælde kan der foretages
en række endelige prøvetagninger, inden alle træerne i observations-området er forsvundet. Derefter må strategien bag udvælgelseskriteriernetages op til fornyet overvejelse, og det må besluttes, hvilke kriterier der
skal anvendes ved udvælgelsen af det nye observationsområde.
III.2. Lukning af et observationsområde
Man bør benytte lejligheden til at foretage nogle sidste målinger/
bedømmelser. Hvis det stadig er muligt inden den (endelige) ødelæggelseaf observationsområdet, kan der foretages en (destruktiv) prøvetagning på
de overvågede træer i observationsområdet. Efter fældningen kan træets
nøjagtige længde måles, der kan udtages stammeskiver og tagesnåle-/bladprøver.
III.3. Strategi
I de fleste medlemsstaters overvågningsstrategi indgår forskellige aspekter,
hvad angår skovområde, skovøkosystem og arter, og ofte også aspekter i
forbindelse med jordbund, meteorologi og deposition. Når et observations-område må udskiftes, bør lejligheden benyttes til at efterprøve, om denoprindelige strategi stadig er holdbar, og hvordan lakuner bedst kan
udfyldes. I denne forbindelse bør det tages i betragtning, at der ud over de
oprindelige undersøgelser (kronernes tilstand, jordbund, nåle/blade ogtilvækst) er lagt nye undersøgelser ind i programmet i løbet af de seneste år(deposition, meteorologi, udvaskning, bundvegetation, telemåling (
1)). Det
anbefales derfor, at der tages hensyn til udviklingen i programmet for
intensiv overvågning ved planlægningen af udskiftningen af observations-områder.!
M3
(1) De tekniske bestemmelser i forbindelse med den fakultative anvendelse af luftfotogra-
fering af områderne til intensiv overvågning er fastsat i vejledningen i telemålings-
applikationer fra Europa-Kommissionen.1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 7
Generelt kan det dog være hensigtsmæssigt, at de nye observationsområder
lægges i det samme område og har samme jordbundstype, depositions-
niveau og træarter som de ødelagte observationsområder.
III.4. Genoprettelse af observationsområder
Ved udvælgelsen af nye observationsområder gælder samme udvælgelses-
kriterier som for de ødelagte observationsområder. Efter oprettelsen af de
nye observationsområder bør nogle undersøgelser, som ikke gentagesinden for et vist tidsrum, foretages snarest muligt (f.eks. jordbund-sundersøgelse og telemåling). Da undersøgelsen af kronernes tilstand og
nåle-/bladundersøgelsen udføres en gang om året eller hvert andet år, er
supplerende undersøgelser af denne art umiddelbart efter observations-områdernes oprettelse ikke nødvendige. Hvis den næste tilvækstundersø-gelse efter planen skal finde sted mere end tre år efter observations-
områdets oprettelse, bør der foretages tilvækstmålinger umiddelbart efter,
at området er oprettet.
III.5. Særlige spørgsmål, som kræver opmærksomhed
De genetablerede observationsområder skal have et nyt nummer. Sammen
med de næste data, der skal indsendes, sender medlemsstaterne Kommis-sionen oplysninger om grunden til, at observationsområdet er blevetudskiftet, resultaterne af de seneste observationer/målinger og oplysninger
om de kriterier, der er lagt til grund for udvælgelsen af de nye
observationsområder.!
M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 8
!M3
BILAG II
ANSØGNING OM TILSKUD FRA FÆLLESSKABET TIL GENNEM-
FØRELSE AF FORANSTALTNINGER I HENHOLD TIL ARTIKEL 2 I
FORORDNING (EØF) Nr. 3528/86 MED ÆNDRINGER
Ansøgningerne om tilskud indsendes som angivet i bilag A til Kommissionens
forordning (EØF) nr. 526/87 (1) sammen med et resumé af de nedenfor anførte
oplysninger og skemaet, der indgår i dette bilag som formular 2a.
For hver af de foranstaltninger, der skal gennemføres i henhold til artikel 2, gives
der oplysninger om følgende:
1. Kort beskrivelse af foranstaltningerne
2. Ansøger
Ansøgerens forbindelse med foranstaltningerne.
3. Det organ, der har ansvaret for gennemførelsen af foranstaltningerne
Formålet med og omfanget af organets vigtigste aktiviteter.
4. Detaljeret beskrivelse af foranstaltningerne
Hvis:a) foranstaltningerne vedrører oprettelse eller udvidelse af nettet af
permanente observationsområder til intensiv og permanent overvågning:
1. beskrivelse af den nuværende situation2. den/de pågældende regioners beliggenhed og areal (+ kortmateriale)
3. antal permanente observationsområder.
b) foranstaltningerne vedrører udarbejdelse og gennemførelse af en oversigt
over kronernes tilstand i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal observationsområder, der skal indgå i oversigten over
kronernes tilstand (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
undersøgelsen i observationsområderne (antal træer, markeringermv.)
4. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b)
c) foranstaltningerne vedrører udarbejdelse og gennemførelse af en oversigt
over jordbundens tilstand i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i oversigten
over jordbundens tilstand (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
prøvetagning i observationsområderne (antal enkeltprøver, profilbe-
skrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelsefor eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der
er nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de
analyseresultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b).
d) foranstaltningerne vedrører udarbejdelse og gennemførelse af en oversigt
over nåles/blades tilstand i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i oversigten
over nåles/blades tilstand (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
prøvetagning i observationsområderne (antal enkeltprøver beskri-velse mv.)
(1) EFT L 53 af 21.2.1987, s. 14.1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 9
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse
for eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der
er nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b).
e) foranstaltningerne vedrører indførelse og gennemførelse af tilvækst-
målinger i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i tilvækst-
målingerne (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
måling i observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse
for eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der
er nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med deanalyseresultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b).
f) foranstaltningerne vedrører tilrettelæggelse og gennemførelse af depo-
sitionsmålingerne i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i depositions-
målingerne (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
måling i observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse
for eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, derer nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med deanalyseresultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b).
g) foranstaltningerne vedrører tilrettelæggelse og gennemførelse af de
meteorologiske målinger i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, som skal indgå i vejrmålin-
gerne (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
måling i observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelsefor eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, derer nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de
analyseresultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b).
h) foranstaltningerne vedrører tilrettelæggelse og gennemførelse af udvask-
ningsmålingerne i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation2. antal permanente observationsområder, som skal indgå i udvask-
ningsmålingerne (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
måling i observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse
for eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der
er nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med deanalyseresultater, der opnås med de godkendte metoder!
M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 10
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b).
i) foranstaltningerne vedrører tilrettelæggelse og gennemførelse af en
bedømmelse af bundvegetationen i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i bedømmel-
sen af bundvegetationen (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
bedømmelse i observationsområderne (antal delprøver, beskrivelsemv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse
for eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der
er nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b).
5. Udgifter til foranstaltninger under 4a til 4i (formular 2a)
1. Udgifter til oprettelse eller udvidelse af nettet (4a)
1.1. udgifter pr. observationsområde1.2. omkostninger i alt1.3. det tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet
2. Udgifter til oprettelse, observation eller prøvetagning for hver undersø-
gelse (4b til 4i)
2.1. udgifter pr. observationsområde
2.2. omkostninger i alt2.3. det tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet
3. Udgifter til analyse og evaluering for hver undersøgelse (4b til 4i)
3.1. udgifter pr. observationsområde
3.2. omkostninger i alt:3.3. det tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet
4. Samlede projektudgifter (summen af udgifterne til 1.2 (oprettelse), 2.2
(observationer og/eller prøvetagning) og 3.2 (analyse og evaluering))
5. Det samlede tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet (summen af
udgifterne til 1.3 (oprettelse), 2.3 (observationer og/eller prøvetagning)og 3.3 (analyse og evaluering)).
6. Formular 2a og 2b udfyldes
…Dato og underskrift!
M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 11
!M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 12
!M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 13
BILAG III
FÆLLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF OVERSIGTEN OVER
KRONERNES TILSTAND I DE PERMANENTE
OBSERV ATIONSOMRÅDER
I. Generelle bemærkninger
Oversigten udarbejdes for alle permanente observationsområder i 1994 og
derefter en gang om året.
II. Oversigtens metodik
II.1. Udvælgelse af prøvetræer
I princippet skal alle fremherskende, dominerende og samlet dominerende
træer (Kraft: stammeklasse 1 til 3) i hele observationsområdet overvåges.
Hvis der er mange træer i området (f.eks. tætte bevoksninger), kan antalletaf prøvetræer reduceres ved anvendelse af et delområde (se bilag I, punktII.3). Når der er tale om et delområde, skal alle fremherskende,
dominerende og samlet dominerende træer (Kraft: stammeklasse 1 til 3)
i delområdet overvåges.
I visse tilfælde kan der anvendes andre metoder, som skal være objektive,
til at reducere eller vælge antallet af prøvetræer. De samme metoder skal
anvendes hvert år, og mindst 20 træer skal bedømmes ved hver
undersøgelse.
II.2. Tidspunkt for bedømmelse
Oversigten udarbejdes mellem det tidspunkt, hvor nye og nyt løv er
færdigudviklet, og det tidspunkt, hvor efterårets misfarvning af løvet erbegyndt.
II.3. Generel baggrundsinformation
Følgende information om områder og træer indsamles:
— observationsområdets nummer— eksponering— træets nummer— information om fældninger og dødelighed
— træarter
— sociologisk klasse— kronebeskygning— synlighedog dato for bedømmelse.
II.4. Bedømmelse af prøvetræer
1 . Visuel bedømmelse af nåle-/bladtab
Nåle-/bladtabet vurderes i trin på 5 % set i forhold til et træe med fuld
benåling/beløvning efter de lokale vækstforhold. Inddelingen inåle-/bladtabstrin foretages under observationen og registreres i trinpå 5 %.
Et træ med et nåle-/bladtab på mellem 95 % og 100 %, som stadig er i
live, sættes til 99. 100 er forbeholdt døde træer.
2 . Visuel bedømmelse af misfarvning
Inddelingen i misfarvningstrin foretages efter observationerne.!
B
!M2
!B
!M2
!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 14
Misfarvningsgraden defineres således:
Skadetrin MisfarvningDen procentvise andel misfarvet
nåle-/bladmasse
0 Ingen eller ubetydelig mis-
farvning0-10
1 Let misfarvning 11-25
2 Moderat misfarvning 26-603 Alvorlig misfarvning 460
4 Dødt
3 . Øvrige parametre
De øvrige parametre er som følger:
— skader, der har let identificerbare årsager (insekter, svampe,
abiotiske påvirkninger …)
— identifikation af skadetype— observationer på træet i observationsområdet.
II.5. Metoder
Vejledningen i visuel bedømmelse af kronernes tilstand i observations-
områder for intensiv overvågning (ICP-Skov) indeholder yderligere
oplysninger om udvælgelsen af træer og om, hvordan bedømmelser
foretages. Endvidere indeholder vejledningen tekniske oplysninger om desupplerende parametre, der skal bedømmes, og om forelæggelsen af disseparametre. Det tilrådes at tage hensyn til de tekniske oplysninger i denne
vejledning og at forelægge resultaterne af bedømmelserne af de fakultative
parametre for Kommissionen i henhold til de relevante oplysninger ivejledningen.
"
M2II.6.3"M1Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger i standardise-
ret form for hvert enkelt observationsområde (se bilag VII, formular 3a og3b).3!
B
!M2
!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 15
BILAG IV
FÆLLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF OVERSIGTEN OVER
JORDBUNDENS TILSTAND I DE PERMANENTE
OBSERV ATIONSOMRÅDER
I. Generelle bemærkninger
Oversigten skal udarbejdes for alle de permanente observationsområder i
perioden 1994 til 1996. Jordbundsdata, som er indsamlet og analyseret
inden 1994, men efter den 1. januar 1991, kan også benyttes, hvis denedenfor beskrevne metoder er blevet anvendt.
Oversigten udarbejdes for hvert enkelt observations område hvert tiende
år.
Dette bilag er baseret på resultaterne af arbejdet i jordbundsekspertpanelet
under FN-ECE’ s internationale arbejdsprogram for vurdering af luftfor-ureningens virkninger på skove (ICP-Skov). Der henvises til vejledningen
(1992), som er udarbejdet af dette ekspertpanel. Efter to prøvetagnings-
perioder foretages der en revision af de parametre, der skal analyseres ifremtidige jordprøver.
II. Oversigtens metodik
II.1. Udvælgelse af prøvetagningssted
Jordprøverne skal være statistisk repræsentative for forholdene i prøve-
tagningsområdet. Jordprøverne indsamles fra en profilgrav og/eller tages
fra boringer. Man bør udvise omhu, så prøvetræernes rødder ikkeforstyrres.
II.2. Generel baggrundsinformation
Følgende generelle baggrundsinformationer indsamles:
— områdets nummer— prøvetagnings- og analysedato.
II.3. Jordbundsmæssig og fysisk karakterisering af observationsområderne
Der foretages en jordbundsmæssig karakterisering af hvert enkelt
observationsområde.
