2004O0015 — DA — 10.07.2007 — 001.001

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

►B DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE af 16. juli 2004 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver (ECB/2004/15) (2004/808/EF) (EFT L 354, 30.11.2004, p.34)

Ændret ved:









▼B

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE

af 16. juli 2004

om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver

(ECB/2004/15)

(2004/808/EF)







STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR — under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5.1, 12.1 og 14.3, og ud fra følgende betragtninger: (1) Med henblik på at varetage sine hverv har Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) brug for fyldestgørende og pålidelige betalingsbalancestatistikker og statistikker over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelser af internationale valutareserver, der viser de vigtigste poster, der påvirker de monetære vilkår og valutamarkederne i euroområdet. (2) Den Europæiske Centralbank (ECB) skal ifølge statuttens artikel 5.1, første punktum, med støtte fra de nationale centralbanker (NCB’er), enten fra de kompetente nationale myndigheder, der ikke er NCB’er, eller direkte fra de økonomiske enheder indsamle den statistiske information, som er nødvendig for at udføre ESCB’s opgaver. ECB skal ifølge statuttens artikel 5.1, andet punktum, samarbejde om disse spørgsmål med Fællesskabets institutioner eller organer og med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne eller tredjelande samt med internationale organisationer. I henhold til artikel 5.2 skal NCB’erne i videst muligt omfang udføre de opgaver, der er beskrevet i artikel 5.1. (3) Den nødvendige information for at opfylde ECB's krav inden for betalingsbalancestatistik og statistikker over kapitalbalancen over for udlandet kan indsamles og/eller udarbejdes af kompetente myndigheder, der ikke er NCB’er. Således kræver nogle af de opgaver, der skal varetages under hensyn til denne retningslinje, et samarbejde mellem ECB eller NCB’erne og sådanne kompetente myndigheder, i overensstemmelse med statuttens artikel 5.1. I henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information ( 1 ) skal medlemsstaterne organisere sig inden for statistikområdet og samarbejde med ESCB i fuldt omfang med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i medfør af statuttens artikel 5. (4) En del af den nødvendige statistiske information er forbundet med betalingsbalancens finansielle konto, den relaterede indkomst og kapitalbalancen over for udlandet, som Eurosystemet har hovedansvaret for. For at kunne opfylde deres forpligtelse til at hjælpe ECB på dette område skal NCB’erne have den nødvendige statistiske ekspertise, navnlig med hensyn til principper og metodik samt indsamling, bearbejdning, analyse og overførsel af data. I Irland indsamler og bearbejder Central Statistics Office (CSO) den relevante statistiske information. For at opfylde ECB's statistiske krav skal Central Bank and Financial Services Authority of Ireland og CSO samarbejde som fastlagt i Den Europæiske Centralbanks henstilling ECB/2004/16 af 16. juli 2004 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver ( 2 ). Henstilling ECB/2004/16 er også adresseret til Ufficio Italiano dei Cambi, som sammen med Banca d'Italia er ansvarlig for indsamling og bearbejdning af relevant statistisk information i Italien. (5) Siden vedtagelsen af retningslinje ECB/2003/7 af 2. maj 2003 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver ( 3 ) har der været konkret fremgang med hensyn til nye krav og metoder til dataindsamling og -bearbejdning inden for euroområdet. Det er derfor nødvendigt at erstatte retningslinje ECB/2003/7 med denne retningslinje. (6) I betragtning af vanskelighederne ved udarbejdelse af porteføljeinvesteringsstatistik blev det anset for nødvendigt at definere en fælles tilgang til indsamling af disse data for euroområdet. Systemerne til indsamling af data om porteføljeinvesteringer skal fra marts 2008 være i overensstemmelse med en fælles standard, det vil sige en af de fire modeller, der som minimum indebærer indsamling af kvartårlige beholdningsdata, værdipapir for værdipapir, som angivet i tabellen i bilag VI. For anvendelse af de nye indsamlingssystemer anses det for at være af afgørende betydning, at der er en fungerende centraliseret værdipapirdatabase (Centralised Securities Database) (CSDB) til rådighed. Hvis projektafslutningsdokumentet (»Project Closure Document«) for Fase 1 af CSDB-projektet ikke forelægges Styrelsesrådet via ESCB's Statistiske Komité (i det følgende benævnt »STC«) inden udgangen af marts 2005, vil denne frist (samt fristerne gældende for andre krav vedrørende porteføljeinvesteringer) derfor blive udskudt med det samme tidsrum som det, hvormed forelæggelsen er forsinket. ESCB bør desuden inden afslutningen af første halvår af 2006 vurdere, om dækningen af værdipapiroplysningerne i CSDB og ordningerne for dataudveksling med medlemsstaterne anses for tilstrækkelige til, at NCB'erne, eller andre kompetente statistiske myndigheder, hvor dette er relevant, kan opfylde de kvalitetsstandarder, som er angivet i denne retningslinje. For at muliggøre overholdelse af kravene til porteføljeinvesteringer, for værdipapirer udstedt af residenter i euroområdet, om sektoropdeling efter udstederen, i overensstemmelse med tidsfristerne angivet i tabel 13 i bilag II, vil ECB informere NCB’erne om CSDB mindst 15 måneder før referencedatoerne. (7) Indberetning af data om transaktioner og positioner i aktiver og/eller passiver for residenter i euroområdet over for residenter i andre medlemsstater i euroområdet er nødvendig for at opfylde ECB’s statistiske krav inden for porteføljeinvesteringer (og indkomst forbundet hermed). Dataene anvendes til opgørelse af aggregerede transaktioner og positioner i porteføljeinvesteringspassiver og debet i porteføljeinvesteringsindkomster i euroområdet. Dette er i overensstemmelse med nationale krav eller anerkendt praksis. (8) CSDB, der i fremtiden vil blive anvendt til mange forskellige statistiske formål (udarbejdelse og frembringelse af statistikker) og ikke-statistiske formål (analyser vedrørende økonomi og finansiel stabilitet eller operationsanalyser), vil blive gjort tilgængelig for NCB’erne. Dataindholdet vil, under hensyntagen til eventuelle retlige begrænsninger, blive gjort tilgængeligt for kompetente myndigheder, der ikke er NCB’er. Dette vil navnlig være dem til gavn i forbindelse med frembringelsen af de krævede data til udarbejdelsen af statistikken i euroområdet over transaktioner og positioner vedrørende porteføljeinvesteringer. Navnlig vil det ved at kombinere oplysninger fra CSDB-dataene med data, som er indsamlet, værdipapir for værdipapir, være muligt nøjagtigt at beregne transaktioner og positioner i porteføljeinvesteringsværdipapirer udstedt af residenter i euroområdet og som indehaves af residenter i andre eurolande. Dette vil i sidste ende gøre det muligt at foretage en sektoropdeling af dataene for porteføljeinvesteringspassiver i euroområdet. (9) Brugen af betalingsbalancen for euroområdet og kapitalbalancen over for udlandet til beregning af posten resten af verden i den kvartalsvise finansielle konto for euroområdet medfører et behov for, at kapitalbalancen over for udlandet opstilles på kvartalsbasis. Endvidere er det for så vidt angår både den finansielle konto for euroområdet som den monetære analyse nødvendigt at sondre mellem indlån og udlån og at identificere andre investeringer. Endvidere kræver værdiansættelsen af aktiebeholdningen inden for euroområdets udenlandske direkte investeringer en yderligere opdeling mellem børsnoterede og ikke-børsnoterede direkte investeringsselskaber. (10) Som et bidrag til den årlige gennemgang af euroens internationale rolle er der behov for statistiske data om transaktioner og positioner i gældsinstrumenter opdelt efter valuta for at kunne vurdere euroens rolle som en investeringsvaluta. (11) Grundlaget for vurdering af kvaliteten af betalingsbalancerne for euroområdet og statistikkerne over opgørelsen af kapitalbalancen over for udlandet og internationale valutareserver skal, for så vidt som det er muligt, defineres i overensstemmelse med »Data Quality Assessment Framework«, udviklet af Den Internationale Valutafond (IMF). NCB'erne skal, hvor det er hensigtsmæssigt, i samarbejde med de kompetente myndigheder, der ikke er NCB’er, vurdere kvaliteten af de data, som de bidrager med. Der vil blive fastsat passende kriterier for vurdering af kvaliteten af data, herunder rettidighed, nøjagtighed, sandsynlighed, intern og ekstern konsistens og pålidelighed. (12) Overførslen af fortrolig statistisk information fra NCB’erne til ECB foregår i det omfang og med den detaljeringsgrad, der er nødvendig for udførelsen af ESCB’s opgaver. I tilfælde hvor kompetente myndigheder, der ikke er NCB’er, er kilder til statistiske informationer, der er klassificeret som fortrolige, skal ECB’s anvendelse af disse informationer begrænses til udførelsen af ESCB-relaterede statistiske opgaver. (13) Det er nødvendigt at fastlægge en procedure, der giver mulighed for at foretage tekniske ændringer af bilagene til denne retningslinje på en effektiv måde, forudsat at de pågældende ændringer hverken ændrer den underliggende begrebsmæssige ramme eller påvirker rapporteringsbyrden for rapporteringsenhederne i medlemsstaterne. I forbindelse med denne procedure skal synspunkterne i STC tages i betragtning. NCB’erne kan foreslå sådanne tekniske ændringer til bilagene i denne retningslinje gennem STC. (14) I overensstemmelse med statuttens artikel 12.1 og 14.3 udgør retningslinjer fastsat af ECB en integreret del af fællesskabslovgivningen — ud fra følgende betragtninger: VEDTAGET FØLGENDE RETNINGSLINJE:







Artikel 1

Definitioner

I denne retningslinje forstås ved:

— »deltagende medlemsstat«: en medlemsstat, der har indført den fælles valuta i overensstemmelse med traktaten

— »resident«: samme betydning som defineret i artikel 1 i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98

— »euroområdet«: de deltagende medlemsstaters økonomiske område og ECB. Territorier, der hører under en medlemsstat i euroområdet, eller lande, der er associeret med en medlemsstat i euroområdet, anføres i bilag II, tabel 10

— »Eurosystemet«: de deltagende medlemsstaters NCB’er og ECB

— »grænseoverskridende transaktion«: enhver transaktion, hvorved fordringer eller forpligtelser opstår eller indfries helt eller delvist, og enhver transaktion, der indebærer overførsel af en rettighed over en genstand mellem residenter i euroområdet og residenter uden for euroområdet

— »grænseoverskridende positioner«: positionen i finansielle aktiver og passiver over for residenter uden for euroområdet. Grænseoverskridende positioner omfatter tillige: i) jord, andre materielle ikke-producerede aktiver og andre faste aktiver, der fysisk befinder sig uden for euroområdet, og som tilhører residenter i euroområdet, eller befinder sig inden for euroområdet, og som tilhører residenter uden for euroområdet, samt ii) monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR), som tilhører residenter i euroområdet. — Begreberne »grænseoverskridende positioner« og »grænseoverskridende transaktioner« omfatter tillige positioner og transaktioner vedrørende aktiver og/eller passiver for residenter i euroområdet over for residenter i andre deltagende medlemsstater, for så vidt dette er nødvendigt af hensyn til beregningen af konti for porteføljeinvesteringer og porteføljeinvesteringsindkomst i betalingsbalancestatistikken og kontoen for porteføljeinvesteringer i statistikken for euroområdet over kapitalbalancen over for udlandet

— »reserveaktiver«: yderst likvide, omsættelige og kreditværdige fordringer, som indehaves af Eurosystemet hos residenter uden for euroområdet, og som er denomineret i andre valutaer end euro, samt beholdninger af guld, reservestillinger i Den Internationale Valutafond (IMF) og SDR

— »andre valutaaktiver«: i) tilgodehavender, som indehaves af Eurosystemet hos residenter inden for euroområdet denomineret i andre valutaer end euroen, og ii) tilgodehavender, som indehaves af Eurosystemet hos residenter uden for euroområdet i anden valuta end euro, som ikke opfylder kriterierne for reserveaktiver med hensyn til likviditet, omsættelighed og kreditværdighed

— »reserverelaterede passiver«: forudbestemte og betingede nettotræk på kort sigt på Eurosystemets reserveaktiver, svarende til reserveaktiver og Eurosystemets andre valutaaktiver

— »betalingsbalance«: den statistiske opgørelse, som med den relevante opdeling viser grænseoverskridende transaktioner for den pågældende periode

— »opgørelse af internationale valutareserver«: den statistiske opgørelse, som med den relevante opdeling viser Eurosystemets beholdning af reserveaktiver, andre valutaaktiver og reserverelaterede passiver opgjort pr. en referencedato

— »kapitalbalancen over for udlandet«: den årlige balance, som med den relevante opdeling viser positionen i grænseoverskridende finansielle aktiver og passiver opgjort pr. en referencedato

— »indsamlingsdata, værdipapir for værdipapir«: indsamling af data opdelt efter individuelle værdipapirer.