Det tilrådes at udarbejde profilbeskrivelsen efter FAO’ s retningslinjer ( FAO
Guideline for Soil Description , 3rd edition (Revised), Rome 1990) i
stødpudezonen. Man bør sørge for, at profilbeskrivelsen/rne udarbejdes for
et sted, som er repræsentativt for det faktiske observationsområde. Detanbefales at bestemme den gennemsnitlige massefylde på grundlag afuforstyrret jord, således at det samlede indhold af næringsstoffer kan
beregnes. Hvis den gennemsnitlige massefylde på grundlag af tørvægten
ikke bestemmes, bør der foretages et rimeligt skøn over dette parameter.Det er obligatorisk at foretage en kornstørrelsesklassificering. Korn-størrelsesfraktionerne er: 52 µm, 2-63 µm, 63-2 000 µm (FAO). Hvis
50 µm anvendes til at adskille silt- og sandfraktioner, må der foretages en
omregning til 63 µm,-grænsen.!
B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 16
II.4. Prøvetagningsmetode
Jordprøverne indsamles i bestemte dybder eller bestemte horisonter. For
hver udvalgt dybde eller horisont indsamles mindst én repræsentativ
sammensat prøve eller flere delprøver. Antallet af delprøver, der indsamlestil den sammensatte prøve, og prøvningsdatoen indberettes.
Prøverne fra de organiske lag (0- og H-) (*) udtages særskilt. Hvis
prøvetagningen udføres i en bestemt dybde, anvendes følgende lag:
— 0-10 cm (det tilrådes at tage prøver af 0-5 og 5-10 særskilt)— 10-20 cm
— 20-40 cm
— 40-80 cm
II.5. Transport, opbevaring og behandling
Prøverne transporteres og opbevares på en sådan måde, at der sker færrest
mulige kemiske ændringer. Der redegøres for transport- og opbevarings-procedurerne (herunder venteperioder). Der redegøres udførligt for
eventuelle problemer med og fravigelser fra disse procedurer. Det tilrådes
at opbevare en del af prøven i en jordbundsbank til brug ved sammen-ligninger med fremtidige prøver (f.eks. om ti år). Inden prøverneanalyseres, skal de behandles. Større bestanddele ( 42 mm) skal fjernes,
og prøverne skal tørres (ved maks. 40 °C) og formales eller sigtes.
II.6. Analysemetoder
I »Manual on methodologies for forest soil sampling and analysis«, der er
udarbejdet af jordbundsekspertpanelet under ICP-Skov, er der givet en
beskrivelse af de godkendte metoder til analyse af de forskelligejordbundsparametre. Det tilrådes at anvende de godkendte metoder. Hvisder anvendes andre (nationale) metoder, skal der redegøres udførligt for
analyseresultaternes sammenlignelighed ved forelæggelsen af analysere-
sultaterne. I oversigten over jordbundens tilstand i skovene skelnes dermellem obligatoriske og fakultative parametre (se listen nedenfor).
Obligatoriske og fakultative parametre og de respektive godkendte
analysemetoder:
Parameter Enheder H/O Min Godkendte metoder Bemærkninger
pH (CaCl 2)O b l i g a t o -
riskObligato-
riskLabex 8703-01-1-1 and
ISO/TC190/SC3/GT8
Organisk kulstof
(C-org)(g/kg) Obli g at o-
riskObligato-
riskDry combustion
Nitrogen (N) (g/kg) Obli g at o-
riskObligato-
riskDry combustion
Phosphor (P) (mg/kg) Obli g at o-
riskFakultativ Extractant: Aqua regia
Kalium (K) (mg/kg) Obli g at o-
riskFakultativ Extractant: Aqua regia!B
(*) Jordbundsekspertpanelet under FN-ECE/ICP har indvillget i at anvende
— definitionerne i FAO’ s retningslinjer for jordbundsbeskrivelse (1990), og definitio-
nerne af de organiske lag (O- og H-) er som følger:
H-horisonter eller H-lag: Lag, der er domineret af organisk materiale, som er dannet
ved ophobning af ikke eller delvis nedbrudt organisk materiale i overfladen, som
kan ligge under vand. Alle H-horisonter er mættet med vand i længere perioder ellerhar engang været mættet, men er nu kunstigt drænet. En H-horisont kan ligge ovenpå mineraljord eller i en hvilken som helst dybde under overfladen, hvis den er
dækket.
— O-horisonter eller O-lag: Lag, der er domineret af organisk materiale, som består af
ikke eller delvis nedbrudte planterester såsom blade, nåle, grene, mos og lav, der harsamlet sig på overfladen. De kan ligge oven på enten mineralsk eller organisk jord.
O-horisonter er ikke mættet med vand i længere perioder. Mineralfraktionen er kun
en lille procentdel af materialets volumen og vejer normalt langt under det halve. EtO-lag kan ligge oven på mineraljord eller i en hvilken som helst dybde underoverfladen, hvis det er dækket. En horisont, der er dannet ved illuviation af organisk
materiale i mineralsk underjord, er ikke en O-horisont, selv om nogle horisonter, der
er dannet på denne måde, indeholder meget organisk materiale.1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 17
Parameter Enheder H/O Min Godkendte metoder Bemærkninger
Calcium (Ca) (mg/kg) Obli g at o-
riskFakultativ Extractant: Aqua regia
Magnesium (Mg) (mg/kg) Obli g at o-
riskFakultativ Extractant: Aqua regia
Organisk lag
(OrgLay)(kg/m2)O b l i g a t o -
riskVolume (cylindric)-dry-
weight
Calciumcarbonat
(CaCO 3)(g/kg) Fakultativ Obl ig a to -
riskAFNOR X 31-105 h v i s p H
(CaCl 2)46
Fri surhedsgrad
(Ac-Exc)(cmol+/kg) Fakultativ Obl ig a to -
riskTitration
Frie basiske kationer
(BCE)(cmol+/kg) Fakultativ Obl ig a to -
riskExtractant: BaCl 2
Frie sure kationer (ACE) (cmol+/kg) Fakultativ Obl ig a to -
riskExtractant: BaCl 2
Kationsbytningskapacitet
(CEC)(cmol+/kg) Fakultativ Obl ig a to -
riskBascomb
Basemætningsgrad
(BaseSat)(%) Fakultativ Obl ig a to -
riskLabex L8703-26-1-1
Natrium (Na) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Aluminium (Al) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Jern (Fe) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Chrom (Cr) (mg/kg) Fakultativ Extractant: Aqua regia
Nikkel (Ni) (mg/kg) Fakultativ Extractant: Aqua regia
Mangan (Mn) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Zink (Zn) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Kobber (Cu) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Bly (Pb) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Cadmium (Cd) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Kviksølv (Hg) (mg/kg) Fakultativ Extractant: Aqua regia
Svovl (S) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
pH (H 2O) Fakultativ Fakultativ pH-elektrode
Specifik ledeevne (EC) (mS/m) Fakultativ Fakultativ EC-meter
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller
en del af de fakultative parametre.
II.7. Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender for hvert enkelt prøvetagningsområde Kommis-
sionen disse oplysninger i standardiseret form (se bilag VII, formular 4a,
4b og 4c).!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 18
BILAG V
FÆLLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF OVERSIGTEN OVER
NÅLE/BLADE I DE PERMANENTE OBSERV ATIONSOMRÅDER
I. Generelle bemærkninger
Oversigten skal udarbejdes for alle de permanente observationsområder.
Den første fælles oversigt skal være udarbejdet inden sommeren 1996. Det
anbefales at udarbejde oversigten over nåle/bade i de relevante perioder i
sommeren 1995 og vinteren 1995/96, men udarbejdelsen af oversigten kanforetages over to år.
Udarbejdelsen gentages for hvert enkelt observationsområde med to års
mellemrum.
Nedenstående tekniske detaljer er baseret på resultaterne af arbejdet i
ekspertpanelet for nåle/bladanalyse under ICP-Skov.
Der henvises til den vejledning (1993), som er udarbejdet af ekspertpa-
nelet.
II. Oversigtens metodik
II.1. Tidspunkter for prøvetagning
Løvfældende arter (inklusive lærk): prøvetagningen skal finde sted, når de
nye blade er fuldt udviklede, og lige inden bladene begynder at gulne ogældes om efteråret.
Stedsegrønne arter: prøvetagningen skal finde sted i hvileperioden.
Medlemsstaterne anmodes om for hver region, og inden for hver regionfor sletter og bjerge, at fastlægge den mest hensigtsmæssige periode tilprøvetagning og analyse af de forskellige arter og at holde sig til denne
periode.
II.2. Udvælgelse af træer
Hvert andet år tages der prøver af mindst fem træer af hver af de vigtigste
arter, der forekommer i observationsområdet.
De træer, der skal udtages prøver af, udvælges på en sådan måde, at:
— træerne er forskellige fra dem, der benyttes til bedømmelse af kronen,
således at det undgås, at flere på hinanden følgende prøvetagninger
medfører nåle-/bladtab
— hvis vitalitetsbedømmelsen er begrænset til træerne i delområdet,
udvælges træerne med henblik på nåle-/bladprøver i den resterende
del af det samlede observationsområde. Hvis der ikke anvendes nogetdelområde, udvælges prøvetræerne blandt træerne i stødpudezonen. Iså fald forsynes de træer, der udvælges til prøvetagning i
stødpudezonen, med et særligt nummer (se bilag VII)
— træerne tilhører fremherskende og dominerende klasser (skov med
lukkede kroner), eller er træer med en gennemsnitshøjde på ±20 %
(skov med åbne kroner)
— træerne står i umiddelbar nærhed af de steder, hvor der er udtaget
jordbundsprøver til analyse; man må dog sikre sig, at prøvetræerneshovedrødder ikke er blevet beskadiget ved udtagningen af jordprøver
— træerne er repræsentative for observationsområdets gennemsnitlige
nåle-/bladtabsniveau (±5 % af det gennemsnitlige nåle-/bladtab)
— træerne er repræsentative for observationsområdets sundhedsmæssige
status.
De samme prøvetræer benyttes ved hver prøvetagning; træerne skal
nummereres. Når der er tale om arter med små kroner og for få nåle (eller
blade) pr. år, er det tilladt (men ikke anbefalet) at veksle mellem to sæt påfem træer, når det er nødvendigt for at undgå at beskadige prøvetræerne.Hvert sæt skal opfylde ovennævnte betingelser.
Der tages kun prøver af de vigtigste arter i Fællesskabet (se bilag VII,
punkt 15).
På de træer, hvorfra der udtages nåle-/bladprøver, bedømmes kronernes
tilstand (se bilag III), og de eksisterende eller de særlige tildelte numre
benyttes.!
B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 19
II.3. Generel baggrundsinformation
Følgende generelle baggrundsinformationer indsamles:
— områdets nummer
— prøvetagning- og analysedato
— træart.
II.4. Udvælgelse og mænge af blade og nåle
Træerne i observationsområdet kan ikke fældes, og det kan have betydning
for prøvetagningsmetoden.
Det er vigtigt, at blade eller nåle, der udtages som prøve, har udviklet sig i
fuldt lys. Generelt set er det mest hensigtsmæssigt at benytte årets nåle
eller blade til bedømmelse af næringsstofindholdet, når det gælderstedsegrønne arter, men for en række grundstoffers vedkommende kandet være interessant at sammenligne grundstofkoncentrationen i ældre nåle
med koncentrationen i årets nåle.
Bladene eller nålene skal tages fra den øverste tredjedel af kronen, men
ikke fra de allerførste grenkranse, når det gælder nåletræer; i bevoks-ninger, hvor de forskellige grenkranse klart kan identificeres, tilrådes det
at udtage prøver mellem 7. og 15. grenkrans.
For de løvfældende arters vedkommende foretages prøvetagningen på årets
blade eller nåle.
For de stedsegrønne arters vedkommende anbefales det at tage prøver af
såvel årets nåle eller blade som andet års nåle eller blade (året +1).
For alle arters vedkommende må man sørge for, at blade eller nåle, der
tages som prøve, er fuldt udviklede, især når det gælder arter, der skyderflere gange om året (f.eks. Pinus halepensis, Pseudotsuga menziesii,
Eucaluptus sp., Quercus sp.). Når det gælder Larix sp. og Cedrus sp., tages
prøverne på det foregående års korte grene.
Normalt skal prøvetagningen foregå på en sådan måde, at alle retninger
(verdenshjørner) er repræsenteret i sættet af prøvetræer. Hvis det er
nødvendigt, kan prøvetagningen foregå fra forskellige sider af hvert træe i
prøvesættet. På voksesteder, hvor en enkelt retning klart dominerer (f.eks.stejle skråninger eller stærk fremherskende vind), tages der kun prøver fraén retning, som altid skal være den samme. I sådanne tilfælde er det
nødvendigt at oplyse retningen.
Til analyse af de vigtigste grundstoffer og Fe, Mn, Zn og Cu anbefales det
at benytte 30 g friske nåle eller blade for hver aldersklasse, der udtagesprøver af.
De enkelte lande kan beslutte at undersøge en større mængde materiale alt
efter, hvad deres egne analysemetoder kræver, eller for at opbevare prøvertil senere brug.
II.5. Prøvetagningsmetode
De træerne ikke kan fældes, kan alle hensigtsmæssige prøvetagnings-
metoder accepteres under hensyn til bevoksningernes art, størrelse osv.,under forudsætning af, at de ikke medfører forurening af prøven, alvorlig
beskadigelse af træerne eller risici for prøvetagningsholdet.
II.6. Behandling, inden prøverne sendes til laboratorierne til analyse
Der tages prøver af mindst fem træer af hever af de vigtigste arter, der
forekommer i observationsområdet. De fem prøver opbevares hver for sig i
poser. Med henblik på analyse fremstilles en sammensat prøve vedblanding af lige mængder af hver af de fem prøver (hvis de fem træeranalyseres individuelt, beregnes middelværdien for hvert grundstof).
For løvtræernes vedkommende kan det være hensigtsmæssigt at fjerne
bladene fra kvistene (og visse arters vedkommende tillige de små blade frastænglen), men dette er ikke nødvendigt for nåletræernes vedkommende.Årets skud og andet års skud separeres og opbevares særskilt i poser. Det
anbefales at anvende perforerede kraftige polyethylenposer. Om muligt
tørres prøverne i et rent lokale og opbevares på et køligt sted i perforedepolyethylenposer.
Man må være meget omhyggelig med at mærke hver enkelt prøve tydeligt
(skov, observationsområdets nummer, art, nålenes alder osv.), inden man
sender den til analyse. Disse oplysninger skal stå uden på posen (direkteskrevet på posen med blæk, som ikke kan udslettes, eller på en etiket, somsættes på posen). Det anbefales at gentage disse oplysninger på en!
B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 20
papiretiket inden i posen med blæk, som ikke kan udslettes. Etiketten
foldes, således at blade eller nåle ikke forurenes ved at komme i berøring
med blækket.
II.7. Behandling inden analyse
Det anbefales at bestemmes massefylden af 100 blade eller 1 000 nåle
tillige med skuddenes massefylde ved den intensive og permanente
overvågning af de permanente observationsområder og årets skud.
Det er ikke nødvendigt at skære stilkene af bladene, men når der er tale om
sammensatte blade, kan det tilrådes at fjerne de små blade fra stænglen,
hvis dette ikke allerede er gjort i skoven. For at undgå forurening bør der
ikke anvendes pudrede plasthandsker.
Det er ikke nødvendigt at vaske prøverne systematisk, men det kan være
hensigtsmæssigt i regioner, som har stor luftforurening eller ligger i
nærheden af havet. Prøverne vaskes med rent vand.
Ovntørring skal foregå ved højst 80 °C i mindst 24 timer. Nålene fjernes
fra kvistene, idet der træffes samme forholdsregler som ved fjernelsen afde små blade fra stænglen.
Tørre prøver formales, så der fremkommer et fint pulver, og så homogent
som muligt. Der vil altid blive nogle fibre tilbage afhængig af træart; detteer ikke nogen større ulempe, hvis fibrene er små, og hvis pulveret blandesomhyggeligt, inden der tages prøver til analyse. Når Mn, Fe, Cu, Cd, Al og
Pb skal bestemmes, må man sikre sig, at apparaturet ikke forurener
prøverne. Man kan afprøve apparaturet ved at formale tørret fibrøscellulose og analysere den for disse grundstoffer før og efter formalingen.
II.8. Kemisk analyse
Det er kun den samlede koncentration af grundstoffer, der bestemmes. I
»Manual on methodologies for leaf and needle sampling and analysis«, derer udarbejdet af ekspertpanelet vedrørende nåle/blade under ICP-Skov, er
der givet en beskrivelse af de vejledende metoder til analyse af de
forskellige parametre for nåle/blade.
Landene kan benyttes deres egne metoder. Men det er nødvendigt at
sammenligne de samlede grundstofkoncentrationer, som er nået efter
nationale metoder, med dem, der er fundet i referencestandardprøverne. I
oversigten over nåle/blade skelnes der mellem obligatoriske og fakultativeparametre (se listen nedenfor).
Parametre:
Obligatoriske parametre Fakultative parametre
Nitrogen (N)
Svovl (S)
Phosphor (P)
Kalcium (Ca)
Magnesium (Mg)
Kalium (K)Natrium (Na)
Zink (Zn)
Mangan (Mn)
Jern (Fe)
Kobber (Cu)
Bly (Pb)
Aluminium (Al)
Bor (B)
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller
en del af de fakultative parametre.
II.9. Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger i standardise-
ret form for hvert enkelt område (se bilag VII, formular 5a, 5b og 5c).!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 21
BILAG VI
FÆLLES METODER TIL GENNEMFØRELSE AF
TIL VÆKSTMÅLINGER I DE PERMANENTE
OBSERV ATIONSOMRÅDER
I. Generelle bemærkninger
Den første måling skal gennemføres i alle de permanente observations-
områder i perioden 1994 til 1996.
Målingen af vækstparametrene falder i to dele:— periodiske målinger af træparametre— analyse af årringe ved hjælp af borekerner og stammeskiver
(fakultativ).
De periodiske målinger gentages i hvert enkelt observationsområde i
hvileperioden 1999-2000 og gentages derefter med fem års mellemrum.
Prøvetagningen og analysen af borekerner og stammeskiver kan foretages
en enkelt gang, helst under oprettelsen af området eller snart efteroprettelsen. De efterfølgende tekniske detaljer er baseret på resultaterne afarbejdet i ekspertpanelet vedrørende tilvækst under ICP-Skov. Der
henvises til den vejledning, som dette ekspertpanel har udarbejdet.
De her beskrevne metoder er uegnede til maquis og lignende vegetations-
typer.
II. Oversigtens metodik
II.1. Tidspunkt for målingerne
Målingerne skal finde sted i hvileperioden.
II.2. Udvælgelse af prøvetræer
I princippet skal alle træer i hele observationsområdet overvåges. Hvis der
er mange træer i området (f.eks. tætte bevoksninger), kan der være
afgrænset et delområde, som skal anvendes til bedømmelse af træerne
(f.eks. bedømmelse af kroner og tilvækst). I så fald skal træerne idelområdet overvåges. Delområdet bør, når oversigten udarbejdes, væretilstrækkelig stort til, at det kan danne grundlag for pålidelige skøn over
bevoksningens tilvækst i hele måleperioden. Delområdets nøjagtige
størrelse fastlægges og indberettes.
II.3. Metoder
Periodiske målinger
Hvert femte år måles alle træer i (del)området.
Analyse af årringe (borekerner og stammeskiver)Da udtagningen af borekerner kan influere på andre målinger, bør disse
prøver tages af træer uden for området. Da de træer, hvorfra der skal
udtages prøver i form af stammeskiver, må fældes, skal de udvalgte træer
befinde sig så langt fra området, at fældningen ikke kan indvirke på deovervågede træer i området. Samtidig skal prøvetræerne være repræsen-tative for træerne i området. Der skal i størst muligt omfang benyttes træer,
der fældes som led i den normale forvaltning.
II.4. Generel baggrundsinformation
Følgende generelle baggrundsinformationer indsamles:
— observationsområdets nummer
— prøvetagnings- og analysedato
— træets nummer.!
B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 22
II.5. Parametre, der skal måles
Obligatoriske parametre Fakultative parametre
Periodiske målinger Træart
Diameter i brysthøjde
(DBH)
Information om for-
valtningenBark
Træhøjde
Kronehøjde
Kronebredde
Anslået volumen
Analyse af årringe Ringbredde
Redegørelse for træets
udvikling ved analyse
af fem årringe ad gan-
gen
Rodareal og anslået vo-
lumen
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller
en del af de fakultative parametre.
Medlemsstaterne kan anvende deres eget system og deres egne metoder.
»Submanual on Increment«, som er udarbejdet af tilvækstpanelet underICP-Skov indeholder forslag til målmetoder.
II.6. Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger for hvert
enkelt observationsområde i standardiseret form (se bilag VII, formular 6a,
6b, 6c og 6d).!
B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 23
BILAG VII
FÆLLES RETNINGSLINJER FOR INDBERETNING AF
RESULTATERNE AF OVERVÅGNINGEN I DE FASTE
OBSERV ATIONSOMRÅDER OG FORTOLKNINGEN HERAF
I. Generelle bemærkninger
Formålet med nettet af permanente observationsområder er at opnå
detaljerede oplysninger om udviklingen i skovøkosystemerne i Fælles-
skabet og at forsøge at etablere en sammenhæng mellem de miljømæssigefaktorer, især luftforurening, og skovøkosystmernes reaktion.
Dette kan kun opnås ved en evaluering af resultaterne for de enkelte
områder. Der må udvises stor omhu, når resultaterne for de forskellige
permanente observationsområder sammenlignes på regionalt plan eller påEF-plan.
Det anbefales at fremsende de efterprøvede data for hver enkelt
undersøgelse (eller afsluttet del heraf) til Kommissionen, så snart dataene
foreligger, ved hjælp af de standardiserede formularer i dette bilag.
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de data, der er indsamlet fra de
forskellige oversigter, som er udarbejdet i perioden 1991 til 1996 for hvert
enkelt permanente område, sammen med en fortolkning af resultaterne for
de enkelte områder.
Senest den 31. december 1996 skal alle data og medlemsstaternes
fortolkning være Kommissionen i hænde i standardiseret form til
yderligere evaluering.
De efterprøvede data fra oversigterne efter 1996 fremsendes til Kommis-
sionen, når undersøgelserne er afsluttet, med nye frister hvert femte år(f.eks. 31. december 2001, 2006 osv.)
I dette bilag gives der oplysninger om indsendelsen af resultaterne og
fortolkningen heraf.
II. Generelle tekniske oplysninger med henblik på indsendelsen af data
II.1. Krav til maskinel
Som datamedium er valgt 3,5 @disketter (DSDD eller HD). Denne diskette
er blevet standard verden over og er billig og robust. Der skal benyttes
disketter af god kvalitet.
II.2. Krav til maskinel
Disketterne skal formateres til den rette density (DSDD = low density og
HD = high density) ved hjælp af DOS 2.1 eller senere versioner og skal
være 100 % kompatibel med IBM. ASCII-tegnsættet skal benyttes til alleoplysninger på disketten.
II.3. Datafiler
Hver diskette (eller diskettesæt) skal indeholde områdefilen og datafilen:
filen med resuméet af oplysninger om observationsområderne (områdefil)og filen(erne) med resultaterne for hver enkelt undersøgelse (datafiler).
De nærmere retningslinjer for disse filers navne og indhold står i bilag
VIIa.
II.4. V ejledning på diskette
Der kan rekvireres en diskette med et eksempel på filernes opbygning og
indhold.!
B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 24
BILAG VIIIa
INDSENDELSE AF DATA I DIGITALFORMAT FOR HVERT ENKELT
PERMANENTE OBSERV ATIONSOMRÅDE
Filnavne for de enkelte undersøgelser
I foranstående bilag er metoderne til gennemførelse af undersøgelserne beskrevet i
enkeltheder. Efter bedømmelse, prøvetagning/analyse, efterprøvning og evalue-
ring fremsendes dataene til Kommissionen i standardiseret form. I dette bilag
redegøres der nærmere for standardiseringen.
For hver enkelt bedømmelse forelægges de efterprøvede data i en eller flere filer i
standardformat.
Bedømmelse Bilag Hyppighed Filnavn(e)
Oprettelse I En gang XXGENER.PLT
Bedømmelse af kronen III En gang om
åretXX1995.PLT,XX1995.TRE
Jordbundsoversigt IV En gang hvert
femte eller ti-
ende årXX1995.PLS,XX1995.SOM,XX1995.SOO
Nåle-/bladoversigt V Hvert andet år XX1995.PLF ,XX1995.FOMXX1995.FOO
Tilvækst VI Hvert femte år XX1995.PLI,XX1995.IPM,XX1995.IRA,XX1995.IEV
Deposition VIII Løbende XX1995.PLD, XX1995.DEM, XX1995.DEO, XX1995.DEA
Meteorologi IX Løbende XX 1995.PLM, XX1995.MEM, XX1995.MEC, Formular 8d,
XX1995.MEO og XX1995.MED
Udvaskning X Løbende XX1996.PSS,XX1996.SSM,XX1996.SSOBundvegetation XI Hvert femte år XX1996.PL V , XX1996.VEM
Hvert filnavn består af landekoden på to bogstaver (repræsenteret ved XX i listen
over filnavne) efterfulgt af bedømmelsesåret (i eksemplet 1996) eller GENER, nåroplysningerne afgives en enkelt gang, en prik (.) og i ekstensionen en kode på trebogstaver. Denne kode på tre bogstaver består for områdefilernes vedkommende
af bogstaverne PL og det/de første bogstav/er i jordbundsbedømmelsen (Soil),
nåle-/bladbedømmelsen (Foilage), tilvækstbedømmelsen (Increment), deposi-tionsbedømmelsen (Deposition), den meteorologiske bedømmelse (Meteorology),udvaskningsbedømmelsen (Soil Solution) og bundvegetationsbedømmelsen
(Ground Vegetation). For datafilernes vedkommende består denne kode på tre
bogstaver af to bogstaver (eller et bogstav) for Soil, Foilage, Increment,Deposition, Meteorology, Soil Solution eller Ground Vegetation og et bogstav(eller to bogstaver) for Mandatory (obligatorisk), Optional (fakultativ) eller de
forskellige dele af tilvækstbedømmelsen (Evaluation) og depositionsbedømmelsen
(Air).!