Artikel 2

NCB’ernes statistiske forpligtelser

1. NCB’erne skal over for ECB tilvejebringe data for de grænseoverskridende transaktioner og positioner, samt for beholdninger af reserveaktiver, andre valutaaktiver samt reserverelaterede passiver, der er nødvendige for, at ECB kan opstille den aggregerede betalingsbalance, opgørelsen af kapitalbalancen over for udlandet og internationale valutareserver for euroområdet. Dataene skal forelægges i overensstemmelse med fristerne fastsat i tabel 13 i bilag II.

2. Dataene skal ledsages af lettilgængelige oplysninger om vigtige enkeltstående begivenheder og om begrundelser for revisioner, når ændringen i dataene på grundlag af sådanne vigtige enkeltstående begivenheder og revisioner er væsentlig, eller efter anmodning fra ECB.

3. For månedlige og kvartårlige transaktioner og kvartårlige og årlige positioner skal de krævede data stilles til rådighed for ECB som fastlagt i bilag I, II og III, der er i overensstemmelse med gældende internationale standarder, navnlig femte udgave af IMF’s betalingsbalancemanual. Navnlig skal de krævede data om transaktioner og positioner i forbindelse med porteføljeinvesteringersaktiver i euroområdeværdipapirer, sektoropdelt efter udstedende residenter i euroområdet, stilles til rådighed som fastlagt i bilag I, afsnit 1.1, 1.2 og 3, og bilag II, tabel 1, 2, 4 og 5.

4. De krævede data for betalingsbalancen skal foreligge hver måned og hvert kvartal. De kvartalsvise betalingsbalancedata skal omfatte en geografisk opdeling på modparter som fastlagt i tabel 9 i bilag II. De krævede data for de internationale valutareserver skal foreligge ultimo den pågældende måned, som dataene vedrører. De krævede data for kapitalbalancen over for udlandet skal foreligge kvartårligt og årligt. Dataene for den årlige opgørelse af kapitalbalancen over for udlandet skal omfatte en geografisk opdeling på modparter som fastlagt i tabel 9 i bilag II.

5. Til analysen af euroens internationale rolle som en investeringsvaluta skal de krævede data opdelt på valuta foreligge på halvårlig basis som fastlagt i bilag II, tabel 6.

▼M1

6. Fra marts 2008, begyndende med data for transaktioner i januar 2008 og positioner ultimo 2007, skal systemerne til indsamling af porteføljeinvesteringer være i overensstemmelse med én af de modeller, der er fastlagt i tabellen i bilag VI. Den valgte model kan indføres gradvis for at gøre det muligt for den enkelte NCB at nå dækningsmålet i bilag VI senest i marts 2009 for så vidt angår beholdninger for december 2008.

▼M1

7.

a) For så vidt angår en medlemsstat, der indfører euro den 1. januar 2007 eller senere, skal såvel denne medlemsstats NCB som NCB’erne i alle andre på dette tidspunkt deltagende medlemsstater, hvor den pågældende medlemsstat indfører euro, rapportere historiske data angående de data, som kræves i tabel 1 til 8 i bilag II, til ECB for at muliggøre udarbejdning af aggregater, der dækker euroområdet i dets nye sammensætning. De pågældende NCB’er skal rapportere historiske data fra de referencetidspunkter, som er angivet nedenfor, med undtagelse af de opdelinger, som er anført under tabel 13, for hvilke den tidligste referenceperiode, der skal rapporteres, er den i tabellen nævnte. Alle historiske data kan rapporteres på grundlag af bedste skøn. i) Hvis medlemsstaten, som indfører euro, tiltrådte EU før maj 2004, skal de historiske data mindst omfatte perioden fra 1999. ii) Hvis medlemsstaten, som indfører euro, tiltrådte EU i maj 2004, skal de historiske data mindst omfatte perioden fra 2004. iii) Hvis medlemsstaten, som indfører euro, tiltrådte EU senere end maj 2004, skal de historiske data mindst omfatte perioden fra det tidspunkt, hvor den pågældende medlemsstat tiltrådte EU.

b) Såfremt de historiske data angivet i litra a) ikke allerede omfatter månedsobservationer over fem år for hver af de fire vigtigste delkomponenter på betalingsbalancens løbende poster, nemlig varer, tjenesteydelser, løn- og formueindkomst og løbende overførsler, skal NCB’erne sikre, at de data, som de rapporter, omfatter sådanne observationer.

c) Som undtagelse til litra a) behøver Banque centrale du Luxembourg ikke indgive historiske data for perioden, der slutter december 2001, og Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique skal rapportere fælles historiske data for Belgien og Luxembourg for perioden, der slutter december 2001.

▼B

Artikel 3

Tidsfrister

1. De krævede data til opstilling af den månedlige betalingsbalance for euroområdet skal stilles til rådighed for ECB inden forretningstids ophør den 30. bankdag efter udgangen af den måned, som dataene vedrører.

2. De krævede data til opstilling af den kvartårlige betalingsbalance for euroområdet skal stilles til rådighed for ECB inden tre måneder fra datoen for udløbet af det kvartal, som dataene vedrører.

3. De krævede data til opstilling af Eurosystemets internationale valutareserver skal stilles til rådighed for ECB inden tre måneder fra datoen for udløbet af den måned, som dataene vedrører.

4. Fra januar 2005 skal de krævede data til opstilling af euroområdets kvartårlige kapitalbalance over for udlandet stilles til rådighed for ECB inden tre måneder fra datoen for udløbet af det kvartal, som dataene vedrører.

5. De årlige data, som kræves til opstilling af kapitalbalancen over for udlandet for euroområdet, skal være ECB i hænde inden ni måneder fra datoen for udløbet af det år, som dataene vedrører.

▼M1

6. Transaktioner og positioner i gældsinstrumenter opdelt efter udstedelsesvaluta og efter udsteders sektor skal være ECB i hænde inden for seks måneder før udløb af den periode, som dataene vedrører.

▼B

7. Revisioner vedrørende betalingsbalancen og kapitalbalancen over for udlandet for euroområdet skal stilles til rådighed for ECB i henhold til tidsplanen fastlagt i bilag IV.

8. De enkelte landes indsamling af disse data skal tilrettelægges på en sådan måde, at disse tidsfrister overholdes.

Artikel 4

Samarbejde med kompetente myndigheder, der ikke er NCB’er

1. Hvis de data, som er beskrevet i artikel 2, helt eller delvist stammer fra andre kompetente myndigheder end NCB’er, skal NCB’erne fastlægge hensigtsmæssige samarbejdsformer med disse myndigheder for at sikre en permanent struktur for dataoverførsel, der opfylder ECB’s krav, navnlig i forbindelse med datakvalitet, samt andre krav i henhold til denne retningslinje, medmindre dette allerede er tilfældet i kraft af national lovgivning.

2. Med hensyn til betalingsbalancens finansielle konto, indkomsten forbundet hermed og kapitalbalancen over for udlandet er NCB’erne ansvarlige for at sikre, at begreber og metodik samt indsamling, bearbejdning, analyse og overførsel af data inden for disse områder vedligeholdes og udvikles.

3. I tilfælde hvor statistisk information, der er klassificeret som fortrolig, stammer fra kompetente myndigheder, der ikke er NCB’er, vil sådan information udelukkende blive anvendt af ECB med henblik på at udføre ESCB-relaterede statistiske opgaver, medmindre rapporteringsenheden eller den anden juridiske person, fysiske person, enhed eller filial, der har indsendt oplysningerne, kan identificeres og udtrykkeligt har givet sit samtykke til brug af ovennævnte statistiske information til andet formål.

Artikel 5

Overførselsstandard

De krævede statistiske informationer skal stilles til rådighed for ECB i en form, som opfylder de krav, der er fastsat i bilag IV.

Artikel 6

Kvaliteten af den statistiske information

1. Uden at ECB’s overvågningsopgaver, som fastsat i bilag V, derved berøres, skal NCB’erne, i samarbejde med de kompetente myndigheder, der ikke er NCB’er, som nævnt i artikel 4, hvor dette er relevant, sikre overvågningen og vurderingen af kvaliteten af den statistiske information, som de bidrager med. ECB vurderer på tilsvarende måde de data, der vedrører betalingsbalancen for euroområdet, statistikken over kapitalbalancen over for udlandet og de internationale valutareserver. Vurderingen skal gennemføres i rette tid. ECB’s Direktion afgiver en gang årligt beretning til ECB’s Styrelsesråd om kvaliteten af dataene.

2. Vurderingen af kvaliteten af dataene vedrørende transaktioner og positioner for porteføljeinvesteringer samt relateret indkomst sker på grundlag af tilstrækkelig dækning af værdipapiroplysningerne i CSDB. Som administrator for CSDB overvåger ECB fra juni 2006, om dækningen af værdipapiroplysningerne er tilstrækkelig til, at NCB’erne eller andre kompetente myndigheder, hvor dette er relevant, kan opfylde kvalitetsstandarderne angivet i denne retningslinje.

3. Ved levering af data for transaktioner og positioner vedrørende porteføljeinvesteringsaktiver i euroområdeværdipapirer, sektoropdelt efter udstederen i euroområdet, er brug af overslag tilladt indtil indsamlingssystemer for porteføljeinvesteringer, værdipapir for værdipapir, bliver obligatoriske.

4. Ved levering af data for udstedelsesvaluta vedrørende porteføljeinvesteringer er brug af overslag tilladt, indtil indsamlingssystemer for porteføljeinvesteringer, værdipapir for værdipapir, bliver obligatoriske.

▼M1

4a. Et bedste skøn er tilladt for følgende opdelinger i tabel 2 i bilag II:

a) underposter af indkomst af andre investeringer: I C 2.3.1 til C 2.3.3, og memorandumpost 1 til 4

b) underposter af løbende overførsler: I D 1.1 til D 1.8 og D 2.2.1 til D 2.2.11, og

c) underposter af kapitaloverførsler: II A.1 og A.2.

▼B

5. ECB’s overvågning af kvaliteten af den statistiske information kan omfatte undersøgelse af revisioner foretaget på disse data: dels ved at inddrage den seneste vurdering af den statistiske information og således forbedre kvaliteten, dels, så vidt dette er muligt, at sikre overensstemmelse mellem de tilsvarende betalingsbalanceposter for hvert af de forskellige tidsintervaller.

Artikel 7

Forenklet ændringsprocedure

Under hensyntagen til STC’s synspunkter kan ECB’s Direktion foretage tekniske ændringer af bilagene til denne retningslinje, forudsat at de pågældende ændringer hverken ændrer ved den underliggende begrebsmæssige ramme eller påvirker rapporteringsbyrden for rapporteringsenhederne i medlemsstaterne.

Artikel 8

Ophævelse

Retningslinje ECB/2003/7 ophæves hermed.

Artikel 9

Ikrafttrædelse

Denne retningslinje træder i kraft den 1. september 2004.

Artikel 10

Adressater

Denne retningslinje er rettet til de deltagende medlemsstaters NCB’er.









BILAG I

Den Europæiske Centralbanks statistikkrav

1. Betalingsbalancestatistik

Den Europæiske Centralbank (ECB) kræver, at der udarbejdes betalingsbalancestatistik med to tidsintervaller: månedligt og kvartårligt for de tilsvarende kalenderperioder som referencetidspunkter. De årlige data udarbejdes ved sammenlægning af de kvartårlige data, der indberettes af medlemsstaterne for det tilsvarende år. Betalingsbalancestatistikkerne skal, så vidt muligt, være i overensstemmelse med andre statistikker, der udarbejes med henblik på at føre pengepolitik.

1.1. Månedlige betalingsbalancestatistikker

Formål

Formålet med den månedlige betalingsbalancestatistik for euroområdet er at vise de vigtigste poster, der påvirker de monetære forhold og valutamarkederne (jf. bilag II, tabel 1).

Krav

Det er vigtigt, at dataene er egnede til beregningen af euroområdets betalingsbalance.

I betragtning af den korte tidsfrist, der gives til at fremskaffe de månedlige betalingsbalancedata, deres stærkt aggregerede karakter og deres anvendelse i forbindelse med pengepolitiske formål og valutaoperationer, tillader ECB, at de internationale standarder (se artikel 2, stk. 3, i denne retningslinje) fraviges i et vist omfang, hvor dette ikke kan undgås. Det er ikke nødvendigt at foretage en fuldstændig registrering efter optjeningstidspunkt eller på transaktionsbasis. De nationale centralbanker (NCB’er) kan, efter aftale med ECB, tilvejebringe data om den løbende og den finansielle konto på grundlag af afviklede transaktioner. Hvor det er nødvendigt af hensyn til overholdelsen af tidsfristen, accepterer ECB overslag eller foreløbige data.

Hver bredt formuleret kategori af transaktioner skal opdeles i aktiver og passiver (eller i kredit og debet for de løbende poster). Med hensyn til eksterne transaktioner kræver dette generelt, at NCB’erne sondrer mellem transaktioner med residenter i andre medlemsstater i euroområdet og transaktioner uden for euroområdet. NCB’erne gør dette på en konsekvent måde.

Når der sker ændringer i medlemskabet af euroområdet, skal NCB’erne gennemføre ændringen i definitionen af sammensætningen af euroområdet fra den dato, hvor ændringen i medlemskabet træder i kraft. Der anmodes om de bedste skøn over historiske data for det udvidede euroområde fra NCB’erne i euroområdet, i dets tidligere sammensætning, samt fra de(n) nye deltagende medlemsstat(er).