B
!M1
!M2
!M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 25
Formular 1a
XXGENER.PLT
Indholdet af filen med oplysninger om områder, der skal udfyldes under oprettelsen (se bilag I)
!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 26
Formular 1b
!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 27
!M2
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 28
!M2
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 29
Formular 4a
XX1993.PLS
Indholdet af den reducerede områdefil, der skal anvendes i forbindelse med oversigten over jordbundens tilstand
(se bilag IV)
!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 30
Formular 4b
XX1993.SOM
Indholdet af filen med oplysninger om jordbundsanalyse (obligatorisk)
!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 31
!B
Formular 4c
XX1993.SOO
Indholdet af filen med oplysninger om jordbundsanalyse (fakultativ)
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 32
!B
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 33
Formular 5a
XX1993.PLF
Indholdet af den reducerede områdefil, der skal anvendes i forbindelse med undersøgelsen af nåles og blades kemiske
sammensætning (se bilag V)
!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 34
!M3
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 35
Formular 5c
XX1993.FOO
Indholdet af filen med oplysninger om nåle-/bladanalyse (fakultativ)
!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 36
Formular 6a
XX1993.PLI
Indholdet af den reducerede områdefil, der skal anvendes for tilvækst (se bilag VI)
!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 37
Formular 6b
XX1993.IPM
Indholdet af filen med oplysninger om tilvækst — periodiske målinger
!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 38
!B
Formular 6c
XX1993.IRA
Indholdet af filen med oplysninger om tilvækst — analyse af ringe og stammeskiver (fakultativ)
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 39
!B
Formular 6d
XX1993.IEV
Indholdet af filen med de evaluerede data for tilvækst (fakultativ)
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 40
!M1
Formular 7a
XX1995.PLD
Indholdet af den reducerede områdefil, der skal anvendes i forbindelse med depositionsmålingerne
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 41
!M1
Formular 7b
XX1995.DEM
Indholdet af filen med depositionsmålinger (obligatorisk)
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 42
!M1
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 43
!M1
Formular 7c
XX1995.DEO
Indholdet af filen med depositionsmålinger (fakultativ)
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 44
!M1
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 45
!M1
Formular 7d
XX1995.DEA
Indholdet af filen med gas- og aerosolkoncentrationsmålinger (fakultativ)
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 46
!M3
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 47
!M3
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 48
!M3
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 49
!M3
!M21994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 50
!M2
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 51
!M2
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 52
!M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 53
!M3
1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 54
KODELISTER OVER DATA FOR UNDERSØGELSEN AF DE PERMA-
NENTE OBSERV ATIONSOMRÅDER
Følgende instruktioner og koder skal vedtages af medlemsstaterne til fuld-
stændiggørelse af de fælles formularer for observationer 1a og 1b
Områdeoplysninger
(1) Land
01 : France
02 : België — Belgique
03 : Nederland
04 : Deutschland
05 : Italia
06 : United Kingdom07 : Ireland08 : Danmark
09 : Ellas
10 : Portugal11 : España12 : Luxembourg
13 : Sverige
14 : Österreich15 : Suomi-Finland
(2) Observationsområdets nummer
Nummeret på observationsområdet svarer til et fast nummer, der tildeles
det permanente område ved udvælgelsen eller oprettelsen.
(3) Observationsdato, bedømmelsesdato, analysedato
Datoerne angives i følgende rækkefølge:f. eks.:
dag måned år
08 09 94
(4) Faktiske koordinater for breddegrad/længdegrad
Angiv breddegrads- og længdegradskoordinaterne for observationsområdet
centrum (6 tal),
f. eks.:
+/− grader minutter sekunder
— breddegrad +501027
— længdegrad −011532
Første rubrik anvendes til angivelse af +koordinat eller −koordinat.
(5) Dækning af de vigtigste arters vandbehov (skøn)
1 : Utilstrækkeligt!B
!M2
!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 55
2 : Tilstrækkeligt
3 : Mere end rigeligt.
(6) Humustype
1 : Muld
2 : Moder
3: M o r
4 : Anmor5 : Tørv6 : Andet
7 : Rå (Raw) (Roh).
(7) Højde
1: 450 m
2 : 51-100 m3 : 101-150 m4 : 151-200 m
5 : 201-250 m
6 : 251-300 m7 : 301-350 m8 : 351-400 m
9 : 401-450 m
10 : 451-500 m11 : 501-550 m12 : 551-600 m
13 : 601-650 m
14 : 651-700 m15 : 701-750 m16 : 751-800 m
17 : 801-850 m
18 : 851-900 m19 : 901-950 m20 : 951-1 000 m
21 : 1 001-1 050 m
22 : 1 051-1 100 m23 : 1 101-1 150 m24 : 1 151-1 200 m
25 : 1 201-1 250 m
26 : 1 251-1 300 m27 : 1 301-1 350 m28 : 1 351-1 400 m
29 : 1 401-1 450 m
30 : 1 451-1 500 m31 : 1 501-1 550 m32 : 1 551-1 600 m
33 : 1 601-1 650 m
34 : 1 651-1 700 m35 : 1 701-1 750 m36 : 1 751-1 800 m
37 : 1 801-1 850 m
38 : 1 851-1 900 m39 : 1 901-1 950 m!
B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 56
40 : 1 951-2 000 m
41 : 2 001-2 050 m
42 : 2 051-2 100 m
43 : 2 101-2 150 m44 : 2 151-2 200 m45 : 2 201-2 250 m
46 : 2 251-2 300 m
47 : 2 301-2 350 m48 : 2 351-2 400 m49 : 2 401-2 450 m
50 : 2 451-2 500 m
51 : 42 500 m
(8) Retning
1: N
2: N Ø
3: Ø
4 : SØE5: S6: S V
7: V
8: N V9 : fladt.
(9) Den fremherskende bevoksnings gennemsnitsalder (år)
1: 420
2 : 21-40
3 : 41-604 : 61-805 : 81-100
6 : 101-120
7: 420
8 : Uregelmæssige bevoksninger.
(10) Soil unit
Fluvisols
101 Eutric Fluvisols
102 Calcaric Fluvisols103 Dystric Fluvisols104 Mollic Fluvisols
105 Umbric Fluvisols
106 Thionic Fluvisols107 Salic Fluvisols
Gleysols
108 Eutric Gleysols
109 Calcic Gleysols110 Dystric Gleysols
111 Andic Gleysols
112 Mollic Gleysols113 Umbric Gleysols!
B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 57
114 Thionic Gleysols
115 Gelic Gleysols
Regosols
116 Eutric Regosols
117 Calcaric Regosols
118 Gypsic Regosols
119 Dystric Regosols120 Umbric Regosols121 Gelic Regosols
Leptosols
122 Eutric Leptosols
123 Dystric Leptosols
124 Rendzic Leptosols
125 Mollic Leptosols126 Umbric Leptosols127 Lithic Leptosols
128 Gelic Leptosols
Arenosols
129 Haplic Arenosols
130 Cambic Arenosols
131 Luvic Arenosols132 Ferralic Arenosols133 Albic Arenosols
134 Calcaric Arenosols
135 Gleyic Arenosols
Andosols
136 Haplic Andosols
137 Mollic Andosols138 Umbric Andosols139 Vitric Andosols
140 Gleyic Andosols
141 Gelic Andosols
Vertisols
142 Eutric Vertisols
143 Dystric Vertisols144 Calcic Vertisols145 Gypsic Vertisols
Cambisols
146 Eutric Cambisols
147 Dystric Cambisols
148 Humic Cambisols
149 Galcaric Cambisols150 Chromic Cambisols151 Vertic Cambisols
152 Ferralic Cambisols
153 Gleyic Cambisols154 Gelic Cambisols!
B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 58
Calcisols
155 Haplic Calcisols
156 Luvic Calcisols157 Petric Calcisols
Gypsisols
158 Haplic Gypsisols
159 Calcic Gypsisols160 Luvic Gypsisols
161 Petric Gypsisols
Solonetz
162 Haplic Solonetz
163 Mollic Solonetz
164 Calcic Solonetz165 Gypsic Solonetz166 Stagnic Solonetz
167 Gleyic Solonetz
Solonchaks
168 Haplic Solonchaks
169 Mollic Solonchaks
170 Calcic Solonchaks171 Gypsic Solonchaks172 Sodic Solonchaks
173 Gleyic Solonchaks
174 Gelic Solonchaks
Kastanozems
175 Haplic Kastanozems
176 Luvic Kastanozems177 Calcic Kastanozems178 Gypsic Kastanozems
Chernozems
179 Haplic Chernozems
180 Calcic Chernozems
181 Luvic Chernozems
182 Glossic Chernozems183 Gleyic Chernozems
Phaeozems
184 Haplic Phaeozems
185 Calcaric Phaeozems186 Luvic Phaeozems
187 Stagnic Phaeozems
188 Gleyic Phaeozems
Greyzems
189 Haplic Greyzems
190 Gleyic Greyzems!
B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 59
Luvisols
191 Haplic Luvisols
192 Ferric Luvisols193 Chromic Luvisols194 Calcic Luvisols
195 Vertic Luvisols
196 Albic Luvisols197 Stagnic Luvisols198 Gleyic Luvisols
Lixisols
199 Haplic Lixisols
200 Ferric Lixisols
201 Plinthic Lixisols
202 Albic Lixisols203 Stagnic Lixisols204 Gleyic Lixisols
Planosols
205 Eutric Planosols
206 Dystric Planosols
207 Mollic Planosols
208 Umbric Planosols209 Gelic Planosols
Podzoluvisols
210 Eutric Podzoluvisols
211 Dystric Podzoluvisols212 Stagnic Podzoluvisols
213 Gleyic Podzoluvisols
214 Gelic Podzoluvisols
Podzols
215 Haplic Podzols
216 Cambic Podzols217 Ferric Podzols218 Carbic Podzols
219 Gleyic Podzols
220 Gelic Podzols
Acrisols
221 Haplic Acrisols
222 Ferric Acrisols223 Humic Acrisols224 Plinthic Acrisols
225 Gleyic Acrisols
Alisols
226 Haplic Alisols
227 Ferric Alisols
228 Humic Alisols229 Plinthic Alisols!
B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 60
230 Stagnic Alisols
231 Gleyic Alisols
Nitisols
232 Haplic Nitisols
233 Rhodic Nitisols234 Humic Nitisols
Ferralsols
235 Haplic Ferralsols
236 Xanthic Ferralsols237 Rhodic Ferralsols
238 Humic Ferralsols
239 Geric Ferralsols240 Plinthic Ferralsols
Plinthosols
241 Eutric Plinthosols
242 Dystric Plinthosols243 Humic Plinthosols244 Albic Plinthosols
Histosols
245 Folic Histosols
246 Terric Histosols247 Fibric Histosols
248 Thionic Histosols
249 Gelic Histosols
Anthrosols
250 Aric Anthrosols
251 Fimic Anthrosols
252 Cumulic Anthrosols253 Urbic Anthrosols
(11) Det samlede områdes størrelse, delområdets størrelse
Det samlede områdes størrelse eller delområdets størrelse angives i
0,0001 ha
(12) Antal træer i det samlede område
Det samlede antal træer i det samlede område. Alle træer fra 5 cm (DBH)
og derover medregnes.
(13) Skøn over tilvækst
Skønnene over tilvækst består af et skøn over absolut tilvækst og et skøn
over relativ tilvækst. Skønnet over den absolutte tilvækst er et skøn overden gennemsnitlige tilvækst i hele bevoksningens levetid. Skønnet over
den relative tilvækst angiver, om skønnet over den absolutte tilvækst
betragtes som lavt, normalt eller højt for bevoksningen. Der anvendesfølgende koder:!
B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 61
Kode for absolut tilvækst Kode for relativ tilvækst
0 = 0,0- 2,5 m3pr. ha pr. år
1 = 2,5- 7,5 m3pr. ha pr. år
2 = 7,5-12,5 m3pr. ha pr. år
3 = 12,5-17,5 m3pr. ha pr. år
4 = 17,5-22,5 m3pr. ha pr. år
5=422,5 m3pr. ha pr. år1 = lavt
2 = normalt
3 = højt
(99) Andre observationer
Her anføres relevante oplysninger om området.
Trædata
til brug for bedømmelsen af kronen
(14) Prøvetræets nummer
Træets nummer er det nummer, som er tildelt træet ved oprettelsen af
området.
(15) Arter (Ref. Flora Europea)
Løvtræer (* = arter, der skal anvendes i oversigten over bladtab)
001 : Acer campestre *
002 : Acer monspessulanum *
003 : Acer opalus
004 : Acer platanoides
005 : Acer pseudoplatanus *
006 : Alnus cordata *
007 : Alnus glutinosa *
008 : Alnus incana
009 : Alnus viridis
010 : Betula pendula *
011 : Betula pubescens *
012 : Buxus sempervirens
013 : Carpinus betulus *
014 : Carpinus orientalis
015 : Castanea sativa (C. vesca) *
016 : Corylus avellana *
017 : Eucalyptus sp. *
018 : Fagus moesiaca *
019 : Fagus orientalis
020 : Fagus sylvatica *
021 : Fraxinus angustifolia
spp. oxycarpa (F . oxyphylla) *
022 : Fraxinus excelsior *
023 : Fraxius ornus *
024 : Ilex aquifolium
025 : Juglans nigra
026 : Juglans regia
027 : Malus domestica
028 : Olea europaea *
029 : Ostrya carpinifolia *
030 : Platanus orientalis!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 62
031 : Populus alba
032 : Populus canescens
033 : Populus hybrides *
034 : Populus nigra *
035 : Populus tremula *
036 : Prunus avium *
037 : Prunus dulcis (Amygdalus communis)
038 : Prunus padus
039 : Prunus serotina
040 : Pyrus communis
041 : Quercus cerris *
042 : Quercus coccifera (Q. calliprinos) *
043 : Quercus faginea *
044 : Quercus frainetto (Q. conferta) *
045 : Quercus fruticosa (Q. lusitanica)
046 : Quercus ilex *
047 : Quercus macrolepis (Q. aegilops)
048 : Quercus petraea *
049 : Quercus pubescens *
050 : Quercus pyrenaica (Q. toza) *
051 : Quercus robur (Q. peduculata) *
052 : Quercus rotundifolia *
053 : Quercus rubra *
054 : Quercus suber *
055 : Quercus trojana
056 : Robinia pseudoacacia *
057 : Salix alba
058 : Salix caprea
059 : Salix cinerea
060 : Salix eleagnos
061 : Salix fragilis
062 : Salix sp.
063 : Sorbus aria
064 : Sorbus aucuparia
065 : Sorbus domestica
066 : Sorbus torminalis
067 : Tamarix africana
068 : Tilia cordata
069 : Tilia platyphyllos
070 : Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)
071 : Ulmus laevis (U. effusa)
072 : Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)
073 : Arbutus unedo
074 : Arbutus andrachne
075 : Ceratonia siliqua
076 : Cercis siliquastrum
077 : Erica arborea
078 : Erica scoparia
079 : Erica manipuliflora
080 : Laurus nobilis
081 : Myrtus communis
082 : Phillyrea latifolia
083 : Phillyrea angustifolia!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 63
084 : Pistacia lentiscus
085 : Pistacia terebinthus
086 : Rhamnus oleoides
087 : Rhamnus alaternus
099 : Andre løvtræer
Nåletræer (* = arter, der skal anvendes i oversigten over nåletab
100 : Abies alba *
101 : Abies borisii-regis *
102 : Abies cephalonica *
103 : Abies grandis
104 : Abies nordmanniana
105 : Abies pinsapo
106 : Abies procera
107 : Cedrus atlantica
108 : Cedrus deodara
109 : Cupressus lusitanica
110 : Cupressus sempervirens
111 : Juniperus communis
112 : Juniperus oxycedrus *
113 : Juniperus phoenicea
114 : Juniperus sabina
115 : Juniperus thurifera *
116 : Larix decidua *
117 : Larix kaempferi (L. leptolepis)
118 : Picea abies (P . excelsa) *
119 : Picea omorika
120 : Picea sitchensis *
121 : Pinus brutia *
122 : Pinus canariensis
123 : Pinus cembra
124 : Pinus contorta *
125 : Pinus halepensis *
126 : Pinus heldreichii
127 : Pinus leucodermis
128 : Pinus mugo (P . montana)
129 : Pinus nigra *
130 : Pinus pinaster *
131 : Pinus pinea *
132 : Pinus radiata (P . insignis) *
133 : Pinus strobus
134 : Pinus sylvestris *
135 : Pinus uncinata *
136 : Pseudotsuga menziesii *
137 : Taxus baccata
138 : Thuya sp.
139 : Tsuga sp.
199 : Andre nåletræer
(16) Nåle-/bladtab
Tallet for nåle-/bladtab for hvert prøvetræ udtrykt i procent (i trin på 5 %)
set i forhold til et træ med fuld benåling/beløvning. Den faktiske
procentsats angives.!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 64
0= 0 %
5 = 1-5 %
10 = 6-10 %
15 = 11-15 %.
(17) Koder for misfarvning
0 : Ingen misfarvning (0-10 %)
1 : Ubetydelig misfarvning (11-25 %)
2 : Moderat misfarvning (26-60 %)
3 : Alvorlig misfarvning ( 460 %)
4 : Dødt.
(18) Let konstaterbare årsager til skade
Angives (1) i de(n) tilhørende kolonne(r)
T1 = Vildt og græsning
T2 = Forekomst eller spor af et for stort antal insekterT3 = SvampeT4 = Abiotiske påvirkninger (vind, sne, frost, tørke …)
T5 = Skader forvoldt af mennesker
T6 = BrandT7 = Kendte lokale/regionale forureningskilderT8 = Andet.
(19) Identificering af skadetype
Der bør om muligt gives yderligere oplysninger om skadetype, f. eks. for
insekter: art eller gruppe (f. eks. »barkbiller«).
(20) Andre observationer
Eventuelle yderligere observationer, som kan være af interesse, skal
anføres på formularen (f. eks. eventuelle påvirkninger (nylig tørke,
ekstreme temperaturer, andre skade-/stresssysmptomer)).
til brug for oversigten over jordbundens tilstand
(21) Kode for dybdeniveau
O = Organisk lag (defineret i fodnoten i punkt II.4.).
H = Organisk lag (defineret i fodnoten i punkt II.4.).
M05 = Mineralsk jord 0 - 5 cm (fakultativ)M51 = Mineralsk jord 5 - 10 cm (fakultativ)M01 = Mineralsk jord 0 - 10 cm (obligatorisk)
M12 = Mineralsk jord 10 - 20 cm (obligatorisk)
M24 = Mineralsk jord 20 - 40 cm (obligatorisk)M48 = Mineralsk jord 40 - 80 cm (obligatorisk).
(22) Kode for analysemetode (SAM)
For hvert parameter, der er blevet bestemt i en eller flere jordprøver,
anføres en af følgende koder i første datalinje og anvendes til at angive
prøvetypen under prøvekoden:
0 = Ingen afvigelse fra den godkendte metode1 = Parametrene er blevet bestemt ved en alternativ metode
(nærmere oplysninger gives i et bilag til opgørelsen over
jordbundens tilstand) eller første (del)prøve
2-8 = Koder, der skal anvendes for eventuelle efterfølgende delprøver!
B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 65
9 = Parametrene er bestemt ved omregning af data opnået ved en
afvigende metode (nærmere oplysninger gives i bilaget til
opgørelsen over jordbundens tilstand).
til brug for opgørelsen over nåle-/bladtab
(23) Prøvekode
Prøvekoden til oversigten over nåle-/bladtab består af koden for træart (se
forklaring punkt 15) efterfulgt af koden for årets blade/nåle (=0) ellerblade/nåle fra året +1, (1), f. eks. betegnes prøven, der består af forrige års
nåle (1) af Picea abies (118): 118.1.
(24) Prøvetræernes numre
Da der ved nogle prøvetagninger (nåle-/bladtab, tilvækst) må benyttes
træer uden for det normale område (eller delområde), er det nødvendigt atanvende særlige numre. Numrene på disse træer begynder med et bogstav(F = nåle/blade, R = ringanalyse ved boringer, D = skiveanalyse) efterfulgt
af et løbenummer (f.eks. F001). Numrene skal indeberettes.
(25) Massefylde af 100 blade eller 1 000 nåle
Massefylden af 100 blade eller 1 000 nåle (ovntørret) bestemmes i gram.
(27) Diameter i brysthøjde (DBH)
Diameter i brysthøjde (1,30 m) over bark i 0,1 cm.Når der benyttes målebånd, bestemmes en enkelt værdi. Når der benyttes
klub, bestemmes og indberettes maksimums- og minimumsdiameter (overbark) (diameter 1 og diameter 2).
(28) Bark
Barkens tykkelse ved 1,30 m udtrykt i cm med én decimal.
(29) Træets højde
Træets højde udtrykt i meter og afrundet til nærmeste 0,5 m.
(30) Træets volumen
Baseret på den/de målte diamter/diametre og højde kan træets volumen
beregnes ved hjælp af lokale formtal eller gældende volumentabeller.
Træernes volumen udtrykkes i kubikmeter (m
3) med tre decimaler.
(31) Kronelængde
Kronens længde afrundet til nærmeste 0,5 m bestemmes fra stammens top
til laveste levende gren inklusive vanris.
(32) Kronebredde
Den gennemsnitlige kronebredde bestemmes ud fra gennemsnittet af
mindst fire kroneradier multipliceret med 2 og afrundet til nærmeste 0,5 m.
(33) Diameter under bark
Den faktiske diameter under bark beregnes som diameteren over bark
minus barkens bredde på de to sider. Diameteren under bark fem år tilbage
beregnes som den faktiske diameter under bark minus tilvæksten i deseneste fem år på begge sider. Diameteren under bark udtrykkes i 0,1 cm.!
B
!M3
!B1994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 66
(34) Rodareal pr. område
Det faktiske rodareal pr. område beregnes som det samlede rodareal af alle
træer i området. Rodarealet pr. område for fem år siden beregnes pågrundlag af den anslåede diameter under bark for fem år siden for alletræer i området. Rodarealet pr. område udtrykkes i 0,1 m
2.
(35) V olumem pr. område
Det faktiske volumen pr. område beregnes som det samlede volumen af
alle træer i området. V olumenet pr. område for fem år siden beregnes på
grundlag af den anslåede diameter under bark for fem år siden for alle
træer i området. V olumenet pr. område udtrykkes i 0,1 m3.
(36) Udtynding
Hvis en udtynding har fundet sted i femårsperioden mellem de to år, hvor
diameteren, rodarealet pr. område og volumenet pr. område bestemmes,angives dette (J = Ja, N = Nej). De nærmere enkeltheder ved denneudtynding beskrives så udførligt som muligt i et tillæg (metode, år,
intensitet udtrykt som antal træer, rodareal/ha, volumen/ha).
(99) Andre observationer
Her anføres de relevante oplysninger, og der gives redegørelse for dem i
den tilsvarende evalueringsrapport (se bilag VIIb).
Oplysninger om depositionsmålingerne
(37) Prøvetagningskode
Følgende koder anvendes til depositionsprøverne:
1 : gennemdryp
2 : våddeposition (bulk)3 : våddeposition (wet)4 : stammeløb
5 : tåge
6 : frossen tåge (rim)7 : gas- og aerosolkoncentration9 : andet.
Der gives nærmere oplysninger om det anvendte udstyr i et bilag til
dokumentet med baggrundsinformation.
(37a) Prøvemængde
Den samlede indsamlede prøvemængde opdeles efter indsamlingsområde
(r) og indberettes i mm.
(38) Overvågningsperiodens start- og slutdato
Hver enkelt overvågningsperiodes start- og slutdato anføres på formula-
rerne på samme måde som datoen for observation, bedømmelse og analyse
(se punkt 3).
En overvågningsperiode består af en eller flere måleperioder. Måleperio-
derne inden for en overvågningsperiode bør have samme længde. En
måleperiode er på mindst en uge og højst en måned.
Hvis det er nødvendigt at anvende forskellige måleperioder i løbet af året
(f.eks. en gang om ugen om sommeren og en gang om måneden om
vinteren), fastlægges to separate overvågningsperioder, og resultaterneindberettes særskilt på formularerne.
(39) Antal måleperioder
Antallet af måleperioder i hver overvågningsperiode anføres på for-
mularerne.!
B
!M11994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 67
(40) Periode
Nummeret på den måleperiode, i hvilken prøven er indsamlet, anføres.
Hvert år (på eller omkring den 1. januar) påbegyndes en ny række
måleperioder. Når prøver fra flere måleperioder sammensættes inden
analyse, gives der nøjagtige oplysninger om sammensætningen i bilaget tildokumentet med baggrundsinformation. Nummeret på den første målepe-riode anvendes til at angive perioden med henblik på analyse (når f.eks.
prøverne fra periode 9, 10, 11 og 12 sammensættes til en enkelt prøve med
henblik på analyse, får denne prøve periodenr. 9).
Oplysninger om den meteorologiske overvågning
(41) Område-/instrumentkode
Alle instrumenter, som installeres i eller i nærheden af observations-
området, skal have en område-/instrumentkode. Denne kode består af
observationsområdets nummer (op til fire cifre) og et løbenummer for alleinstrumenter (op til 99).
Når instrumenter udskiftes eller tilføjes, anvendes nye koder (f.eks. får det
femte instrument i observationsområde 1234 således kode 1234.05)
(42) Sted
Stedet, hvor instrumentet er anbragt, angives:
S : Instrumentet er anbragt på stedet, dvs. i observationsområdet
(observationsområdets stødpudezone). Det kan være under krone-taget, over kronetaget eller i jorden.
F : Instrumentet er anbragt på et åbent areal i (i nærheden af)
skovområdet.
W : Instrumentet er anbragt på en vejrstation (normalt uden for
skovområdet)
O : Instrumentet er anbragt et andet sted.
(43) V ariabel
Angivelse af den variabel, der måles med instrumentet:
AT = Lufttemperatur
PR = Nedbør
RH = Relativ fugtighed
WS = Vindhastighed
WD = Vindretning
SR = Solindstråling
UR = UV b-stråling
TF = Gennemdryp
SF = Stammeløb
ST = Jordbundstemperatur
MP = Jordbundens matrixpotentiale
WC = Jordbundens vandindhold
XX = Der kan anvendes supplerende parametre, men de bør angives i
dataledsagerapporten (DAR).
(44) Oplysninger om instrumenterne
Vertikal position
Instrumentets vertikale position (højde eller dybde) angives i m med et
plustegn (= højde over jorden) eller et minustegn (= dybde under jorden)med 2 cifre og 2 decimaler.!
M1
!M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 68
Instrumentkode
Følgende koder anvendes til de meteorologiske målinger:
10 : manuel aflæsning og registrering på papir
20 : mekanisk registrering (manuel aflæsning og registrering på papir)30 : direkte registrering på papir40 : digitalregistrering (kun bevoksningen)
50 : digitalregistrering (integreret datalogger)
Der gives nærmere oplysninger om udstyret i dataledsagerapporten.
Scanninginterval (kun automatiske instrumenter)
Intervallet mellem to på hinanden følgende bedømmelser angives i
sekunder.
Lagringsinterval (kun automatiske instrumenter)
Intervallet mellem to på hinanden følgende datalagringer angives i
minutter.