For meningsfyldt at kunne aggregere månedlige data i forbindelse med porteføljeinvesteringer i euroområdet kræves det, at der sondres mellem transaktioner i værdipapirer udstedt af residenter i euroområdet og transaktioner i værdipapirer udstedt af residenter uden for euroområdet. Statistikkerne over nettotransaktioner i porteføljeinvesteringsaktiver for euroområdet opstilles ved at aggregere de indberettede nettotransaktioner i værdipapirer udstedt af residenter uden for euroområdet. Statistikker over nettotransaktioner i porteføljeinvesteringer på passivsiden for euroområdet opstilles ved at konsolidere nettotransaktionerne vedrørende de samlede nationale passiver og nettotransaktionerne vedrørende værdipapirer, der er udstedt og erhvervet af residenter i euroområdet.

Et tilsvarende krav til indberetning og opstillingsmetode for de aggregerede data gælder for kontiene for porteføljeinvesteringsindkomster.

Med henblik på udarbejdelse af en monetær opstilling for betalingsbalancen skal NCB’erne fremsende data, der er opdelt efter institutionel sektor. Sektorfordeling for den månedlige betalingsbalance omfatter:

— ved direkte investeringer: i) MFI’er (ekskl. centralbanker) og ii) andre sektorer

— ved porteføljeinvesteringsaktiver: i) monetære myndigheder, ii) MFI’er (ekskl. centralbanker) og iii) ikke-MFI’er

— ved andre investeringer: i) monetære myndigheder, ii) MFI’er (ekskl. centralbanker), iii) den offentlige sektor og iv) andre sektorer.

Med henblik på udarbejdelsen af en sektoropdelt betalingsbalance, så det er muligt at frembringe en monetær opstilling, skal NCB’erne, fra datoen fastsat i tabel 13 i bilag II til denne retningslinje, tilvejebringe data om nettotransaktioner i porteføljeinvesteringsværdipapirer udstedt af residenter i euroområdet, opdelt efter udstederens institutionelle sektor. Derudover skal porteføljeinvesteringerne på passivsiden opdeles efter udstederens indenlandske institutionelle sektor.

Statistikker over nettotransaktioner i porteføljeinvesteringer på passivsiden for euroområdet, opdelt efter sektor, opstilles herefter ved at konsolidere de respektive sektorers sammenlagte nationale nettopassiver og de tilsvarende nettotransaktioner i værdipapirer, der er udstedt og erhvervet af residenter i euroområdet.

Fra marts 2008 indsamler NCB'er (og andre kompetente nationale myndigheder, hvor dette er relevant) porteføljeinvesteringsdata for transaktioner vedrørende januar 2008 i henhold til en af de modeller, der er angivet i tabellen i bilag VI.

1.2. Kvartårlige betalingsbalancestatistikker

Formål

Formålet med den kvartårlige betalingsbalancestatistik for euroområdet er at fremlægge mere detaljeret information, der skal gøre det muligt at foretage en nærmere analyse af transaktionerne med udlandet. Denne statistik vil navnlig bidrage til opstillingen af euroområdets sektorkonti og finansielle konti og til den fælles offentliggørelse af betalingsbalancen for EU/euroområdet i samarbejde med Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (Eurostat).

Krav

Den kvartårlige betalingsbalancestatistik opstilles i videst muligt omfang i overensstemmelse med internationale standarder (jf. artikel 2, stk. 3, i denne retningslinje). Den krævede opdeling af den kvartårlige betalingsbalancestatistik fremgår af bilag II, tabel 2. Harmoniserede begreber og definitioner, der er anvendt i kapitalkontoen og den finansielle konto, er beskrevet i bilag III.

Opdelingen af de kvartårlige løbende poster svarer til den opdeling, der kræves for månedsopgørelsen. På kvartalsbasis er det dog nødvendigt med en mere detaljeret opdeling for indkomster.

I posten »andre investeringer« i den finansielle konto følger ECB kravene i henhold til Den Internationale Valutafonds (IMF) 5. Betalingsbalancemanual (i det følgende benævnt »BPM5«). Der er en forskel i opdelingsformen (dvs. med sektor som førsteprioritet). Denne sektoropdeling er imidlertid forenelig med opdelingen i BPM5, hvor instrumenter prioriteres højest. Som i BPM5 skelnes der mellem på den ene side valuta og indlån og på den anden side udlån og andre investeringer.

NCB’erne skal i den kvartårlige betalingsbalancestatistik sondre mellem transaktioner med deltagende medlemsstater og alle andre transaktioner med udlandet. Som for de månedlige data skal der for kvartårlige data inden for porteføljeinvesteringer sondres mellem transaktioner i værdipapirer, der er udstedt af residenter i euroområdet, og værdipapirer, der er udstedt af residenter uden for euroområdet. Statistikkerne over nettotransaktioner i porteføljeinvesteringsaktiver for euroområdet opstilles ved at aggregere de indberettede nettotransaktioner i værdipapirer udstedt af residenter uden for euroområdet. Nettotransaktioner i porteføljeinvesteringer på passivsiden for euroområdet opstilles ved at konsolidere nettotransaktionerne i de samlede nationale passiver og nettotransaktionerne i værdipapirer, der er udstedt og erhvervet af residenter i euroområdet.

Et tilsvarende krav til indberetning og opstillingsmetode for de aggregerede data gælder for porteføljeinvesteringsindkomst.

Ved direkte investeringer skal NCB’erne kvartårligt fremsende oplysninger om sektoropdelingen for MFI’er (ekskl. centralbanker) og ikke-MFI’er. Opdelingen efter institutionel sektor ved »porteføljeinvesteringer på aktivsiden« og »andre investeringer« følger IMF’s standardopbygning, herunder: i) monetære myndigheder, ii) MFI’er (ekskl. centralbanker), iii) den offentlige sektor og iv) andre sektorer.

Ved udarbejdelse af statistikker over euroområdets nettotransaktioner i porteføljeinvesteringer på passivsiden for residenter i euroområdet, bestemt efter udstedernes sektor, svarer kravene for de kvartårlige data til kravene for den månedlige betalingsbalance.

I betalingsbalancen for euroområdet kræves der kvartårlige data om investeringsindkomst med påløbne renter. I lighed med nationalregnskabssystemet henstiller BPM5, at renter registreres efter optjeningstidspunkt. Dette krav påvirker de løbende poster (investeringsindkomst) såvel som den finansielle konto.

2. Opgørelse af internationale valutareserver

Formål

Opgørelsen af internationale valutareserver er en månedlig opgørelse af reserveaktiverne, andre valutaaktiver og reserverelaterede passiver, der indehaves af NCB’er og ECB opstillet i overensstemmelse med det fælles IMF/BIS-format for internationale reserver og valutalikviditet (»IMF/Bank for International Settlements (BIS) template on International Reserves and Foreign Currency Liquidity«). Disse oplysninger supplerer de data vedrørende reserveaktiver, der indgår i euroområdets betalingsbalancestatistik og statistikken over kapitalbalancen over for udlandet.

Krav

Euroområdets reserveaktiver er yderst likvide, omsættelige og kreditværdige fordringer, der indehaves af ECB (»pooled reserves«) og af NCB’erne (»unpooled reserve assets«) over for residenter uden for euroområdet, og som er denomineret i fremmed valuta (dvs. i andre valutaer end euro), guld, reservestillinger i IMF og SDR. Disse kan omfatte positioner i finansielle derivater. Reserveaktiver opgøres på bruttobasis uden modregning af reserverelaterede passiver. Den opdeling af dataene, der kræves af NCB’erne, er vist i bilag II, tabel 3, afsnit I.A.

Eurosystemets aktiver i fremmed valuta, som ikke er i overensstemmelse med denne definition, nemlig i) fordringer på residenter i euroområdet og ii) fordringer på residenter uden for euroområdet, som ikke opfylder kriterierne vedrørende likviditet, omsættelighed og kreditværdighed, indgår som »andre valutaaktiver« i opgørelsen af internationale valutareserver (bilag II, tabel 3, afsnit I.B).

Fordringer i euro på residenter uden for euroområdet og saldi i fremmed valuta, der indehaves af staten i de deltagende medlemsstater, betragtes ikke som reserveaktiver; sådanne beløb opgøres som »andre investeringer«, hvis de repræsenterer fordringer på residenter uden for euroområdet.

Derudover skal information om forudbestemte og betingede nettotræk på kort sigt i Eurosystemet, der er forbundet med reserveaktiver og andre valutaaktiver i Eurosystemet, de såkaldte »reserverelaterede passiver«, indberettes i henhold til bilag II, tabel 3, afsnit II og IV.

3. Statistik over kapitalbalancen over for udlandet

Formål

Kapitalbalancen over for udlandet er en opgørelse over de udenlandske aktiver og passiver for euroområdet betragtet som helhed, til brug for analyse af pengepolitik og valutamarkederne. Den bidrager navnlig til vurderingen af medlemsstaternes eksterne sårbarhed og til overvågningen af udviklingen i den pengeholdende sektors beholdninger af likvide aktiver i udlandet. Denne statistiske information er nøglen til opstillingen af konti for udlandet i euroområdets kvartalsvise finansielle konti og kan også bidrage til opstillingen af betalingsbalancestrømme.

Krav

ECB stiller krav om kvartårlig og årlig statistik over kapitalbalancen over for udlandet vedrørende beholdninger ultimo perioden.

Dataene i kapitalbalancen over for udlandet opstilles i videst muligt omfang i overensstemmelse med internationale standarder (se artikel 2, stk. 3, i denne retningslinje). ECB opstiller kapitalbalancen over for udlandet for euroområdet som helhed. Opdelingen af statistikken for kapitalbalancen over for udlandet for euroområdet fremgår af bilag II, tabel 4.

Kapitalbalancen over for udlandet viser de finansielle beholdninger ved udgangen af referenceperioden, opgjort til priser pr. ultimo perioden. Ændringer i værdien af beholdninger kan skyldes følgende faktorer. For det første vil en del af ændringen i værdi i løbet af referenceperioden hidrøre fra de finansielle transaktioner, der har fundet sted, og som er blevet registreret i betalingsbalancen. For det andet vil en del af ændringerne i start- og slutpositionerne for en given periode skyldes ændringer i priserne på de viste finansielle aktiver og passiver. For det tredje vil ændringerne i valutakurserne i forhold til andre valutaer, hvor beholdninger er udtrykt i andre valutaer end den regningsenhed, der anvendes for kapitalbalancen over for udlandet, ligeledes påvirke disse beholdningers værdi. Endelig vil enhver anden ændring, som ikke skyldes ovennævnte faktorer, blive betragtet som hidrørende fra »øvrige korrektioner«.

En korrekt afstemning mellem de finansielle strømme og euroområdets beholdninger kræver ændringer i værdien på grund af pris, valutakursændringer og andre justeringer, som skal fremgå særskilt.

Kapitalbalancen over for udlandet skal, i videst muligt omfang, opgøres på samme måde som de kvartårlige betalingsbalancestrømme. Begreberne, definitionerne og opdelingerne er i overensstemmelse med dem, der anvendes for de kvartårlige betalingsbalancestrømme. Så vidt det er muligt, skal dataene om kapitalbalancen over for udlandet være i overensstemmelse med andre statistikker, såsom penge- og bankstatistikker, finansielle statuskonti og nationalregnskaber.

For så vidt angår de månedlige og kvartårlige betalingsbalancer skal NCB’erne i deres statistikker over kapitalbalancen over for udlandet sondre mellem beholdninger over for deltagende medlemsstater og alle andre eksterne positioner. I kontiene for porteføljeinvesteringer skal der sondres mellem værdipapirbeholdninger udstedt af residenter i euroområdet og residenter uden for euroområdet. Statistikkerne over nettoaktiver i porteføljeinvesteringer for euroområdet opstilles ved at aggregere de indberettede nettoaktiver i værdipapirer udstedt af residenter uden for euroområdet. Statistikker over nettopassiver i porteføljeinvesteringer for euroområdet opgøres ved at konsolidere de samlede nationale nettopassiver og nettobeholdninger i værdipapirer, der er udstedt og erhvervet af residenter i euroområdet.

NCB’erne skal forelægge kvartårlige og årlige beholdninger i henhold til samme sektoropdeling for »direkte investeringer«, »porteføljeinvesteringsaktiver« og »andre investeringer« som for kvartårlige betalingsbalancestrømme.

I forbindelse med ECB’s udarbejdelse af en sektoropdeling af euroområdets nettopassiver i porteføljeinvesteringer er kravene til NCB’erne vedrørende dataene om kapitalbalancen over for udlandet de samme som for betalingsbalancestrømme, i henhold til bestemmelserne i artikel 2, stk. 6, i denne retningslinje.

Porteføljeinvesteringsaktiver og -passiver i kapitalbalancen over for udlandet opstilles alene på baggrund af beholdningsdata.

Fra ultimo marts 2008 indsamler NCB'erne (og andre kompetente nationale statistiske myndigheder, hvor dette er relevant), som et minimum, kvartårlige porteføljeinvesteringsbeholdninger af aktiver og passiver, værdipapir for værdipapir, i henhold til en af de modeller, der er opstillet i tabellen i bilag VI.