(45) Parametre, der skal bedømmes ved den meteorologiske overvågning
Nedbør og gennemdryp
Nedbøren angives som den daglige samlede nedbør med op til fire cifre og
en decimal.
Temperatur (luft og jordbund)
Temperaturen angives i °C med et plus/minus og to cifre plus en decimal.
Der gives oplysning om den daglige gennemsnitstemperatur, den daglige
minimumstemperatur og den daglige maksimumstemperatur.
Relativ fugtighed:
Den relative fugtighed angives som det daglige gennemsnit og minimums-
og maksimumsværdien pr. dag med to cifre og en decimal.
Vindhastighed
Vindhastigheden angives som det daglige gennemsnit og maksimums-
værdien pr. dag med to cifre og en decimal.
Vindretning
Vindretningen angives som den fremherskende vindretning pr. dag.
Vindrosen inddeles i 8 sektioner på 45° fra 22,5° og fremefter (NØ(=45°), Ø (= 90°), SØ (= 135°),…,N (= 0°)). Den hyppigste vindretning
rapporteres med middelværdien.
Solindstråling og UV b-stråling
Solindstrålingen og UV b-strålingen angives som den daglige middelværdi
med op til fire cifre og en decimal.
Stammeløb
Stammeløbet beregnes som mm nedbør og angives som summen pr. dag
med op til fire cifre og en decimal.
Jordbundens matrixpotentiale
Jordbundens matrixpotentiale angives i hPa som den daglige middelværdi
og minimums- og maksimumsværdien pr. dag med op til fire cifre og endecimal.
Jordbundens vandindhold
Jordbundens vandindhold angives i volumenprocent som den daglige
middelværdi og minimums- og maksimumsværdien pr. dag med op til firecifre og en decimal.!
M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 69
(46) Fuldstændighed
Fuldstændigheden er en indikator for scanning- og lagringsprocedurernes
dækning og angives i % med op til tre cifre ( 100 % = fuldstændig).
Oplysninger om overvågningen af udvaskningen
(51) Prøvetagningsnummer
Prøvetagningerne i observationsområdet nummereres løbende (1-99).
(52) Prøvetagningskode
Følgende koder anvendes for prøvetagningsudstyret/-metoden i forbin-
delse med udvaskning:
1 : Tensionslysimeter
2 : O-tensionslysimeter3 : Centrifugering4 : Åben ekstraktion
(53) Prøvetagningsdybde
Prøvetagningsdybde i meter under overfladen (fx −0,40).
Oplysninger om bedømmelsen af træernes tilstand
(54) Eksponering
1 Ingen særlig eksponering (området ligger i et større skovområde uden
eller med svag hældning)
2 Begrænset eksponering (områder i nærheden af skovbryn, på skrænter
osv.)
3 Stærkt eksponerede områder (på bjergtoppe osv.)
(55) Fældninger & dødelighed
Træet er blevet fældet og fjernet, og kun stubben står tilbage
11 planlagt, fx udtynding
12 af biotiske grunde, fx insektskader13 af abiotiske grunde, fx stormfald18 af ukendte grunde
Træet står stadig og er i live, men tilstandsparametrene måles ikke mere
21 skævt eller hængende træ22 alvorligt brud på kronen (over 50 % af kronen) eller knækket stamme23 træet er ikke mere i Kraft-klasse 1, 2 eller 3 (gælder ikke den første
undersøgelse i et observationsområde)
29 andre grunde (angives)
Stående, dødt træ
31 biotisk grund, fx barkbilleangreb
32 abiotisk grund, fx tørke, lynnedslag
38 ukendt dødsårsag!
M3
!M21994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 70
Træer, der er væltet (levende eller døde)
41 abiotisk grund, fx storm
42 biotisk grund, fx bævere
48 ukendt grund
Anmærkninger:
— klasse 22 anvendes kun i de lande, der ikke registrerer træer, med over
50 % skade på kronen
— klasse 23 anvendes kun i de lande, der begrænser prøvetagningen til
Kraft-klasse 1, 2 og 3
(56) Sociologisk klasse
1 fremherskende (herunder fritstående træer) — træer, hvor den øverste
del af kronen rager op over kronetaget
2 dominerende — træer, hvis kroner er på niveau med kronetaget3 samlet dominerende — træer, der når op i kronetaget og får en del lys
ovenfra, men er kortere end 1 og 2
4 undertrykte — træer, hvis kroner ikke når op i kronetaget, og som ikke
får noget direkte lys ovenfra
(57) Kronebeskygning
1 kronen er kraftigt berørt (beskygning eller fysiske vekselvirkninger) på
en af siderne
2 kronen er kraftigt berørt (beskygning eller fysiske vekselvirkninger) på
to sider
3 kronen er kraftigt berørt (beskygning eller fysiske vekselvirkninger) på
tre sider
4 kronen er kraftigt berørt (beskygning eller fysiske vekselvirkninger) på
fire sider
5 kronen har udviklet sig frit eller uden tegn på beskygningsvirkninger6 undertrykte træer
(58) Synlighed
1 hele kronen er synlig
2 kronen er kun delvis synlig
3 kronen er kun synlig i modlys (dvs. i omrids)
4 kronen er ikke synlig
Oplysninger om bundvegetationsbedømmelsen
(61) Observationsområdets/undersøgelsens nummer
Hver gang (dag) eller i hver situation (inden for/ uden for indhegningen),
hvor der foretages en bedømmelse af bundvegetationen i et givetobservationsområde, angives undersøgelsens nummer. Ved at kombinere
observationsområdets nummer med undersøgelsens nummer, opnår man et
entydigt område-/undersøgelsesnummer.
(62) Inhegning
Da vegetationen kan være meget forskellig inden for og uden for en
indhegning, blev det besluttet, at bundvegetationen principielt altid skalundersøges uden for indhegningen. I tilfælde af, at der også foretages enundersøgelse inden for indhegningen, bør dette indberettes som en særskilt
undersøgelse, og indhegningskoden angives:
1 = Ja, undersøgelse inden for indhegningen2 = Nej, undersøgelsen er foretaget uden for indhegningen.!
M2
!M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 71
(63) Samlet undersøgt areal
Det samlede undersøgt areal angives i m2med op til fire cifre. I
dataledsagerapporten (eller DAR-Q) gives nøjagtige oplysninger om
antallet af gentagelser, bundvegetationsområdernes beliggenhed/retningog disse områders størrelse.
(64) Lagenes højde og areal
Den gennemsnitlige højde og det anslåede areal af det samlede
bundvegetationslag, busklaget, urtelaget og moslaget angives som følger:
Højde
(i m)Dækket areal
(i %)
Samlet bundvegetationslag *
Busklag * *Urtelag * *Moslag *
* = skal indsendes
Lagenes gennemsnitshøjde angives i m med 1 ciffer og 2 decimaler. Det
anslåede dækkede areal angives i % af det samlede undersøgte areal.
(65) Lag
Følgende lag defineres:
1 = trælag
2 = busklag
3 = urtelag
4 = moslag9
>>=
>>;defineres i DAR-Q
(66) Artskode
Der anvendes en artskode, der består af tre grupper af talkoder, for familie,
slægt og art, adskilt med prikker (.). De fleste koder består af et trecifrettal. Uheldigvis består en slægtskode af en trecifvet kode plus bogstaverne»bis«. Artskoden kan udvides med et bogstav til at angive en sort. Den
samlede liste består af over 11 000 arter. Kommissionen vil stille listen til
rådighed for NFC i digitalformat.
I de tilfælde, hvor Flora Europaea ikke er komplet nok, kan NFC opstille
en særlig liste over arter af national betydning. Disse nationale artskoder
består af et nyt kodenummer (familie, slægt og art) plus landekoden (to
bogstaver) adskilt med prikker. NFC opbevarer en fuldstændig liste medalle koder og relevante oplysninger om arterne (botanisk navn, kaldenavnosv.) og inkluderer denne liste i dataledsagerapporten (DAR).
(67) Dække af plantearter
Landene er frit stillet, når det gælder plantearternes forekomst/dække.
Dette dække angives i % med op til 5 cifre og 2 decimaler (999,99). I
dataledsagerapporten (DAR) redegøres der udførligt for bedømmelses-metoderne og for omregningen til %.!
M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 72
BILAG VIIb
BAGGRUNDSINFORMATION OM DE ANVENDTE
OVERVÅGNINGSMETODER OG RESULTATERNE AF
EV ALUERINGEN/FORTOLKNINGEN PÅ NATIONALT PLAN
I. Generelle bemærkninger
Ud over at fremsende dataene for den intensive overvågning af
skovøkosystemerne udarbejder medlemsstaterne et dokument med bag-grundsinformation om de anvendte overvågningsmetoder (dataledsagerap-
port — DAR) og en årsrapport om de fremskridt, der er sket, hvad angår
fortolkningen/evalueringen af resultaterne på nationalt plan (årligsituationsrapport), der tilsendes Kommissionen.
DAR falder i to dele: Den DAR-del, der beskriver de faktisk anvendte
prøvetagningsmetoder, anvendt udstyr, bedømmelse, analyse mv. (se
nærmere herom i punkt II.1), og DAR-delen vedrørende konstateredeusædvanlige forhold (se nærmere herom i punkt II.2).
Medlemsstaterne sender hvert år Kommissionen en rapport om de
fremskridt, der er sket, hvad angår fortolkningen/evalueringen afresultaterne på nationalt plan, begyndende i 1997. Denne rapport omfatter
— oplysninger om resultaterne i selve det nationale center (NFC)— en (ajourført) beskrivelse af den nationale evalueringsstrategi— et resumé af de opnåede resultater på nationalt plan og oplysninger
om, hvad NFC eller andre involverede institutioner har offentliggjortpå dette område på nationalt eller internationalt plan.
Punkt III giver en rettesnor for fortolkning og evaluering af resultater på
nationalt plan.
II. Dataledsagerapporten
II.1 DAR-delen, der beskriver de faktisk anvendte metoder mv.
Denne del beskriver de faktisk anvendte prøvetagningsmetoder, det
anvendte udstyr, bedømmelsen, analysen osv. Der gives følgende oplys-ninger:
Undersøgelses-/prøvetagningsmetoder
I mange undersøgelser i forbindelse med den intensive overvågning af
skovøkosystemerne er valget af udstyr, prøvetagningsdybder, tidspunkter,
intensitet mv. i høj grad en frivillig sag. Der gives nærmere oplysninger om
det faktisk anvendte udstyr, den faktiske dybde, tidspunkterne ogundersøgelsens/prøvetagningens hyppighed. Når der er taget prøver, givesder nærmere oplysninger om denne prøvetagning, herunder om opbevaring
og transport. Der gives en kort beskrivelse af eventuelle kontrolmålinger.
Metoder til analyse og beregning af resultater
Hvad angår analysen af prøver, gives der nærmere oplysninger om
behandlingen af prøverne og de anvendte analysemetoder. For de fleste
undersøgelsers vedkommende anbefales der bestemte metoder til behand-ling og analyse. Når der er anvendt metoder, der afviger fra de anbefaledemetoder, gives der nøjagtige oplysninger om disse metoder, herunder
mulighederne for (om)beregning af de opnåede data. Der gives en kort
beskrivelse af eventuelle kontrolmålinger (deltagelse i ringtest mv.).
Som grundlag for beskrivelsen af metoderne kan de DAR-spørgeskemaer,
som Europa-Kommissionens institut for koordinering af den intensive
overvågning af skovene har udarbejdet i nøje samarbejde med formændene
for ekspertpanelerne under ICP-Skov (FN/ECE), a nvendes til den
generelle beskrivelse af databedømmelsen. De oplysninger, der indsendesved hjælp af DAR-spørgeskemaerne, anvendes, indtil metoderne ændres.
Det er vigtigt at observere og dokumentere ændringer af de anvendte
metoder til undersøgelse, transport og analyse. Der gives meddelelse omog redegøres udførligt for regionale forskelle (fx forskellige analyselabo-ratorier).!
M21994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 73
II.2 DAR-delen vedrørende usædvanlige forhold (årlig DAR)
Ud over de generelle oplysninger om metoderne, der beskrives ved hjælp
af DAR-spørgeskemaet, gives der en beskrivelse af specifikke problemer,
usædvanlige forhold og problemer i forbindelse med valideringen af de
data, der indsendes hvert år.
Usædvanlige forhold
Usædvanlige forhold og væsentlige afvigelser fra rutinen indberettes.
Foruden beskrivelsen af de anvendte metoder til prøvetagning, analyse
osv., jf. DAR-spørgeskemaerne, er der behov for god dokumentation for
usædvanlige forhold og afvigelser. Dette dokumenteres i en årligDAR-rapport og sendes til Kommissionen sammen med dataene.
Datavalidering og dataforvaltning
Der gives oplysninger om de anvendte procedurer for kvalitetskontrol af
data, herunder grænserne for afvisning af data (sandsynlighedskontrol), og
de procedurer, der er blevet anvendt for at kontrollere de nationale
datasæts overensstemmelse.
Når der er lakuner i dataene, kan der i visse tilfælde foretages skøn baseret
på resultater fra andre kilder. Disse anslåede data angives, og deformodninger, de bygger på, dokumenteres omhyggeligt.
III Årsrapporten om de fremskridt, der er sket, hvad angår fortolk-
ning/evaluering af resultaterne på nationalt plan
Denne rapport indeholder oplysninger om de fremskridt, der er sket, hvad
angår fortolkning/evaluering af resultarne på nationalt plan. Der givesfølgende oplysninger om fortolkningen/evalueringen af resultaterne på
nationalt plan:
Generelle oplysninger
Medlemsstaterne foretager en evaluering og fortolkning af dataene for
evervågningen på nationalt plan.