BILAG II

OBLIGATORISKE OPDELINGER

TABEL 1







Månedlige nationale bidrag til betalingsbalancen for euroområdet (1) Kredit Debet Netto I. Løbende poster Varer extra extra extra Tjenesteydelser extra extra extra Løn og formueindkomst Lønninger til ansatte extra extra extra Kapitalindkomst — direkte investeringer extra extra extra — porteføljeinvesteringer extra national — andre investeringer extra extra extra Løbende overførsler extra extra extra II. Kapitalkonto extra extra extra Nettoaktiver Nettopassiver Netto III. Finansiel konto Direkte investeringer extra I udlandet extra — Egenkapital extra i) MFI'er (ekskl. centralbanker) extra ii) Andre sektorer extra — Reinvesteret indtjening extra i) MFI'er (ekskl. centralbanker) extra ii) Andre sektorer extra — Anden kapital extra i) MFI'er (ekskl. centralbanker) extra ii) Andre sektorer extra I den rapporterende økonomi extra — Egenkapital extra i) MFI'er (ekskl. centralbanker) extra ii) Andre sektorer extra — Reinvesteret indtjening extra i) MFI'er (ekskl. centralbanker) extra ii) Andre sektorer extra — Anden kapital extra i) MFI'er (ekskl. centralbanker) extra ii) Andre sektorer extra Porteføljeinvesteringer (2) extra/intra national Værdipapirer i form af aktier extra/intra national i) Monetære myndigheder extra/intra — ii) MFI'er (ekskl. centralbanker) extra/intra national iii) Ikke-MFI'er extra/intra national Gældsinstrumenter extra/intra national — Obligationer og statsgældsbeviser extra/intra national i) Monetære myndigheder extra/intra — ii) MFI'er (ekskl. centralbanker) extra/intra national iii) Ikke-MFI'er extra/intra national — Pengemarkedsinstrumenter extra/intra national i) Monetære myndigheder extra/intra — ii) MFI'er (ekskl. centralbanker) extra/intra national iii) Ikke-MFI'er extra/intra national Finansielle derivater national Andre investeringer extra extra extra Monetære myndigheder extra extra Offentlig forvaltning og service extra extra heraf: Sedler og indskud extra MFI'er (ekskl. centralbanker) extra extra — Langfristede extra extra — Kortfristede extra extra Andre sektorer extra extra heraf: Sedler og indskud extra Reserveaktiver extra (1) »extra« betyder transaktioner med residenter uden for euroområdet (for porteføljeinvesteringsaktiver og relateret indkomst henviser »extra« til udsteders hjemsted). »intra« betyder transaktioner mellem forskellige medlemsstater i euroområdet. »national« betyder alle grænseoverskridende transaktioner udført af residenter i en deltagende medlemsstat (anvendes kun i forbindelse med passiver for porteføljeinvesteringskonti og nettobalancen for finansielle derivater). (2) Sektoropdeling baseret på: i) indehavere i euroområdet af extra-euroområde-porteføljeinvesteringsaktiver, og ii) udstedere i euroområdet af intra-euroområde-porteføljeinvesteringsaktiver og -porteføljeinvesteringspassiver.

▼M1

TABEL 2







Kvartårlige nationale bidrag til euroområdets kapitalbalance over for udlandet (1) Kredit Debet Netto I. De løbende poster A. Varer extra extra extra B. Service extra extra extra C. Løn 1. Lønninger til ansatte extra extra extra 2. Investeringsindkomst 2.1. Direkte investeringer extra extra extra 2.1.1. Indkomst af ejerandelsbeviser extra extra extra 2.1.1.1. Udbytter og udbetalt overskud extra extra extra 2.1.1.2. Geninvesterede indtægter og ikke-udbetalt overskud extra extra extra 2.1.2. Indkomst af gældsbeviser (renter) extra extra extra 2.2. Porteføljeinvesteringer extra national 2.2.1. Indkomst af ejerandelsbeviser extra national 2.2.2. Indkomst af gældsbeviser (renter) extra national 2.2.2.1. Obligationer og andre gældspapirer extra national 2.2.2.2. Pengemarkedsinstrumenter extra national 2.3. Andre investeringer extra extra extra 2.3.1. Rente ifølge BPM5 (ikke justeret for FISIM (2)) extra extra extra 2.3.2. Indkomst henført til forsikringstagere extra extra extra 2.3.3. Andre extra extra extra Memorandumposter: 1. Investeringsindkomst — rente i henhold til SNA93 (3) (justeret for FISIM) extra 2. Værdien af FISIM extra extra extra 3. Investeringsindkomst — rente i henhold til BPM5 (ikke justeret for FISIM) extra 4. Formueindkomst — undtagen renter extra D. Løbende overførsler extra extra extra 1. Offentlig forvaltning og service extra extra extra 1.1. Produktskatter extra extra extra 1.2. Andre produktionsskatter extra extra extra 1.3. Produktsubsidier extra extra extra 1.4. Andre produktionssubsidier extra extra extra 1.5. Indkomst- og formueskatter mv. extra extra extra 1.6. Bidrag til sociale ordninger extra extra extra 1.7. Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier extra extra extra 1.8. Andre løbende overførsler inden for den offentlige forvaltning og service extra extra extra 2. Andre sektorer extra extra extra 2.1. Arbejdstageres pengeforsendelser extra extra extra 2.2. Andre overførsler extra extra extra 2.2.1. Produktskatter extra extra extra 2.2.2. Andre produktionsskatter extra extra extra 2.2.3. Produktsubsidier extra extra extra 2.2.4. Andre produktionssubsidier extra extra extra 2.2.5. Indkomst- og formueskatter mv. extra extra extra 2.2.6. Bidrag til sociale ordninger extra extra extra 2.2.7. Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier extra extra extra 2.2.8. Skadesforsikringspræmier, netto extra extra extra 2.2.9. Skadesforsikringserstatninger extra extra extra 2.2.10. Andre løbende overførsler fra andre sektorer, ikke omfattet andetsteds extra extra extra 2.2.11. Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver extra extra extra II. Kapitalposter extra extra extra A. Kapitaloverførelser extra extra extra 1. Kapitalskatter extra extra extra 2. Investeringstilskud og andre kapitaloverførsler extra extra extra B. Anskaffelser/afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver extra extra extra Nettoaktiver Nettopassiver Netto III. Finansiel konto 1. Direkte investeringer extra 1.1. I udlandet extra 1.1.1. Ejerkapital extra 1.1.1.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.1.1.2. Andre sektorer extra 1.1.2. Reinvesteret indtjening extra 1.1.2.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.1.2.2. Andre sektorer extra 1.1.3. Anden kapital extra 1.1.3.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.1.3.2. Andre sektorer extra 1.2. I det rapporterende land extra 1.2.1. Ejerkapital extra 1.2.1.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.2.1.2. Andre sektorer extra 1.2.2. Reinvesteret indtjening extra 1.2.2.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.2.2.2. Andre sektorer extra 1.2.3. Anden kapital extra 1.2.3.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.2.3.2. Andre sektorer extra 2. Porteføljeinvesteringer extra/intra national 2.1. Værdipapier i form af ejerandelsbeviser extra/intra national heraf: andele udstedt af investeringsforeninger og af pengemarkedsforeninger: extra/intra national i) som indehaves af monetære myndigheder extra ii) som indehaves af offentlig forvaltning og service extra iii) som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra iv) som indehaves af andre sektorer extra 2.1.1. Som indehaves af monetære myndigheder extra 2.1.2. Som indehaves af offentlig forvaltning og service extra 2.1.3. Udstedt af MFI’er (ekskl. centralbanker) intra national 2.1.4. Som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 2.1.5. Udstedt af andre sektorer intra national 2.1.6. Som indehaves af andre sektorer extra 2.2. Gældsinstrumenter extra/intra national 2.2.1. Obligationer og andre gældspapirer extra/intra national 2.2.1.1. Udstedt af monetære myndigheder intra national 2.2.1.2. Som indehaves af monetære myndigheder extra 2.2.1.3. Udstedt af offentlig forvaltning og service intra national 2.2.1.4. Som indehaves af offentlig forvaltning og service extra 2.2.1.5. Udstedt af MFI’er (ekskl. centralbanker) intra national 2.2.1.6. Som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 2.2.1.7. Udstedt af andre sektorer intra national 2.2.1.8. Som indehaves af andre sektorer extra 2.2.2. Pengemarkedsinstrumenter extra/intra national 2.2.2.1. Udstedt af monetære myndigheder intra national 2.2.2.2. Som indehaves af monetære myndigheder extra 2.2.2.3. Udstedt af offentlig forvaltning og service intra national 2.2.2.4. Som indehaves af offentlig forvaltning og service extra 2.2.2.5. Udstedt af MFI’er (ekskl. centralbanker) intra national 2.2.2.6. Som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 2.2.2.7. Udstedt af andre sektorer intra national 2.2.2.8. Som indehaves af andre sektorer extra 3. Finansielle derivater national 3.1. Monetære myndigheder national 3.2. Offentlig forvaltning og service national 3.3. MFI’er (ekskl. centralbanker) national 3.4. Andre sektorer national 4. Andre investeringer extra extra extra 4.1. Monetære myndigheder extra extra 4.1.1. Lån/sedler og mønt og indlån extra extra 4.1.2. Andre aktiver/passiver extra extra 4.2. Offentlig forvaltning og service extra extra 4.2.1. Handelskreditter extra extra 4.2.2. Lån/sedler og mønt og indskud extra extra 4.2.2.1. Udlån extra 4.2.2.2. Valuta og indskud extra 4.2.3. Andre aktiver/passiver extra extra 4.3. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra extra 4.3.1. Lån/sedler og mønt og indskud extra extra 4.3.2. Andre aktiver/passiver extra extra 4.4. Andre sektorer extra extra 4.4.1. Handelskreditter extra extra 4.4.2. Lån/sedler og mønt og indskud extra extra 4.4.2.1. Udlån extra 4.4.2.2. Valuta og indskud extra 4.4.3. Andre aktiver/passiver extra extra 5. Reserveaktiver extra 5.1. Monetært guld extra 5.2. Særlige trækningsrettigheder extra 5.3. Reservestilling i IMF extra 5.4. Fremmed valuta extra 5.4.1. Valuta og indskud extra 5.4.1.1. Monetære myndigheder og BIS extra 5.4.1.2. Som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 5.4.2. Værdipapirer extra 5.4.2.1. Aktier extra 5.4.2.2. Obligationer og andre gældspapirer extra 5.4.2.3. Pengemarkedsinstrumenter extra 5.4.3. Finansielle derivater extra 5.5. Andre tilgodehavender extra (1) »extra«: betyder transaktioner med residenter uden for euroområdet (for porteføljeinvesteringsaktiver og relateret indkomst henviser »extra« til udstederens hjemsted) »intra«: betyder transaktioner mellem forskellige medlemsstater i euroområdet »national«: betyder alle grænseoverskridende transaktioner udført af residenter i en deltagende medlemsstat (anvendes kun i forbindelse med passiver for porteføljeinvesteringskonti og nettobalancen for finansielle derivater). (2) Indirekte målte finansielle formidlingstjenester. (3) Nationalregnskabssystemet 1993.

▼B

TABEL 3

Månedlig opgørelse over eurosystemets internationale valutareserver; euroområdets reserverelaterede passiver

I. Officielle reserveaktiver og andre valutaaktiver (omtrentlig markedsværdi)

A. Officielle reserveaktiver 1) Valutareserver (i konvertibel fremmed valuta) a) værdipapirer, for hvilke: — udstederen har hovedsæde i euroområdet b) samlet beholdning af sedler samt indskud hos i) andre NCB’er, Bank of International Settlements (BIS) og IMF ii) banker med hovedsæde i euroområdet og beliggende i udlandet iii) banker med hovedsæde og beliggende uden for euroområdet 2) IMF-reservestillinger 3) SDR 4) Guld (inkl. deponeringer af guld og guld-swaps) 5) Andre reserveaktiver a) finansielle derivater b) udlån til ikke-residenter, der ikke er banker c) øvrige

B. Andre valutaaktiver a) værdipapirer, der ikke indgår i officielle reserveaktiver b) indskud, der ikke indgår i officielle reserveaktiver c) udlån, der ikke indgår i officielle reserveaktiver d) finansielle derivater, der ikke indgår i officielle reserveaktiver e) guld, der ikke indgår i officielle reserveaktiver f) øvrige

II. Forudbestemte nettotræk på kort sigt på valutaaktiver (nominel værdi)







Opdelt efter løbetid (restløbetid, hvor det er relevant) I alt Op til 1 måned Over 1 måned og op til 3 måneder Over 3 måneder og op til 1 år 1. Lån, værdipapirer og indskud i fremmed valuta



— udbetalinger (–) Hovedstol Renter — indbetalinger (+) Hovedstol Renter 2. Aggregerede korte og lange positioner i forwards og futures i udenlandsk valuta over for indenlandsk valuta (herunder forward legs af valuta-swaps) a) Korte positioner (–) b) Lange positioner (+) 3. Øvrige (specificeres) — udbetalinger i forbindelse med repoer (–) — indbetalinger i forbindelse med reverse-repoer (+) — handelskreditter (–) — handelskreditter (+) — andre udbetalinger (–) — andre indbetalinger (+)