Medlemsstaterne kan selv afgøre, hvilken evaluering og fortolkning der
skal foretages på nationalt plan og indberettes til Kommissionen. Der givesdog følgende forslag, hvad angår denne evaluering.
Evaluering og fortolkning af den enkelte undersøgelse
Når der foreligger resultater fra tidliger undersøgelser, bør der gøres forsøg
på at bestemme tendenserne. Resultaterne af den enkelte undersøgelse
gennemgås og sammenlignes med resultaterne af andre (lignende)undersøgelser, der er foretaget i (samme) region/land. Forskelle oglighedspunkter angives, og forskellene evalueres, når det er relevant.
Relevante data fra andre kilder, som kan forklare visse forbindelser
mellem parametrene, medtages også i evalueringen.
Integreret evaluering og fortolkning
Når de forskellige undersøgelser er afsluttet, bliver der mulighed for at
foretage en integreret evaluering. I NFC samles alle undersøgelses-
resultater og evalueringsrapporter. NFC koordinerer den integrerede
evaluering og fortolkning af de forskellige undersøgelsesresultater pånationalt plan.
Evaluering og fortolkning sammenholdt med eksterne data
Resultaterne af den integrerede evaluering og fortolkning gennemgås og
sammenholdes med resultaterne fra andre kilder. Forskelle og ligheds-
punkter angives, og der gives så vidt muligt en redegørelse for dem.
IV Fremsendelsen af DAR og af rapporten om de fremskridt, der er sket,
hvad angår fortolkningen/evalueringen af resultaterne på nationaltplan
IV .1 Fremsendelsen af DAR
DAR-spørgeskemaet udfyldes og sendes til Kommissionen samtidig med
den første indsendelse af data. Hvis metoderne ændres, sendes der
oplysninger om ændringerne. DAR-delen om beskrivelsen af konstaterede
usædvanlige forhold sendes til Kommissionen sammen med de data, derindsendes en gang om året.!
M21994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 74
IV .2 Fremsendelsen af rapporten om de fremskridt, der er sket, hvad angår
fortolkningen og evalueringen af resultaterne på nationalt plan
Situationsrapporten om evalueringer og fortolkninger på nationalt plan
sendes til Kommissionen hvert år inden den 31. december.!M21994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 75
BILAG VIII
FÆLLES METODER TIL GENNEMFØRELSE AF
DEPOSITIONSMÅLINGER I DE PERMANENTE
OBSERV ATIONSOMRÅDER
I. Generelle bemærkninger
Målingerne gennemføres løbende i et udvalg af de permanente
observationsområder. Medlemsstaterne udvælger mindst 10 % af de
permanente observationsområder til depositionsovervågning. Målinger afgennemdryp (under kronetaget), stammeløb (under kronetaget, hos bøg)og våddeposition (bulk eller wet) (i et åbent område i skoven) er
obligatoriske. Udstyret til de obligatoriske målinger skal være installeret i
december 1995. Alle andre målinger såsom stammeløb (hos andre arterend bøg), tåge og gas- og aerosolkoncentrationer er fakultative.
Depositionsovervågningen finder sted i en fast periode (f.eks. månedligt
eller ugentligt). For at nedbringe analyseomkostningerne kan prøver fra enrække på hinanden følgende perioder sammensættes.
De efterfølgende tekniske detaljer er baseret på resultaterne af arbejdet i
ekspertpanelet vedrørende deposition under ICP-skov. Der henvises til denvejledning, som dette ekspertpanel har udarbejdet, især hvad angårspecifikke oplysninger om prøvetagningsudstyr, prøvetagningsmetoder,
kvalitetsgaranti og databehandling.
II. Overvågningens metodik
II.1. Overvågning under kronetaget
Måleudstyret til gennemdryp skal så vidt muligt installeres i selve
området. For at undgå beskadigelse af rodsystemerne kan det udstyr, derskal installeres i brønde, opsamlingsrør o.lign., (opsamlingsanordninger,registreringsapparater osv.) installeres uden for selve området i stødpude-
zonen. I bøgeskov skal der også installeres udstyr til opsamling af
stammeløb. Da disse opsamlingsanordninger også kan anbringes i enbrønd, et opsamlingsrør o.lign. (eller i samme brønd, opsamlingsrøro.lign.) anbefales det at udvælge træer uden for selve området, f.eks. i
stødpudezonen.
Målingerne af gennemdryb og stammeløb bør udføres således, at
resultaterne er repræsentative for observationsområdet. Dette indebærer,at der tages et tilstrækkeligt stort antal prøver.
II.2. Overvågning på et åbent areal i skoven
På et sted i nærheden af det egentlige område (inden for en afstand af 2 km)
skal der installeres opsamlingsanordninger til våddeposition (wet og/eller
bulk). Stedet bør udvælges på en sådan måde, at afstanden til de objekter,
der omgiver stedet, mindst er to gange disse objekters højde.
II.3. Måleperiode
Målingen udføres månedligt, ugentligt eller med et mellemliggende
interval, f.eks. hver anden eller hver tredje uge, hovedsagelig afhængig afde almindelige vejrforhold i det specifikke område (fordampning ogalgevækst i prøvebeholderne bør undgås).
Når det er nødvendigt at anvende forskellige måleperioder i årets løb (f.eks
en gang om ugen om sommeren og en gang om måneden om vinteren),fastlægges to særskilte overvågningsperioder, og resultaterne indberettes
separat på formularerne. En måleperiode skal altid være af samme længde.
Der anvendes samme måleperiode til overvågning under kronetaget og tilovervågning på det åbne areal.
II.4. Prøvetagning og håndtering af prøver
Der anvendes rene opsamlingsglas og beholdere til indsamling af prøver.
Udstyret rengøres med afioniseret vand. Det er vigtigt, at der ikke kommerlys til beholderne, og at de opbevares køligt under prøvetagning og
transport. I sol og varme kan der tilsættes konserveringsmidler for at undgå
algevækst. Der bør i så fald kun anvendes konserveringsmidler, som ikkeer til gene for analysen af de pågældende ioner.!
M11994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 76
II.5. Forbehandling, transport og opbevaring af prøver
Mængden af hver prøve fra de enkelte gennemdryp, stammeløb eller
opsamlingsanordninger på åbent land bestemmes. Prøverne kan analyseres
separat eller blandet med prøver fra parallelt installeret udstyr af samme
type. Prøver fra gennemdryp, stammeløb eller åbent land analyseresseparat. Der kan kun laves samleprøver af stammeløbsmålinger, når der ertale om træer af samme art og samme størrelse og dominans. Prøver fra
korte perioder kan analyseres, som de er, eller sammensættes til månedlige
prøver inden analyse. Hvis prøver blandes, bør de blandes i forhold til densamlede prøvemængde. Prøverne transporteres til laboratoriet hurtigstmuligt (helst i kølekasser) og opbevares på et køligt (4 ° C) og mørkt lager,
indtil de analyseres.
II.6. Generel baggrundsinformation
Følgende oplysninger indsamles:
— områdenummer
— prøvetagningskode
— overvågningsperiodens startdato— overvågningsperiodens slutdato— antal (lige lange) måleperioder i overvågningsperioden.
Der kan indsamles yderligere oplysninger, som kan være til hjælp ved
fortolkningen af resultaterne, som f.eks.:
II.7. Kemisk analyse
For hver prøve skal (Obl.) eller kan (Fak.) følgende parametre bestemmes:
Parametre GennemdrypVåddeposition
(bulk/wet)Stammeløb
Tåge Luft
bøg andre arter
pH Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
Ledningsevne Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
K Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Ca Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Mg Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Na Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
N-NH 4 Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
Cl Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
N-NO 3 Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
S-SO 4 Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Alkalitet Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
Ni alt Obl. Fak. Obl. Fak. Fak.
Al3+Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Mn2+ Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Fe3+Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
PO43−Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Cu Fak. Fak. Fak. Fak.
Zn Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Hg Fak. Fak. Fak. Fak.
Pb Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Co Fak. Fak. Fak. Fak.
Mo Fak. Fak. Fak. Fak.
Cd Fak. Fak. Fak. Fak.
Si alt Fak. Fak. Fak. Fak.
Norg Fak. Fak. Fak. Fak.!M11994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 77
Parametre GennemdrypVåddeposition
(bulk/wet)Stammeløb
Tåge Luft
bøg andre arter
CTOC Fak. Fak. Fak.
CDOC Fak. Fak. Fak.
Pi alt Fak. Fak. Fak. Fak.
O3 Fak.
SO2 Fak.
SO4 Fak.
NO 2 Fak.
NO Fak.
HNO 2 Fak.
HNO 3 Fak.
NH 4NO 3 Fak.
NH 3 Fak.
V .O.C. Fak.
II.8. Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger i standariseret
form for hvert enkelt observationsområde, hvor depositionen er blevet
overvåget (se bilag VII, formular 7a, 7b, 7c og 7d).!M11994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 78
BILAG IX
FÆLLES METODER TIL GENNEMFØRELSE AF METEOROLOGISKE
MÅLINGER I DE PERMANENTE OBSERV ATIONSOMRÅDER
I. Generelle bemærkninger
De meteorologiske målinger gennemføres i mindst 10 % af de permanente
observationsområder. Det anbefales at overvåge vejrforholdene i observa-
tionsområder, hvor depositionen også overvåges. Installationen af udstyrettil de meteorologiske målinger skal være afsluttet senest den 30. juni 1999.
Dette bilag er baseret på de tekniske anbefalinger fra ad hoc-ekspert-
gruppen vedrørende meteorologi (EU/ICP-skov). Der henvises til denvejledning (1996/1997), som denne ekspertgruppe har udarbejdet.
II. Oversigtens metodik
II.1. Placering af prøvetagningsudstyr
Målingerne bør for at være repræsentative for de særlige klimaforhold i
skove foretages inden for det pågældende skovområde. Generelt kan
målingerne (med undtagelse af jordbundstemperaturer, jordbundens
fugtighed og bevoksningsnedbør) enten udføres over kronetaget iobservationsområdet eller på en station på et åbent areal i skovområdettæt på observationsområdet (inden for en afstand på normalt højst 2 km).
Afstanden fra målingspunktet på stationer på åbne arealer til de omgivende
bevoksninger eller andre hindringer skal mindst være to gange højden på etfuldt udviklet træ en hindring. Jordbundstemperaturen, jordbundensfugtighed og bevoksningsnedbøren skal måles inden for det permanente
observationsområde.
Udstyret bør så vidt muligt kombineres med udstyret til depositionsmåling.
For at undgå at forstyrre rødder og jordbund bør udstyret anbringes på en
sådan måde, at det er tilgængeligt og kan vedligeholdes, uden at det ernødvendigt at passere gennem området.
II.2. Metoder til måling af den faktiske meteorologiske situation i eller i
nærheden af observationsområdet
Vejrforholdene bør måles kontinuerligt ved, at der oprettes en vejrstation
på et åbent areal i umiddelbar nærhed af observationsområdet eller
installeres et tårn i bevoksningen i nærheden af observationsområdet. Det
tekniske udstyr, følerne og deres anbringelse skal være i overensstemmelsemed Den Meteorologiske Verdensorganisations normer og bør også væreforenelige med de nationale vejrtjenestenet. Følgende variabler skal
fastslås:
Obligatorisk Fakultativt
Nedbør UV b-stråling
Lufttemperatur Jordbundstemperaturer
Luftfugtighed: Jordbundsfugtighed
Vindhastighed (1) (matrixpotentiale, vandindhold)
Vindretning (1) Bevoksningsnedbør
Solindstråling (1) (mængden af gennemdryp og stammeløb)
(1)Hvis der er lokale tekniske problemer i de permanente observationsområder,
kan måling af vindhastighed, vindretning og solindstråling udelades i disseområder.
Automatiske stationer med kontinuerlige ( &1 s) målevariabler og
elektronisk lagring af aggregerede værdier i perioder på 1 time eller dele
heraf anbefales.
II.3. Indsamling, aggregering, lagring og indsendelse af oplysninger
Dataene skal aggregeres til daglige værdier (sum eller gennemsnit/
middelværdi, henholdsvis minimum og maksimum) inden indsendelse.
Følgende områdeoplysninger indsamles og indsendes:
— områdenummer!M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 79
— udførlige oplysninger om det anvendte udstyr
— områdernes beliggenhed (længdegrad, breddegrad, højde) og udstyrets
placering (i forhold til området)
— start- og slutdato for målingerne— hyppighed (antal perioder).
Oplysningerne om variablerne indsendes daglig.
LISTE OVER PARAMETRE
Parameter Enheder Middel Sum Mindste Største Bemærkninger
Nedbør (mm) * Samlet ne dbør, her-
under sne m.v.)
Lufttemperatur (°C) * * *
Relativ fugtighed: (%) * * *
Vindhastighed (m/s) * *
Vindretning (°) * Fremherskende vind-
retning
Solindstråling (W/m2)*
UV b-stråling (W/m2)*
Jordbundstemperatur (°C) * * *
Jordbundsfugtighed
(matrixpotentiale,
vandindhold)(hPa) * * *
Bevoksningsnedbør (mm) *
Andet angives i dataledsage-
rapporten (DAR)
X = skal indsendes.