III. Betingede nettotræk på kort sigt på valutaaktiver (nominel værdi)







Opdelt efter løbetid (restløbetid, hvor det er relevant) I alt Op til 1 måned Over 1 måned og op til 3 måneder Over 3 måneder og op til 1 år 1. Eventualforpligtelser i fremmed valuta a) Sikkerhedsstillelse på gæld, der forfalder inden for 1 år b) Andre eventualforpligtelser 2. Værdipapirer i fremmed valuta, der udstedes med indbyggede optioner (obligationer, der kan kræves førtidsindfriet på forud aftalte vilkår) 3.1. Uudnyttede, ubetingede kreditrammer (»credit lines«) givet af: a) andre nationale monetære myndigheder, BIS, IMF og andre internationale organisationer — andre nationale monetære myndigheder (+) — BIS (+) — IMF (+) b) banker og andre finansielle institutioner med hovedsæde i det rapporterende land (+) c) banker og andre finansielle institutioner med hovedsæde uden for det rapporterende land (+) 3.2. Uudnyttede, ubetingede kreditrammer (»credit lines«) givet til: a) andre nationale monetære myndigheder, BIS, IMF og andre internationale organisationer — andre nationale monetære myndigheder (–) — BIS (–) — IMF (–) b) banker og andre finansielle institutioner med hovedsæde i det rapporterende land c) banker og andre finansielle institutioner med hovedsæde uden for det rapporterende land (–) 4. Aggregerede korte og lange positioner af optioner i fremmed valuta over for den indenlandske valuta a) Korte positioner i) Købte put-optioner ii) Solgte call-optioner b) Lange positioner i) Købte call-optioner ii) Solgte put-optioner PROMEMORIA: »In-the-money«-optioner 1) Til aktuelle valutakurser a) Kort position b) Lang position 2) + 5 % (5 % depreciering) a) Kort position b) Lang position 3) – 5 % (5 % appreciering) a) Kort position b) Lang position 4) + 10 % (10 % depreciering) a) Kort position b) Lang position 5) – 10 % (10 % appreciering) a) Kort position b) Lang position 6) Øvrige (specificeres) a) Kort position b) Lang position

IV. Memorandumposter

1) Indberettes med standardintervaller og -tidsfrister: a) kortfristet gæld i national valuta indekseret til valutakurser b) finansielle instrumenter i fremmed valuta og afviklet på anden vis (f.eks. i national valuta) — terminsforretninger, som ikke kan leveres — i) korte positioner ii) lange positioner — andre instrumenter c) pantsatte eller forpligtede aktiver — inkluderet i reserveaktiver — inkluderet i andre valutaaktiver d) værdipapirer udlånt eller anvendt i repoforretninger — udlånt eller anvendt i repoforretninger og medtaget i afsnit I — udlånt eller anvendt i repoforretninger, men ikke medtaget i afsnit I — lånt eller erhvervet og medtaget i afsnit I — lånt eller erhvervet, men ikke medtaget i afsnit I e) finansielle derivater (netto, værdiansat til markedsværdi) — terminsforretninger — futuros — swaps — optioner — øvrige f) derivater (terminsforretninger, futures eller optionskontrakter) med en restløbetid på mere end 1 år, som er genstand for marginbetalinger — aggregerede korte og lange positioner i terminsforretninger og futures i fremmed valuta over for national valuta (herunder »forward leg« af valuta-swaps) — i) korte positioner ii) lange positioner — aggregerede korte og lange positioner af optioner i fremmed valuta over for den nationale valuta — i) korte positioner — købte put-optioner — solgte call-optioner ii) lange positioner — købte call-optioner — solgte put-optioner

2) Indberettes mindre hyppigt (f.eks. én gang årligt) a) valutasammensætning af reserver (efter valutagrupper) — valutaer i SDR-kurven — valutaer uden for SDR-kurven

▼M1

TABEL 4







Kvartalsvise nationale bidrag til euroområdets kapitalbalance over for udlandet (1) Aktiver Passiver Netto I. Direkte investeringer extra 1.1. I udlandet extra 1.1.1. Egenkapital og reinvesteret indtjening extra 1.1.1.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.1.1.2. Andre sektorer extra 1.1.2. Anden kapital extra 1.1.2.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.1.2.2. Andre sektorer extra 1.2. I den rapporterende økonomi extra 1.2.1. Egenkapital og reinvesteret indtjening extra 1.2.1.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.2.1.2. Andre sektorer extra 1.2.2. Anden kapital extra 1.2.2.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.2.2.2. Andre sektorer extra II. Porteføljeinvesteringer national 2.1. Værdipapirer i form af ejerandelsbeviser extra/intra national heraf: investeringsforeninger og andele udstedt af pengemarkedsforeninger: extra/intra national i) som indehaves af monetære myndigheder extra ii) som indehaves af offentlig forvaltning og service extra iii) som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra iv) som indehaves af andre sektorer extra 2.1.1. Som indehaves af monetære myndigheder extra 2.1.2. Som indehaves af offentlig forvaltning og service extra 2.1.3. Udstedt af MFI’er (ekskl. centralbanker) intra national 2.1.4. Som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 2.1.5. Udstedt af andre sektorer intra national 2.1.6. Som indehaves af andre sektorer extra 2.2. Gældsinstrumenter extra/intra national 2.2.1. Obligationer og andre gældspapirer extra/intra national 2.2.1.1. Udstedt af monetære myndigheder intra national 2.2.1.2. Som indehaves af monetære myndigheder extra 2.2.1.3. Udstedt af offentlig forvaltning og service intra national 2.2.1.4. Som indehaves af offentlig forvaltning og service extra 2.2.1.5. Udstedt af MFI’er (ekskl. centralbanker) intra national 2.2.1.6. Som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 2.2.1.7. Udstedt af andre sektorer intra national 2.2.1.8. Som indehaves af andre sektorer extra 2.2.2. Pengemarkedsinstrumenter extra/intra national 2.2.2.1. Udstedt af monetære myndigheder intra national 2.2.2.2. Som indehaves af monetære myndigheder extra 2.2.2.3. Udstedt af offentlig forvaltning og service intra national 2.2.2.4. Som indehaves af offentlig forvaltning og service extra 2.2.2.5. Udstedt af MFI’er (ekskl. centralbanker) intra national 2.2.2.6. Som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 2.2.2.7. Udstedt af andre sektorer intra national 2.2.2.8. Som indehaves af andre sektorer extra III. Afledte instrumenter extra extra extra 3.1. Monetære myndigheder extra extra extra 3.2. Offentlig forvaltning og service extra extra extra 3.3. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra extra extra 3.4. Andre sektorer extra extra extra IV. Andre investeringer extra extra extra 4.1. Monetære myndigheder extra extra 4.1.1. Lån/sedler og mønt og indlån extra extra 4.1.2. Andre aktiver/passiver extra extra 4.2. Offentlig forvaltning og service extra extra 4.2.1. Handelskreditter extra extra 4.2.2. Lån/sedler og mønt og indlån extra extra 4.2.2.1. Udlån extra 4.2.2.2. Valuta og indlån extra 4.2.3. Andre aktiver/passiver extra extra 4.3. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra extra 4.3.1. Lån/sedler og mønt og indlån extra extra 4.3.2. Andre aktiver/passiver extra extra 4.4. Andre sektorer extra extra 4.4.1. Handelskreditter extra extra 4.4.2. Lån/sedler og mønt og indlån extra extra 4.4.2.1. Udlån extra 4.4.2.2. Valuta og indlån extra 4.4.3. Andre aktiver/passiver extra extra V. Reserveaktiver extra 5.1. Monetært guld extra 5.2. Særlige trækningsrettigheder extra 5.3. Reservestilling i IMF extra 5.4. Fremmed valuta extra 5.4.1. Valuta og indlån extra 5.4.1.1. Monetære myndigheder og BIS extra 5.4.1.2. Som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 5.4.2. Værdipapirer extra 5.4.2.1. Ejerandelsbeviser extra 5.4.2.2. Obligationer og andre gældspapirer extra 5.4.2.3. Pengemarkedsinstrumenter extra 5.4.3. Afledte instrumenter extra 5.5. Andre tilgodehavender extra (1) »extra«: betyder positioner over for residenter uden for euroområdet (i forbindelse med porteføljeinvesteringsaktiver henvises der til udstederens hjemsted) »intra«: betyder grænseoverskridende positioner mellem landene inden for euroområdet »national«: betyder samtlige grænseoverskridende positioner foretaget af residenter i en deltagende medlemsstat (anvendes kun i forbindelse med passiver i posten for porteføljeinvesteringer).

TABEL 5







Årlige nationale bidrag til euroområdets kapitalbalance over for udlandet (1) Aktiver Passiver Netto I. Direkte investeringer extra 1.1. I udlandet extra 1.1.1. Egenkapital og reinvesteret indtjening extra 1.1.1.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.1.1.2. Andre sektorer extra heraf: 1.1.1.A Aktiebeholdninger i udenlandske børsnoterede selskaber (markedsværdi) extra 1.1.1.B Aktiebeholdninger i udenlandske ikke-børsnoterede selskaber (bogført værdi) extra Memorandumpost: — Aktiebeholdninger i udenlandske børsnoterede selskaber (bogført værdi) extra 1.1.2. Anden kapital extra 1.1.2.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.1.2.2. Andre sektorer extra 1.2. I den rapporterende økonomi extra 1.2.1. Egenkapital og reinvesteret indtjening extra 1.2.1.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.2.1.2. Andre sektorer extra heraf: 1.2.1.A Aktiebeholdninger i børsnoterede selskaber i euroområdet (markedsværdi) extra 1.2.1.B Aktiebeholdninger i ikke-børsnoterede selskaber i euroområdet (bogført værdi) extra Memorandumpost: — Aktiebeholdninger i børsnoterede selskaber i euroområdet (bogført værdi) extra 1.2.2. Anden kapital extra 1.2.2.1. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 1.2.2.2. Andre sektorer extra II. Porteføljeinvesteringer national 2.1. Værdipapirer i form af ejerandelsbeviser extra/intra national heraf: investeringsforeninger og andele udstedt af pengemarkedsforeninger: extra/intra national i) som indehaves af monetære myndigheder extra ii) som indehaves af offentlig forvaltning og service extra iii) som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra iv) som indehaves af andre sektorer extra 2.1.1. Som indehaves af monetære myndigheder extra 2.1.2. Som indehaves af offentlig forvaltning og service extra 2.1.3. Udstedt af MFI’er (ekskl. centralbanker) intra national 2.1.4. Som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 2.1.5. Udstedt af andre sektorer intra national 2.1.6. Som indehaves af andre sektorer extra 2.2. Gældsinstrumenter extra/intra national 2.2.1. Obligationer og andre gældspapirer extra/intra national 2.2.1.1. Udstedt af monetære myndigheder intra national 2.2.1.2. Som indehaves af monetære myndigheder extra 2.2.1.3. Udstedt af offentlig forvaltning og service intra national 2.2.1.4. Som indehaves af offentlig forvaltning og service extra 2.2.1.5. Udstedt af MFI’er (ekskl. centralbanker) intra national 2.2.1.6. Som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 2.2.1.7. Udstedt af andre sektorer intra national 2.2.1.8. Som indehaves af andre sektorer extra 2.2.2. Pengemarkedsinstrumenter extra/intra national 2.2.2.1. Udstedt af monetære myndigheder intra national 2.2.2.2. Som indehaves af monetære myndigheder extra 2.2.2.3. Udstedt af offentlig forvaltning og service intra national 2.2.2.4. Som indehaves af offentlig forvaltning og service extra 2.2.2.5. Udstedt af MFI’er (ekskl. centralbanker) intra national 2.2.2.6. Som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 2.2.2.7. Udstedt af andre sektorer intra national 2.2.2.8. Som indehaves af andre sektorer extra III. Finansielle derivater extra extra extra 3.1. Monetære myndigheder extra extra extra 3.2. Offentlig forvaltning og service extra extra extra 3.3. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra extra extra 3.4. Andre sektorer extra extra extra IV. Andre investeringer extra extra extra 4.1. Monetære myndigheder extra extra 4.1.1. Lån/sedler og mønt og indlån extra extra 4.1.2. Andre aktiver/passiver extra extra 4.2. Offentlig forvaltning og service extra extra 4.2.1. Handelskreditter extra extra 4.2.2. Lån/sedler og mønt og indlån extra extra 4.2.2.1. Udlån extra 4.2.2.2. Valuta og indlån extra 4.2.3. Andre aktiver/passiver extra extra 4.3. MFI’er (ekskl. centralbanker) extra extra 4.3.1. Lån/sedler og mønt og indlån extra extra 4.3.2. Andre aktiver/passiver extra extra 4.4. Andre sektorer extra extra 4.4.1. Handelskreditter extra extra 4.4.2. Lån/sedler og mønt og indlån extra extra 4.4.2.1. Udlån extra 4.4.2.2. Valuta og indlån extra 4.4.3. Andre aktiver/passiver extra extra V. Reserveaktiver extra 5.1. Monetært guld extra 5.2. Særlige trækningsrettigheder extra 5.3. Reservestilling i IMF extra 5.4. Fremmed valuta extra 5.4.1. Valuta og indlån extra 5.4.1.1. Monetære myndigheder og BIS extra 5.4.1.2. Som indehaves af MFI’er (ekskl. centralbanker) extra 5.4.2. Værdipapirer extra 5.4.2.1. Aktier extra 5.4.2.2. Obligationer og andre gældspapirer extra 5.4.2.3. Pengemarkedsinstrumenter extra 5.4.3. Afledte instrumenter extra 5.5. Andre tilgodehavender extra (1) »extra«: betyder positioner over for residenter uden for euroområdet (i forbindelse med porteføljeinvesteringsaktiver henvises der til udstederens hjemsted) »intra«: betyder grænseoverskridende positioner mellem landene inden for euroområdet »national«: betyder samtlige grænseoverskridende positioner foretaget af residenter i en deltagende medlemsstat (anvendes kun i forbindelse med passiver i posten for porteføljeinvesteringer).

▼B

TABEL 6

Statistik over gældsinstrumenter til analyse af euroens internationale rolle som investeringsvaluta (3)







Transaktioner i første/anden halvdel af året Aktiver Passiver Euro Gældsinstrumenter extra/intra national — Obligationer og statsgældsbeviser extra/intra national — Pengemarkedsinstrumenter extra/intra national Positioner ultimo juni/ultimo december Aktiver Passiver Gældsinstrumenter extra/intra national — Obligationer og statsgældsbeviser extra/intra national — Pengemarkedsinstrumenter extra/intra national







Transaktioner i første/anden halvdel af året Aktiver Passiver US-Dollar Gældsinstrumenter extra/intra national — Obligationer og statsgældsbeviser extra/intra national — Pengemarkedsinstrumenter extra/intra national Positioner ultimo juni/ultimo december Aktiver Passiver Gældsinstrumenter extra/intra national — Obligationer og statsgældsbeviser extra/intra national — Pengemarkedsinstrumenter extra/intra national







Transaktioner i første/anden halvdel af året Aktiver Passiver Andre valutaer Gældsinstrumenter extra/intra national — Obligationer og statsgældsbeviser extra/intra national — Pengemarkedsinstrumenter extra/intra national Positioner ultimo juni/ultimo december Aktiver Passiver Gældsinstrumenter extra/intra national — Obligationer og statsgældsbeviser extra/intra national — Pengemarkedsinstrumenter extra/intra national

»extra« betyder transaktioner/positioner over for residenter uden for euroområdet (i forbindelse med porteføljeinvesteringsaktiver og relateret indkomst henviser »extra« til udstederens hjemsted).

»intra« betyder transaktioner/positioner mellem forskellige medlemsstater i euroområdet.

»national« betyder samtlige grænseoverskridende transaktioner/positioner for residenter i en deltagende medlemsstat (anvendes kun i forbindelse med passiver for porteføljeinvesteringer og nettobalancen for finansielle derivater).

TABEL 7







Kvartårlige nationale bidrag til betalingsbalancen for euroområdet opdelt geografisk (1) Kredit Debet Netto I. Løbende poster Varer Trin 3 Trin 3 Trin 3 Tjenesteydelser Trin 3 Trin 3 Trin 3 Løn og formueindkomst Lønninger til ansatte Trin 3 Trin 3 Trin 3 Kapitalindkomst — Direkte investeringer Trin 3 Trin 3 Trin 3 — Porteføljeinvesteringer Trin 3 — Andre investeringer Trin 3 Trin 3 Trin 3 Løbende overførsler Trin 3 Trin 3 Trin 3 II. Kapitalkonto Trin 3 Trin 3 Trin 3 Nettoaktiver Nettopassiver Netto III. Finansiel konto Direkte investeringer Trin 3 I udlandet Trin 3 — Egenkapital Trin 3 — Reinvesteret indtjening Trin 3 — Anden kapital Trin 3 I den rapporterende økonomi Trin 3 — Egenkapital Trin 3 — Reinvesteret indtjening Trin 3 — Anden kapital Trin 3 Porteføljeinvesteringer Trin 3 Værdipapirer i form af aktier Trin 3 Gældsinstrumenter Trin 3 — Obligationer og statsgældsbeviser Trin 3 — Pengemarkedsinstrumenter Trin 3 Finansielle derivater Andre investeringer Trin 3 Trin 3 Trin 3 i) Monetære myndigheder Trin 3 Trin 3 ii) Offentlig forvaltning og service Trin 3 Trin 3 — Handelskreditter Trin 3 Trin 3 — Udlån/sedler og indskud Trin 3 Trin 3 — Udlån Trin 3 — Sedler og indskud Trin 3 — Andre aktiver/passiver Trin 3 Trin 3 iii) MFI'er (ekskl. centralbanker) Trin 3 Trin 3 iv) Andre sektorer Trin 3 Trin 3 — Handelskreditter Trin 3 Trin 3 — Udlån/sedler og indskud Trin 3 Trin 3 — Udlån Trin 3 — Sedler og indskud Trin 3 — Andre aktiver/passiver Trin 3 Trin 3 Reserveaktiver (1) Trin 3 henviser til den geografiske opdeling som vist i tabel 9.

TABEL 8







Årlige nationale bidrag til euroområdets kapitalbalance over for udlandet opdelt geografisk (1) Aktiver Passiver Netto I. Direkte investeringer I udlandet Trin 3 — Egenkapital og reinvesteret indtjening Trin 3 — Anden kapital Trin 3 I den rapporterende økonomi Trin 3 — Egenkapital og geninvesteret indtjening Trin 3 — Anden kapital Trin 3 II. Porteføljeinvesteringer Værdipapirer i form af aktier Trin 3 Gældsinstrumenter Trin 3 — Obligationer og statsgældsbeviser Trin 3 — Pengemarkedsinstrumenter Trin 3 III. Finansielle derivater IV. Andre investeringer Trin 3 Trin 3 Trin 3 i) Monetære myndigheder Trin 3 Trin 3 ii) Offentlig forvaltning og service Trin 3 Trin 3 — Handelskreditter Trin 3 — Udlån/sedler og indskud Trin 3 — Udlån Trin 3 — Sedler og indskud Trin 3 — Andre aktiver/passiver Trin 3 Trin 3 iii) MFI'er (ekskl. centralbanker) Trin 3 Trin 3 iv) Andre sektorer Trin 3 Trin 3 — Handelskreditter Trin 3 — Udlån/sedler og indskud Trin 3 — Udlån Trin 3 — Sedler og indskud Trin 3 — Andre aktiver/passiver Trin 3 V. Reserveaktiver (1) Trin 3 henviser til den geografiske opdeling som vist i tabel 9.

▼M1

TABEL 9

ECB’s geografiske opdeling for kvartalsvise betalingsbalancestrømme og årlige data over kapitalbalancen over for udlandet

Danmark

Sverige

Det Forenede Kongerige

EU-medlemsstater uden for euroområdet og undtagen Danmark, Sverige og Det Forenede Kongerige ( 5

Schweiz

Canada

USA

Japan

Offshore-centre ( 7 heraf: Hong Kong

Internationale organisationer eksklusive EU-institutionerne ( 8

Brasilien

Kina

Indien

Den Russiske Føderation

▼B

TABEL 10

Territorier, der udgør en del af en medlemsstat i euroområdet, eller lande, der er associeret med en medlemsstat i euroområdet

Territorier, der er en del af euroområdet: — Helgoland: Tyskland — De Kanariske Øer, Ceuta og Melilla: Spanien — Monaco, Guyana, Guadeloupe, Martinique, Réunion, Saint Pierre, Miquelon og Mayotte: Frankrig — Madeira, Azorerne: Portugal — Ålandsøerne: Finland.

Territorier, der er associeret med medlemsstater i euroområdet, som skal inkluderes i udlandet: — Büsingen (ikke Tyskland) — Andorra (hverken Spanien eller Frankrig) — De Nederlandske Antiller og Aruba (ikke Nederlandene) — Fransk Polynesien, Ny Kaledonien og Wallis- og Futunaøerne (ikke Frankrig) — San Marino og Vatikanstaten (ikke Italien).

TABEL 11







Liste over offshore-centre i ECB’s geografiske opdeling for kvartalsvise betalingsbalancestrømme og årlige data for kapitalbalancen over for udlandet ISO-koder Eurostat + OECD Offshore-centre AD Andorra AG Antigua og Barbuda AI Anguilla AN Nederlandske Antiller BB Barbados BH Bahrain BM Bermuda BS Bahamas BZ Belize CK Cookøerne DM Dominica GD Grenada GG Guernsey GI Gibraltar HK Hongkong IM Isle of Man JE Jersey JM Jamaica KN Saint Kitts and Nevis KY Caymanøerne LB Libanon LC Saint Lucia LI Liechtenstein LR Liberia MH Marshalløerne MS Montserrat MV Maldiverne NR Nauru NU Niue PA Panama PH Filippinerne SG Singapore TC Turks- og Caicosøerne VC Saint Vincent og Grenadinerne VG Britiske Jomfruøer VI Amerikanske Jomfruøer VU Vanuatu WS Samoa

TABEL 12

Liste over internationale organisationer ( 9 ) i ECB’s geografiske opdeling af kvartalsvise betalingsbalancestrømme og årlige data for kapitalbalancen over for udlandet

1. EU-institutioner

1.1. Større EU-institutioner, -organer og -organismer (ekskl. ECB)

EIB (Den Europæiske Investeringsbank)

Europa-Kommissionen

EUF (Den Europæiske Udviklingsfond)

EIF (Den Europæiske Investeringsfond)

1.2. Andre EU-institutioner, -organer og -organismer, der er dækket af det almindelige budget

Europa-Parlamentet

Rådet for Den Europæiske Union

De Europæiske Fællesskabers Domstol

Revisionsretten

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

Regionsudvalget

Andre EU-institutioner, -organer og organismer

2. Internationale organisationer

2.1. Internationale monetære organisationer

IMF (Den Internationale Valutafond)

BIS (Den Internationale Betalingsbank)

2.2. Internationale ikke-monetære organisationer

2.2.1. Større organisationer inden for De Forenede Nationer

WTO (Verdenshandelsorganisationen)

IBRD (Den Internationale Bank for Genopbygning og Udvikling)

IDA (Den Internationale Sammenslutning for Økonomisk Udvikling)

2.2.2. Andre organisationer inden for De Forenede Nationer

UNESCO (De Forenede Nationers Organisation for Undervisningsmæssige, Videnskabelige og Kulturelle Spørgsmål)

FAO (De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation)

WHO (Verdenssundhedsorganisationen)

IFAD (Den Internationale Fond for Landbrugsudvikling)

IFC (Den Internationale Finansieringsinstitution)

MIGA (Agenturet for Multilaterale Investeringsgarantier)

UNICEF (FN’s Børnefond)

UNHCR (FN’s Højkommissariat for Flygtninge)

UNRWA (FN’s Hjælpeorganisation til Støtte for Palæstinaflygtninge)

IAEA (Det Internationale Atomenergiagentur)

ILO (Den Internationale Arbejdsorganisation)

ITU (Den Internationale Telekommunikationsunion)

2.2.3. Andre større internationale institutioner, organer og organismer (ekskl. ECB)

OECD (Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling)

IADB (Den Interamerikanske Udviklingsbank)

AfDB (Den Afrikanske Udviklingsbank)

AsDB (Den Asiatiske Udviklingsbank)

EBRD (Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling)

IIC (Det Interamerikanske Investeringsselskab)

NIB (Den Nordiske Investeringsbank)

IBEC (Den Internationale Bank for Økonomisk Samarbejde)

IIB (Den Internationale Investeringsbank)

CDB (Den Caribiske Udviklingsbank)

AMF (Den Arabiske Valutafond)

BADEA (Den Arabiske Bank for Økonomisk Udvikling i Afrika)

CASDB (De Centralafrikanske Staters Udviklingsbank)

Den Afrikanske Udviklingsfond

Den Asiatiske Udviklingsfond

Fonds spécial unifié de développement

CABEI (Den Centralamerikanske Bank for Økonomisk Integration)

ADC (Andean Development Corporation)

2.2.4. Andre internationale organisationer

NATO (Atlantpagtorganisationen)

Europarådet

ICRC (Den internationale Røde Kors Komité)

ESA (Den Europæiske Rumorganisation)

EPO (Den Europæiske Patentmyndighed)

EUROCONTROL (Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed)

EUTELSAT (Den Europæiske Telekommunikationssatellitorganisation)

INTELSAT (Den Internationale Telekommunikationssatellitorganisation)

EBU/UER (Den Europæiske Radiounion)

EUMETSAT (Den Europæiske Organisation for Udnyttelsen af Meteorologiske Satellitter)

ESO (Det Europæiske Sydlige Observatorium)

ECMWF (Det Europæiske Center for Mellemlange Vejrprognoser)

EMBL (Det Europæiske Molekylærbiologiske Laboratorium)

CERN (Det Fælles Atomforskningscenter)

IOM (Den Internationale Migrationsorganisation)