For hvert område, hvor målingerne er blevet gennemført, udarbejdes etresumé af de gennemførte målinger, som hvert år tilsendes Kommissionen
ved hjælp af formular XX1996.PLM, XX1996.MEM og XX1996.MEO
(formular 8a, 8b og 8c)!
M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 80
BILAG X
FÆLLES METODER TIL OVERVÅGNING AF UDV ASKNINGEN I DE
PERMANENTE OVERVÅGNINGSOMRÅDER
I. Generelle bemærkninger
Udvaskningen overvåges i mindst 10 % af de permanente overvågnings-
områder. Det anbefales, at udvaskningen overvåges i områder, hvor også
depositionen overvåges. Installationen af udvaskningsudstyret skal væreafsluttet senest den 30. juni 1998.
Dette bilag er baseret på de tekniske rekommendationer fra ekspertpanelet
vedrørende udvaskning under FN/ECE’ s internationale samarbejdsprogram
for ovurdering og overvågning af luftforureningens virkninger på skove(ICP-Skov). Der henvises til vejledningen (1996), som dette ekspertpanelhar udarbejdet.
II. Oversigtens metodik
II.1. Udvælgelse af prøvetagningssted
Udstyret til udtagning af udvaskningsprøver bør installeres i nærheden af
det sted, hvor bedømmelsen af kronernes tilstand foretages. Det anbefales,at lysimetrene fordeles tilfældigt eller systematisk over hele observations-
området, selv om der kan være begrænsninger i form af sten eller stammer
(afstanden til et træ er ikke fastlagt nærmere). På grund af jord-forstyrrelserne bør 0-tensionslysimetre ikke installeres i den midterste delaf observationsområdet, hvor træparametrene overvåges. Et repræsentativt
delområde kan anvendes, hvis det findes hensigtsmæssigt. Lysimetre, der
allerede er installeret, kan bevares, men nye installationer bør foretagessom foreslået ovenfor.
II.2. Prøvetagningsdybder
Det anbefales, at lysimetrene installeres i bestemte dybder, men de kan
også installeres i bestemte horisonter.
— Udvaskningsindsamling
Det tilrådes kraftigt at anbringe lysimetrene i mindst to dybder, dvs. et
lysimeter i rodzonen (foreslået dybde 10-20 cm) for at få noget at videom koncentrationerne af næringsstoffer og toksiske stoffer i nærhedenaf de fine rødder (mål 1) og et lysimeter under rodzonen (foreslået
dybde 40-80 cm) for at vurdere den udvaskede stofmængde (mål 2).
Det tilrådes også at anbringe et tredje lysimeter lige under humus-laget.
— Jordprøver
Hvad angår centrifugeringsmetoden eller metoden til åben ekstrak-
tion, er jordlagene, der skal tages prøver af, de lag, der er nævnt ijordbundsvejledningen: humuslag 0-10, 10-20, 20-40 og 40-80 cm.Bestemte lag kan udvælges eller samles under ét.
II.3. Prøvetagningshyppighed
I observationsområder, hvor der gennemføres andre programmer for
intensiv overvågning, fx depositionsmålinger og meteorologiske målinger,
bør der tages udvaskningsprøver en gang om måneden eller hver anden
uge. Når der er tale om udtagning af jordprøver med efterfølgendeekstraktion af udvaskningen, er fire gange om året maksimum på grund afden destruktive prøvetagningsprocedure. Prøvetagningen bør finde sted i
samme måned hvert år.
II.4. Transport, opbevaring og behandling
Prøverne transporteres og opbevares på en sådan måde, at der sker færrest
mulige kemiske ændringer. I forbindelse med lysimetersystemet bevirker
opbevaring af udvaskningen ved lav temperatur (4 °C) og i mørke, at denbiologiske aktivitet bremses. I mange tilfælde, især i mere kølige sæsoner,er det tilstrækkeligt at opbevare flasken i mørke. Der kan anvendes
organiske eller uorganiske konserveringsmidler, men de kan virke
forstyrrende på analysen. For at mindske eventuelle ændringer af prøvernebør udvaskningen indsamles snarest muligt efter opsugningen.!
M21994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 81
Der redegøres for transport- og opbevaringsprocedurerne (herunder
venteperioder). Der redegøres for eventuelle problemer med og fravigelser
fra disse procedurer.
Til bestemmelse af spormetaller bør alikvoter af prøven transporteres til
laboratoriet i flasker, der er skyllet med syre.
Når der indsamles jordprøver, bør de holdes kolde i plast- eller
polyethylenposer og opbevares ved 4 °C, indtil centrifugeringen eller
tilberedelsen af det åbne ekstrakt finder sted. Centrifugering ellerekstraktion bør finde sted senest en dag (18-30 timer) efter, atjordprøverne er indsamlet.
II.5. Generel baggrundsinformation
Følgende oplysninger indsamles:
— områdets nummer
— oplysninger om prøvetagningsudstyret/prøvetagningen (type, dygde)— første dag i overvågningsperioden— sidste dag i overvågningsperioden
— antal (lige lange) måleperioder i overvågningsperioden.
II.6. Analysemetoder
I »Sub-manual on soil solution collection and analyses«, der er udarbejdet
af jordbundsekspertpanelet under ICP-Skov, er der givet en beskrivelse af
de godkendte metoder til analyse af de forskellige udvaskningsparametre.
Det tilrådes at anvende de godkendte metoder. Hvis der anvendes andre
(nationale) metoder, skal der redegøres udførligt for analyseresultaternessammenlignelighed ved forelæggelsen af analyseresultaterne. I oversigten
over overvågningen af udvaskningen i skovene skelnes der mellem
obligatoriske og fakultative parametre (se listen nedenfor).
Liste over parametre
Parameter Enhed Obligatorisk/fakultativt
Ledeevne µS/cm Fakultativt
pH Obligatorisk
Alkalitet µmolc/l Fakultativt (hvis pH 45)
DOC mg/l Obligatorisk
Natrium (Na) mg/l Fakultativt (1)
Kalium (K) mg/l Obligatorisk
Kalcium (Ca) mg/l Obligatorisk
Magnesium (Mg) mg/l Obligatorisk
Aluminium (total) mg/l Obligatorisk (hvis pH 45)
Aluminium (labil) mg/l Fakultativt
Jern (Fe) mg/l Fakultativt
Mangan (Mn) mg/l Fakultativt
Total phosphor (P) mg/l Fakultativt
NO 3-N mg/l Obligatorisk
SO4-S mg/l Obligatorisk
NH 4-N mg/l Fakultativt (2)
Chlor (Cl) mg/l Fakultativt (1)
Chrom (Cr) µg/l Fakultativt
Nikkel (Ni) µg/l Fakultativt
Zink (Zn) µg/l Fakultativt (3)
Kobber (Cu) µg/l Fakultativt (3)
Bly (Pb) µg/l Fakultativt!M21994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 82
Parameter Enhed Obligatorisk/fakultativt
Cadmium (Cd) µg/l Fakultativt
Silicium (Si) mg/l Fakultativt
(1)Det tilrådes at måle, når syre/basebalancerne beregnes.
(2)Det tilrådes at måle NH 4i områder med stor NH 4-deposition (over 20 kg NH xpr. ha pr. år).
(3)Det tilrådes at måle, når syre/basebalancerne beregnes.
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller en del af de fakultative
parametre.
II.7. Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender for hvert prøvetagningsområde Kommissionen
disse oplysninger i standardiseret form (se bilag VIIa, formular 9a, 9b og9c).!
M21994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 83
BILAG XI
FÆLLES METODER TIL GENNEMFØRELSE AF
BUNDVEGETATIONSBEDØMMELSEN I DE PERMANENTE
OBSERV ATIONSOMRÅDER
I. Generelle bemærkninger
Bundvegetationsbedømmelsen skal gennemføres i mindst 10 % af de
permanente observationsområder. Den første fælles bedømmelse skal væreafsluttet inden efteråret 1999. Bundvegetationsbedømmelsen har toformål:
— at give en beskrivelse af skovøkosystemernes nuværende tilstand på
grundlag af deres sammensætning
— at overvåge ændringer af vegetationen som følge af naturlige og
menneskeskabte miljøfaktorer.
Data for bundvegetation, der blev indsamlet og analyseret inden 1997, kan
også anvendes, hvis de nedenfor beskrevne metoder er blevet anvendt.
Dette bilag er baseret på de tekniske anbefalinger fra ad hoc-ekspert-
gruppen vedrørende bundvegetation (EU/ICP-/skov). Der henvises til denvejledning (1997), som denne ekspertgruppe har udarbejdet.
II. Oversigtens metodik
II.1. Udvælgelse af prøvetagningssted
Bundvegetationsbedømmelsen gennemføres i de permanente observations-
områder. Området, der udvælges til bundvegetationsbedømmelsen, skal
være repræsentativt for observationsområdet. Man kan anvende flere
prøvetagningsenheder for at opnå statistisk replikation. Medlemsstaterneer frit stillet med hensyn til prøvetagningsenhedernes antal og form.
Hvis observationsområdet er indhegnet, skal prøvetagningsenhederne
ligge uden for indhegningen. Derudover kan der også foretages
bedømmelse af prøvetagningsenheder inden for indhegningen. Områder,der ikke er intakte, skal undgås (f.eks. jordprøvegrave, områder, hvorudvaskningen overvåges, stier). Prøvetagningsenhedernes beliggenhed
skal markeres permanent. Den nærmere fastlæggelse af markerings-
metoden overlades til medlemsstaterne, men man bør anvende inertmateriale for at undgå kontamination.
II.2. Generel baggrundsinformation
Følgende generelle oplysninger indsamles:
— områdenummer— dato for prøvetagning og analyse— indhegning— samlet prøvetagningsareal— oplysninger om det samlede bundvegetationslag (areal), busk- og
urtelaget (areal og gennemsnitshøjde) og moslaget (areal).
II.3. Måling af arternes forekomst eller det areal, de dækker
Ved bedømmelsen kan medlemsstaterne anvende deres eget beregnings-
system, så længe det direkte kan omregnes til procentvis dækning fra0,01 % (meget sjældent) til 100 % (fuldstændig dækning).
II.4. Arter
Alle fanerogamer, vaskulære kryptogamer og de vigtigste arter af
jordboende mosser (bryofyter) skal tages med i bedømmelsen. Det
anbefales også at medtage jordboende laver. Bedømmelsen af ikke-jordboende arter og svampe er fakultativ. Nomenklaturen skal følge Flora
Europaea . I situationer, hvor Flora Europaea ikke kan anvendes, og hvor
der foreligger en mere akkurat taksonomisk identifikation, kan det
pågældende NFC udvide denne standardsliste. Kommissionen skal holdesunderrettet om disse udvidede artslister.!
M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 84
II.5. Hyppighed og bedømmelsestidspunkt
Hvert femte år skal vegetationen undersøges i alle observationsområder.
Det anbefales at bundvegetationsbedømmelsen foretages en gang om året i
et begrænset antal observationsområder (f.eks. 10 %). I tilfælde af en
sæsonbestemt kompleks vegetationssammensætning vil det være nødven-digt at foretage endnu en bedømmelse i året løb for at bedømme helevegetationsdækket. Den efterfølgende bundvegetationsbedømmelse gen-
nemføres på nogenlunde samme tidspunkt af året.
II.6. Analyse og indsendelse af resultater
Oplysningerne om prøvetagningsenhederne skal aggregeres til områdeni-
veau. Hvis prøvetagningsenhederne er blevet bedømt inden for og uden for
indhegningerne, skal der foretages to aggregeringer. Resultaterne afbundvegetationsbedømmelsen skal indsendes til Kommissionen en gangom året i standardiseret format som angivet i formular 10a og 10b
(filspecifikation XX1996.PL V og XX1996.VEM).
Ved indsendelsen af resultaterne af bundvegetationsbedømmelsen skal på
områdeniveau angives: observationsområdets/undersøgelsens nummer,observationsområdets koordinater, indhegning og oplysninger om de
vigtigste lag. Oplysningerne på bedømmelsesniveau skal omfatte:
observationsområdets/undersøgelsens nummer, arternes standardkodemed en forkortelse på 8 bogstater som anført i den vedlagte liste elleren udvidet liste over supplerende arter tillige med dækningsindikatoren
udtrykt i procent på områdeniveau.
III. Ledsagende oplysninger
III.1. Ledsagende oplysninger om anvendte metoder (DAR-Q)
I et særskilt dokument gives der nærmere oplysninger om:
— plan over prøvetagningsenhederne (delområdernes antal og areal)— definition af de anvendte lag (mos, urter, buske, træer)
— anvendte skalaer og disse skalaers omregning til procent
— oplysninger om afvigelser fra standardartslisten og deres koder— aggregeringsmetoder, der er anvendt for at opnå oplysninger på
områdeniveau
Det anbefales, at disse oplysninger indsendes til Kommissionen ved hjælp
af DAR-spørgeskemaerne, jf. bilag C.
III.2. Dataledsagerapport om afvigelser fra standardmetoderne (DAR)
Alle væsentlige afvigelser fra normerne som kan have påvirket
bedømmelsen, og alle relevante forstyrrelser, som kan være forekommet,
skal registreres og indberettes særskilt.
III.3. Ledsagende oplysninger om evaluering og fortolkning (årlig situations-
rapport)
Oplysninger om evalueringer og fortolkning af bundvegetationsdata
(uanset om de er kombineret med andre data eller ej) skal indberettes tilKommissionen i den årlige situationsrapport.!
M31994R1091 — DA — 18.07.1999 — 003.001 — 85