TABEL 13







Oversigt over krav og frister Post 1. referenceperiode(r) 1. overførsel/tidsfrist Relevante bestemmelser i retningslinjen Geografisk opdeling (minus andre investeringsinstrumenter) Art. 2, stk. 4, bilag III, afsnit 2 Kvartårlig betalingsbalance Q1 2003 til Q1 2004 Ultimo juni 2004 Bilag II, tabel 7 Årlig kapitalbalance over for udlandet 2002 og 2003 Ultimo september 2004 Bilag II, tabel 8 Geografisk opdeling af andre investeringsinstrumenter Art. 2, stk. 4, bilag III, afsnit 2 Kvartårlig betalingsbalance Q1 2004 til Q2 2005 Ultimo september 2005 Bilag II, tabel 7 Årlig kapitalbalance over for udlandet 2003 og 2004 Ultimo september 2005 Bilag II, tabel 8 Kvartårlig kapitalbalance over for udlandet Q4 2003 til Q3 2004 Ultimo december 2004 Art. 3, stk. 4 Porteføljeinvesteringer s-b-s Kvartårlig kapitalbalance over for udlandet Q4 2007 position Ultimo marts 2008 Art. 2, stk. 6 Årlig kapitalbalance over for udlandet 2007 Ultimo september 2008 Art. 2, stk. 6 Porteføljeinvesteringsaktiver (intra) opdelt på udstedersektor Art. 2, stk. 3 Månedlig betalingsbalance Januar til april 2006 Juni 2006 Bilag II, tabel 1 Kvartårlig betalingsbalance Q1 2006 Ultimo juni 2006 Bilag II, tabel 2 Kvartårlig kapitalbalance over for udlandet Q4 2005 og Q1 2006 Ultimo juni 2006 Bilag II, tabel 4-5 Årlig kapitalbalance over for udlandet 2005 Ultimo september 2006 Bilag II, tabel 4-5 Udenlandske direkte investeringer, yderligere opdelt på grundlag af værdiansættelse af egenkapitalen Bilag III, afsnit 1.3 Årlig kapitalbalance over for udlandet 2004 og 2005 Ultimo september 2006 Bilag II, tabel 5, og bilag III, tabel 1 Opdelte lån/indskud Månedlig betalingsbalance Januar og februar 2004 April 2004 Bilag II, tabel 1 Kvartårlig betalingsbalance Q1 2004 Ultimo juni 2004 Bilag II, tabel 2 Kvartårlig kapitalbalance over for udlandet Q4 2003 til Q3 2004 Ultimo december 2004 Bilag II, tabel 4 Årlig kapitalbalance over for udlandet 2003 Ultimo september 2004 Bilag II, tabel 5 Gældsinstrumenter opdelt efter valuta (euro/andre valutaer) Art. 3, stk. 6 6-måneders-transaktioner Juli-december 2004 Ultimo juni 2005 Bilag II, tabel 6 Positioner ultimo juni/ultimo december 2004 Ultimo juni 2005 Bilag II, tabel 6 Gældsinstrumenter opdelt efter valuta (euro/US-dollar/andre valutaer Art. 3, stk. 6 6-måneders-transaktioner Juli-december 2007 Ultimo juni 2008 Bilag II, tabel 6 Positioner ultimo juni/ultimo december 2007 Ultimo juni 2008 Bilag II, tabel 6 ▼M1 Indkomst af ejerandelsbeviser Kvartårlig betalingsbalance Poster I. C.2.1.1.1 og C.2.1.1.2 (1) Q4 2007 Marts 2008 Bilag II, tabel 2 Indkomst og andre investeringer Kvartårlig betalingsbalance Poster I. C.2.3.1 til C.2.3.3 (1) Q4 2008 Marts 2009 Bilag II, tabel 2 Memorandumposter 1 til 4 (1) Q4 2008 Marts 2009 Bilag II, tabel 2 Løbende overførsler Kvartårlig betalingsbalance Poster I. D.1, D.2, D.2.1 og D.2.2 (1) Q4 2007 Marts 2008 Bilag II, tabel 2 Poster I. D.1.1 til D.1.8 og D.2.2.1 til D.2.2.11 (1) Q4 2008 Marts 2009 Bilag II, tabel 2 Kapitalposter Kvartårlig betalingsbalance Poster II.A og II.B (1) Q4 2007 Marts 2008 Bilag II, tabel 2 Poster II.A.1 og II.A.2 (1) Q4 2008 Marts 2009 Bilag II, tabel 2 Porteføljeinvesteringer — ejerandelsbeviser — andele udstedt af investeringsforeninger og pengemarkedsforeninger Kvartårlig betalingsbalance Q1 2010 Juni 2010 Bilag II, tabel 2 Kvartårlig kapitalbalance over for udlandet Q1 2010 Juni 2010 Bilag II, tabel 4 Årlig kapitalbalance over for udlandet Ultimo december 2009 Juni 2010 Bilag II, tabel 5 ▼B (1) Se tabel 2 i bilag II. ▼B









BILAG III

Principper og definitioner, der skal anvendes i betalingsbalancestatistik, statistik over kapitalbalancen over for udlandet og opgørelsen af internationale valutareserver

Med henblik på at opbygge relevante aggregerede statistikker, der viser stillingen over for udlandet for euroområdet, er der opstillet principper og definitioner inden for betalingsbalancestatistik (de løbende poster, kapitalposterne og den finansielle konto), statistik over kapitalbalancen over for udlandet og opgørelse af internationale valutareserver. Disse principper og definitioner er baseret på den såkaldte »Implementation Package« (juli 1996) og yderligere dokumenter godkendt af Styrelsesrådet for Den Europæiske Centralbank (ECB). Gældende internationale standarder, såsom IMF’s 5. betalingsbalancemanual og IMF/Den Internationale Betalingsbanks (BIS) format over internationale valutareserver og likviditet i fremmed valuta, er blevet anvendt som referenceramme i udformningen af disse principper og definitioner. De vigtigste harmoniseringsforslag er angivet nedenfor, i overensstemmelse med ECB’s metodologiske noter i forbindelse med »betalingsbalancen og kapitalbalancen over for udlandet for euroområdet (inkl. reserver)«, som offentliggjort på ECB’s hjemmeside: http://www.ecb.int. Yderligere retningslinjer kan findes i kapitel 2 og 3 i ECB’s publikation European Union Balance of payments/international investment position statistics methods (BOP-bogen), som revideres årligt og offentliggøres både på hjemmesiden og som papirudgave.

▼M1

Udtrykkene »resident« og »med hjemsted i« har samme betydning som i artikel 1, nr. 4), i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98. For så vidt angår euroområdet omfatter det økonomiske område: i) de deltagende medlemsstaters økonomiske område, og ii) ECB, som anses for resident i euroområdet.

Resten af verden omfatter de økonomiske områder uden for euroområdet, dvs. medlemsstater, som endnu ikke har indført euro, alle tredjelande og internationale organisationer, herunder dem, som er beliggende inden for euroområdet. Alle EU-institutioner ( 10 ) anses som residenter uden for euroområdet. Som følge heraf er alle transaktioner mellem deltagende medlemsstater og EU-institutioner anført og klassificeret som transaktioner uden for euroområdet i euroområdets betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet.

I de nedenfor anførte tilfælde afgøres residens således:

a) Ansatte på ambassader og militærbaser klassificeres som residenter i landet for den ansættende regering, undtagen hvis de er ansat lokalt i det værtsland, hvor ambassaden eller militærbasen er beliggende.

b) Når ejere af fast ejendom udfører grænseoverskridende transaktioner vedrørende jord og/eller bygninger (fx feriehuse), behandles de, som om de havde overført ejendomsretten til en fiktiv institutionel enhed, som er faktisk resident i det land, hvor ejendommen er beliggende. Den fiktive enhed behandles, som om den ejes og kontrolleres af den ikke-residerende ejer.

c) Såfremt en juridisk enhed, fx investeringsforeninger (i modsætning til deres administratorer), sekuritationsinstrumenter og nogle special purpose-enheder mangler væsentlig fysisk udtryksform, afgøres dens hjemsted som det økonomiske område, i henhold til hvis lov enheden er registreret. Hvis den juridske enhed ikke er registreret, anvendes lovlig bopæl som et kriterium, nemlig det land, hvis retsorden regulerer enhedens stiftelse og fortsatte beståen.

▼B

1. Principper for og definitioner af udvalgte poster

1.1. Formueindkomst (se også »BOP-bogen«, afsnit 3.4)

Formueindkomst inkluderer indtægter, der hidrører fra en indehaver, der er resident i euroområdet, af et finansielt aktiv uden for euroområdet (kredit) og parallelt hermed indkomster, der hidrører fra finansielle aktiver inden for euroområdet (debet), der ejes af residenter uden for euroområdet. Gevinster og tab på (kapital)beholdninger, hvor disse selvstændigt kan bestemmes, klassificeres ikke som formueindkomst, men som ændringer i værdien af investeringen på grund af udviklingen i markedskurser.

Formueindkomst omfatter indtægter fra direkte investeringer, porteføljeinvesteringer og andre investeringer samt fra Eurosystemets reserveaktiver. Dog er nettostrømme forbundet med rentederivater opgjort i de finansielle poster under »finansielle derivater«. Reinvesterede indtjeninger er opgivet under »direkte formueindkomst«. Disse defineres som den direkte investors andel af de samlede konsoliderede indtægter, som hidrører fra enhedens direkte investering i den pågældende referenceperiode (efter skat, renter og nedskrivninger), fratrukket udbytte, der er forfaldent til betaling i referenceperioden, selvom udbyttet vedrører indtægter, der er tjent i tidligere perioder.

Kravene til de månedlige og kvartalsvise betalingsbalancedata er stort set identiske med IMF's Standardkomponenter som defineret i BPM5. ►M1 ————— ◄

Indtægter af renter registreres efter optjeningstidspunkt (dette kræves ikke for månedsdataene). Udbytter registreres pr. den dato, på hvilken de kommer til udbetaling. Reinvesteret indtjening skal registreres i den periode, hvor den indtjenes.

1.2. Kapitalposterne (se også »BOP-bogen«, afsnit 3.6)

Kapitalposterne omfatter kapitaloverførsler samt køb/salg af ikke-producerede, ikke-finansielle aktiver. Løbende overførsler skal indgå i de løbende poster. Kapitaloverførsler består af: i) overførsler af ejerskab af anlægsaktiver, ii) overførsler af midler, der er forbundet med eller betinget af køb eller salg af anlægsaktiver, og iii) ophævelse af kreditorers forpligtelser uden modydelse. Kapitaloverførsler kan være i form af kontanter eller i konkrete ydelser (såsom gældseftergivelse). Sondringen mellem løbende overførsler og kapitaloverførsler ligger, i praksis, i det modtagende lands anvendelse af overførslen. Køb/salg af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver omfatter hovedsageligt immaterielle aktiver, såsom patenter og andre kontrakter, som kan overdrages. Kun køb/salg af sådanne aktiver, men ikke deres anvendelse, skal registreres i denne post i kapitalposterne.

▼M1 —————

▼B

1.3. Direkte investeringer (se også »BOP-bogen«, afsnit 3.7)

Direkte investeringer er en kategori af internationale investeringer, der afspejler målsætningen for en enhed i ét økonomisk område om at opnå en varig interesse i en virksomhed i et andet økonomisk område. I overensstemmelse med internationale standarder (IMF) finder kriteriet om 10 % ejerskab anvendelse for at udlede eksistensen af en direkte investeringsrelation, dvs. en varig interesse for så vidt angår euroområdets betalingsbalance/kapitalbalancen over for udlandet. På baggrund af dette kriterium kan der bestå en direkte investeringsrelation mellem en række forbundne virksomheder, uanset om forbindelserne indebærer en enkelt kæde eller en række kæder. Den kan omfatte en direkte investeringsvirksomheds datterselskaber, datter-datterselskaber eller associerede selskaber. Når den direkte investering er etableret, registreres alle efterfølgende finansielle strømme/beholdninger mellem de relaterede enheder som direkte investeringstransaktioner/positioner ( 11 ).

Ifølge IMF’s standarder og Eurostat/OECD’s retningslinjer registreres direkte investeringsrelationer for euroområdet ved anvendelse af »retningsprincippet«, der antyder, at de finansielle transaktioner mellem euroområdets residente direkte investorer og direkte investeringsselskaber uden for euroområdet klassificeres som »direkte investeringer i udlandet«. Symmetrisk hermed opgøres de finansielle transaktioner mellem residente direkte investeringsselskaber i euroområdet og direkte investorer uden for euroområdet i euroområdets betalingsbalance under posten for »direkte investeringer i den rapporterende økonomi«.

Direkte investeringer omfatter aktiekapital, reinvesteret indtjening og »anden kapital« i forbindelse med forskellige koncerninterne gældsoperationer. Aktiekapital omfatter aktier i filialer såvel som alle aktieandele i datterselskaber og associerede selskaber. Reinvesteret indtjening omfatter modposteringen for den direkte investors andel af indtjeningen, der ikke er udbetalt som udbytte af datterselskaber eller associerede selskaber, og indtjeninger fra filialer, der ikke er betalt til den direkte investor, og som er registreret under posten »formueindkomst«. »Anden kapital« omfatter alle finansielle operationer mellem associerede selskaber (lån og udlån af kapital) — herunder gældspapirer og leverandørkreditter (dvs. handelskreditter) — mellem direkte investorer og datterselskaber, filialer og associerede selskaber.

Med hensyn til værdiansættelsen af direkte investeringsbeholdninger er den internationalt anbefalede tilgang at anvende markedspriser. Denne tilgang anvendes ved værdiansættelse af egenkapitalen i børsnoterede direkte investeringsselskaber. I modsætning hertil værdiansættes egenkapitalen i ikke-børsnoterede direkte investeringsselskaber på grundlag af den bogførte værdi ved brug af en fælles definition, der omfatter følgende regnskabsposter:

i) indbetalt aktiekapital (ekskl. egne aktier og inkl. overskudsfonde)

ii) alle typer reserver (inkl. investeringsstøtte, når disse ifølge retningslinjer for regnskab betragtes som selskabets reserver), og

iii) ikke-distribuerede overskud modregnet tab (inkl. årets resultat).

Som memorandumposter kræves også den bogførte værdi af aktiebeholdningen i børsnoterede direkte investeringsselskaber, opgjort ved brug af den samme fælles definition.

Det fælles arbejde udført af ECB/Kommissionen (Eurostat) i Arbejdsgruppen om Direkte Udenlandske Investeringer (Task Force on Foreign Direct Investment) førte til en henstilling om at harmonisere metodologi og praksis på tværs af medlemsstaterne. En oversigt over de vigtigste henstillinger fremgår af tabel 1.

1.4. Porteføljeinvesteringer (se også »BOP-bogen«, afsnit 3.8)

Euroområdets porteføljeinvesteringer omfatter: i) aktier og ii) gældsbeviser i form af obligationer og andre gældspapirer og pengemarkedsinstrumenter, medmindre de falder ind under kategorien direkte investeringer eller reserveaktiver. Finansielle derivater samt repo-forretninger og securities lending-arrangementer indgår ikke i porteføljeinvesteringerne.

Posten for »aktier« omfatter alle instrumenter, som repræsenterer fordringer på restformuen i et registreret selskab, efter at alle kreditorers krav er opfyldt. Aktier, præferenceaktier, udbyttegivende aktier og tilsvarende dokumenter indikerer ejerandele. Transaktioner/beholdninger af andele i investeringsforeninger, f.eks. investeringsfonde, er også medtaget i denne kategori.

Obligationer og andre gældsbeviser er værdipapirer, der er udstedt med en oprindelig løbetid på over et år, som normalt giver indehaveren i) ubetinget ret til en fast pengeindkomst eller en kontraktligt fastsat variabel pengeindkomst (idet betalingen af rente er uafhængig af debitors indtjening), ii) ubetinget ret til at modtage et fast beløb som afdrag af hovedstol på en eller flere nærmere angivne datoer.

Pengemarkedsinstrumenter er i modsætning til obligationer og andre gældsbeviser værdipapirer udstedt med en oprindelig løbetid på et år eller derunder. De giver normalt indehaveren ubetinget ret til at modtage en angivet, fast sum penge på en fastsat dato. Disse instrumenter handles normalt til underkurs på organiserede markeder; underkursen er afhængig af renten og restløbetiden.

Rapporten fra Arbejdsgruppen om Dataindsamlingssystemer for Porteføljeinvesteringer (Task Force on Portfolio Investment Data Collection Systems) blev efterfulgt af nationale gennemførlighedsstudier vedrørende muligheden for indsamling af data på grundlag af security-by-security-rapportering i hele euroområdet. Disse studier blev udført af de daværende 15 medlemsstater i Den Europæiske Union og mundede ud i en aftale om at indsamle, som et minimum kvartalsvis, data for kvartårlige porteføljeinvesteringsbeholdninger i euroområdet, værdipapir for værdipapir. Denne aftale fastlagde fire gyldige modeller til udarbejdelse af porteføljeinvesteringsstatistik, som vist i tabellen i bilag VI.

For opdelingen af porteføljeinvesteringer på passivsiden for euroområdet efter sektor er kravene med hensyn til data for kapitalbalancen over for udlandet de samme som for betalingsbalancestrømmene.

Registreringen af porteføljeinvesteringstransaktioner i euroområdets betalingsbalance finder sted, når euroområdets kreditorer eller debitorer bogfører deres fordring eller forpligtelse. Transaktionerne registreres til den effektive pris, der er modtaget eller betalt, fratrukket provision og omkostninger. Således er de påløbne renter fra den sidste rentebetaling inkluderet, hvis det drejer sig om værdipapirer med kuponrenter, og for værdipapirer til underkurs inkluderes akkumulerede renter siden udstedelsen. For den kvartalsvise finansielle konto i betalingsbalancen og kapitalbalancen over for udlandet kræves posteringer for påløbne renter; posterne i den månedlige betalingsbalance behandles på tilsvarende måde; disse registreringer i den kvartalsvise (og månedlige) finansielle konto kræver modsvarende posteringer på den pågældende konto for formueindkomster.

1.5. Finansielle derivater (se også »BOP-bogen«, afsnit 3.9)

Finansielle derivater er finansielle instrumenter, som knyttes til et specifikt finansielt instrument, indikator eller råvare, og gennem hvilke specifikke finansielle risici kan handles på de finansielle markeder selvstændigt. Transaktioner vedrørende finansielle derivater behandles som særskilte transaktioner, og ikke som integrerende dele af værdien af de underliggende transaktioner, som de kan være knyttet til.

Transaktioner og positioner i optioner, futures, swaps, valutaterminsforretninger, kreditderivater og inkorporerede derivater indgår i betalingsbalancen, opgørelsen af internationale valutareserver og kapitalbalancen over for udlandet. Af praktiske årsager behandles inkorporerede derivater og de underliggende instrumenter, som de er knyttet til, ikke særskilt.

I overensstemmelse med den seneste internationale aftale registreres nettostrømme, der vedrører rentederivater, som finansielle derivater og ikke som formueindkomst. Klassifikationen af specifikke instrumenter af kreditderivater skal afgøres fra sag til sag.

De første marginbetalinger betragtes som ændringer i indskud og skal, for så vidt de kan identificeres, registreres under »andre investeringer«. Behandlingen af løbende marginindbetalinger afhænger af, hvilken type marginbetaling der er tale om: I princippet betragtes optionslignende løbende marginbetalinger som ændringer i indskud og skal, for så vidt de kan identificeres, registreres under »andre investeringer«. Futureslignende løbende marginbetalinger betragtes i princippet som transaktioner i derivater og registreres under posten »finansielle derivater«.

Ved optioner registreres den samlede præmie (dvs. købs-/salgsprisen for optionerne samt det underliggende servicegebyr).

Værdiansættelsen af finansielle derivater skal ske til den aktuelle genanskaffelsesværdi.

Registreringen af transaktioner i de finansielle derivater finder sted, når kreditorer og debitorer i euroområdet bogfører deres fordring eller forpligtelse. På grund af praktiske problemer i opdelingen af aktiv- og passivstrømme i forbindelse med nogle finansielle derivater registreres alle finansielle derivative transaktioner i euroområdets betalingsbalance på nettobasis. Aktiv- og passivpositioner vedrørende finansielle derivater i statistikker over kapitalbalancen over for udlandet opgøres efter bruttoværdier, med undtagelse af de finansielle derivater, der falder ind under kategorien reserveaktiver, som registreres på nettobasis.

1.6. Andre investeringer (se også »BOP-bogen«, afsnit 3.10)

Andre investeringer defineres som en restkategori, der omfatter alle finansielle transaktioner, som ikke er indeholdt i posterne direkte investeringer, porteføljeinvesteringer, finansielle derivater eller reserveaktiver.

Andre investeringer omfatter handelskreditter, udlån, sedler samt indskud og andre aktiver/andre passiver. De omfatter tillige modposteringer for periodiserede indtægter på instrumenter, der klassificeres under andre investeringer.

Handelskreditter omfatter fordringer eller forpligtelser opstået som følge af kredit ydet direkte af leverandører eller købere i euroområdet, henholdsvis for vare- og tjenestetransaktioner og forudbetalinger for produkter under fremstilling (eller bestilt produktion) i tilknytning til sådanne transaktioner.

Udlån/sedler samt indskud omfatter transaktioner/beholdninger i følgende finansielle instrumenter: udlån, dvs. finansielle aktiver, der er opstået på baggrund af kreditorers (långivers) direkte udlån til en debitor (låntager) gennem en aftale, i hvilken långiver enten ikke modtager nogen sikkerhed eller modtager et ikke-negotiabelt dokument eller instrument, forretninger af repo-typen, sedler samt indskud. Dette indbefatter bl.a. udlån til finansiering af handel, andre lån og forskudsbetalinger (inkl. pant i fast ejendom) og finansiel leasing. Sondringen mellem »udlån« og »sedler og indskud« er baseret på låntagers karakter. Dette betyder, at penge, som er ydet af den pengebesiddende sektor i euroområdet til banker uden for euroområdet, på aktivsiden, skal klassificeres som »indskud«, og penge, som er ydet af den pengebesiddende sektor til ikke-banker uden for euroområdet (f.eks. institutionelle enheder, som ikke er banker), skal klassificeres som »lån«. På passivsiden skal penge modtaget af ikke-banker i euroområdet (f.eks. ikke-MFI’er) altid klassificeres som »lån«. Endelig betyder denne sondring, at alle transaktioner, som involverer MFI’er i euroområdet og udenlandske banker, altid skal klassificeres som »indskud«.

Alle forretninger af repo-typen, f.eks. genkøbsaftaler, sell/buy-back-forretninger og securities lending-arrangementer (med udveksling af kontanter som sikkerhed), behandles i euroområdets betalingsbalance/kapitalbalance over for udlandet som lån med sikkerhedsstillelse og ikke som direkte køb/salg af værdipapirer og opgøres under »andre investeringer« inden for den sektor, som residenten i euroområdet, der gennemfører forretningen, tilhører. Formålet med denne behandling, som også er i overensstemmelse med regnskabspraksis for banker og andre finansielle selskaber, er at give et bedre billede af den økonomiske begrundelse, der ligger til grund for disse finansielle instrumenter.

Andre aktiver/andre passiver omfatter alle poster, der ikke er handelskreditter, udlån eller sedler samt indskud.

Euroområdets sektor »Eurosystemet« under »andre investeringer« omfatter Eurosystemets nettopositioner med ikke-deltagende medlemsstaters nationale centralbanker (NCB’er) i forbindelse med TARGET-systemet. De fælles balancer/konti i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), som er denomineret i euro, svarer til bevægelserne i nostro/vostro-kontiene for de monetære finansielle institutioner (MFI’er), og således rapporteres de til ECB på nettobasis under passiver.

Principperne for »overgang af ejendomsret«, »afviklingstidspunkt« og »betalingstidspunkt« er alle i overensstemmelse med IMF's standarder.

Sammenlignet med Standard Components som defineret i BPM5 er der en forskel i opdelingsformen (dvs. med sektor som første prioritet). Denne sektoropdeling er imidlertid forenelig med opdelingen i BPM5, hvor instrumenter har prioritet. For dataene i den månedlige betalingsbalance kræves en sondring mellem kort- og langfristede strømme i MFI-sektoren. Som i BPM5 skelnes der mellem på den ene side valuta og indskud og på den anden side udlån og andre investeringer.

1.7. Reserveaktiver (se også »BOP-bogen«, afsnit 3.11)

Euroområdets reserveaktiver består af Eurosystemets reserveaktiver, dvs. ECB’s og NCB’ernes reserveaktiver.

Reserveaktiverne skal i) være underlagt den relevante monetære myndigheds kontrol i Eurosystemet eller en NCB og ii) være yderst likvide, omsættelige og kreditværdige fordringer, der indehaves af Eurosystemet over for residenter uden for euroområdet og er denomineret i andre valutaer end euroen, samt guld, reservestilinger i IMF eller særlige trækningsrettigheder (SDR).

Denne definition udelukker udtrykkeligt fordringer i fremmed valuta over for residenter i euroområdet og fordringer i euro over for residenter uden for euroområdet fra at blive betragtet som reserveaktiver både på nationalt niveau og for euroområdet. På samme måde er den statslige forvaltning og service og/eller finansministeriernes valutapositioner ikke omfattet af definitionen af reserveaktiver for euroområdet i overensstemmelse med de institutionelle bestemmelser i traktaten om De Europæiske Fællesskaber.

ECB’s reserveaktiver er de aktiver, som er slået sammen i overensstemmelse med artikel 30 i statutten om ESCB og betragtes således som værerende underlagt ECB’s direkte og effektive kontrol. Så længe overgang af ejendomsret ikke finder sted, er reserveaktiver, der indehaves af NCB’erne, under disses direkte og effektive kontrol og behandles som reserveaktiver for hver enkel NCB.

Opstillingen af Eurosystemets reservetransaktioner over for udlandet viser et samlet tal for de månedlige transaktioner. Yderligere detaljer om Eurosystemets transaktioner i guld, fremmed valuta, beholdninger af SDR og reservestillinger i IMF er tilgængelige på kvartalsbasis, i henhold til standardopbygningen i BPM5. En særskilt kategori for finansielle derivater opstilles i overensstemmelse med den seneste anbefaling fra IMF inden for dette område.

Eurosystemets reserver opgøres efter bruttoværdier uden net