2005R2187 — DA — 01.01.2011 — 002.002

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

Ændret ved:









▼B

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2187/2005

af 21. december 2005

om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger, om ændring af forordning (EF) nr. 1434/98 og ophævelse af forordning (EF) nr. 88/98







RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37, under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 1 ), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 2 ), og ud fra følgende betragtninger: (1) Efter artikel 2 og 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik ( 3 ) træffer Rådet under hensyntagen til foreliggende videnskabelig, teknisk og økonomisk rådgivning de fornødne EF-foranstaltninger til at sikre, at de levende akvatiske ressourcer udnyttes på en økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde. Med henblik herpå kan Rådet træffe tekniske foranstaltninger, der skal begrænse fiskeridødeligheden og fiskeriets indvirkning på miljøet. (2) Fællesskabets tiltrædelse af konventionen om fiskeri og bevaring af de levende rigdomskilder i Østersøen og Bælterne, ændret ved protokollen fra konferencen mellem repræsentanterne for de stater, der er kontraherende parter i konventionen (i det følgende benævnt »Gdansk-konventionen«), blev godkendt ved Rådets afgørelse 83/414/EØF ( 4 ). (3) Den Internationale Østersø-fiskerikommission (IBSFC), der blev oprettet ved Gdansk-konventionen, har siden oprettelsen vedtaget en række foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i Østersøen. Den har over for de kontraherende stater fremsat visse rekommandationer om ændring af de tekniske foranstaltninger. (4) Fællesskabet bør følge sådanne rekommandationer. Eftersom IBSFC bliver erstattet af et bilateralt samarbejde med Den Russiske Føderation, bør EF-reglerne dog ikke slavisk følge sådanne rekommandationer, idet Fællesskabet nærmere bør tilstræbe at skabe et omfattende og sammenhængende system af tekniske foranstaltninger for EF-farvandene baseret på de nuværende regler. Det er i visse tilfælde muligt at forenkle de nuværende regler, når disse er unødigt deltaljerede og/eller ikke har nogen berettigelse med hensyn til bevarelse af ressourcerne. (5) Ved forordning (EF) nr. 88/98 ( 5 ) blev der fastsat en række tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund. (6) Anvendelsen af forordning (EF) nr. 88/98 har afsløret, at der er visse mangler ved forordningen, der giver anvendelses- og håndhævelsesproblemer, og som bør afhjælpes, især ved at der for fiskeri med visse redskaber fastsættes målarter og fangstprocenter for forskellige maskestørrelsesintervaller og geografiske områder. (7) Det bør fastsættes, hvordan procentdelen af målarter og andre arter skal beregnes. (8) Mindstemålet for hver art bør fastsættes under hensyn til maskestørrelsesselektiviteten i det fiskeredskab, der kan anvendes til fiskeri efter den pågældende art. (9) Ifølge videnskabelige oplysninger er der store bifangster af ungtorsk i forbindelse med ålefiskeri med trawl. Ålefiskeri med aktive redskaber bør derfor forbydes. (10) Rigabugten er et unikt og temmelig følsomt marint økosystem, hvor der er behov for særforanstaltninger for at sikre bæredygtig udnyttelse af dens ressourcer og minimere fiskeriets indvirkning. Efter artikel 21 i tiltrædelsesakten af 2003, skal Rådet inden tiltrædelsen ændre forordning (EF) nr. 88/98 med henblik på at vedtage de fornødne bevarelsesforanstaltninger for Rigabugten. (11) For at styre fiskeriet bør der indføres særlige fiskeritilladelser, der giver for adgang til Rigabugten, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994 om generelle bestemmelser for de særlige fiskeritilladelser ( 6 ). (12) Ifølge videnskabelige oplysninger er trukne redskaber uden sorteringsvindue og med normalt diamantmasket netstykke i fangstposen og forlængelsesstykket mindre selektive end trukne redskaber med sorteringsvindue af Bacoma-typen, eller når netstykket i fangstposen og forlængelsesstykket er drejet 90°, når det gælder torsk. Derfor bør det i EF-farvande og for EF-fartøjer ikke være tilladt at anvende trukne redskaber uden sorteringsvindue af Bacoma-typen, eller uden at netstykket i fangstposen og forlængelsesstykket er drejet 90°, når torsk er målart. (13) Ved forordning (EF) nr. 1434/98 ( 7 ) blev der fastsat nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien. (14) For at forenkle de indviklede regler i forordning (EF) nr. 1434/98 bør de bestemmelser i nævnte forordning, der er relevante for Østersøen, erstattes af generelle bestemmelser for usorterede landinger i nærværende forordning. Forordning (EF) nr. 1434/98 bør ændres i overensstemmelse hermed. (15) De foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre denne forordning, bør vedtages efter Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen ( 8 ). (16) Ændringer af bilag 1 og af tillæg 1 og 2 til bilag II til denne forordning bør også vedtages efter Rådets afgørelse 1999/468/EF. (17) På grund af de mange og omfattende ændringer af reglerne bør forordning (EF) nr. 88/98 ophæves og erstattes med nye bestemmelser — ud fra følgende betragtninger: UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:







KAPITEL I

ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Emne og anvendelsesområde

Ved denne forordning fastsættes der tekniske bevarelsesforanstaltninger vedrørende fangst og landing af fiskeressourcer i de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion, og som ligger i det geografiske område, der er afgrænset i bilag I.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a) »aktivt redskab«: ethvert fiskeredskab, hvis anvendelse kræver, at det bevæges aktivt, især trukne og omkredsende redskaber i) »trawl«: et redskab, der aktivt trækkes af et eller flere fiskerfartøjer, og som består af net, der har en kegle- eller pyramideformet krop (trawlkrop), der bagtil er lukket af en fangstpose ii) »bomtrawl«: trawlredskab, der udspiles vandret af en tværbom af stål eller træ, og som er forsynet med bundkæder, kædemåtter eller skrabekæder. Det trækkes aktivt på bunden ved hjælp af fartøjets maskine iii) »snurrevod«: et trukket, omkredsende redskab, der er fastgjort til et fartøj med to lange tove (vodtove), som skræmmer fiskene ind i voddets bane. Redskabet, der består af net og minder om et bundtrawl i form og størrelse, består af to lange vinger, en krop og en pose (fangstpose) iv) »skraber«: en netpose eller metalkurv opspændt på en ramme, der kan have forskellig form og størrelse, og hvis underside er forsynet med et skrabeblad, som undertiden er forsynet med tænder v) »not«: et omkredsende redskab, der består af net og som snurpes sammen i bunden ved hjælp af en snurpewire, der løber gennem en række ringe langs ruppen og gør det muligt at snurpe nettet sammen og lukke det

b) »passivt redskab«: ethvert fiskeredskab, hvis anvendelse ikke kræver, at det bevæges aktivt, inkl. hildingsgarn, indfiltringsnet, toggegarn, bundgarn, langliner, tejner og fælder. Redskaberne kan bestå af en eller flere særskilte netvægge monteret med overtælle, undertælle og forbindelsesliner og kan være forsynet med anker, flåd og navigationsudstyr i) »hildingsgarn« og »indfiltringsnet«: redskab bestående af en enkeltlaget netvæg, der holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk. De levende akvatiske ressourcer fanges ved, at de bliver indviklet i eller sætter sig fast i nettet ii) »toggegarn«: redskab bestående af garn med to eller flere vægge, der er ophængt parallelt på en enkelt overtælle og holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk iii) »langliner«: en række forbundne langliner, der enten er forankret til havbunden eller flyder, og hvor hver line er forsynet med et stort antal kroge med madding

c) »krog«: et bøjet, skarpt stykke stålwire sædvanligvis med modhager

d) »sættetid«: tidsrummet fra fiskerfartøjet starter udsætningen af net, og indtil nettene igen er halet helt om bord

e) »kvadratmasket net«: et net, der er konstrueret således, at det ene af de to sæt parallelle linjer, som maskestolperne danner, er parallelt med nettets længdeakse, mens det andet sæt danner rette vinkler på denne akse

f) »fangstpose«: de bageste 8 m af trawlet, som enten kan være cylindrisk, dvs. med samme omkreds overalt, eller konisk

g) »forstærkningspose«: et cylinderformet netstykke, der fuldstændigt omkranser trawlets fangstpose, og som kan være fastgjort til fangstposen flere steder

h) »bagstrop«: er den bageste rundstrop fastgjort til fangstposen målt med maskerne strakt ud i længderetningen

i) »løftestrop«: tov, der omkranser fangstposen eller en eventuel forstærkningspose, og som er fastgjort til posen med løkker eller ringe

j) »rundstrop«: tov, der omkranser fangstposen eller en forstærkningspose, og som er fastgjort til den

k) »stopgarn«: et netstykke, der anbringes inden i et aktivt redskab på en sådan måde, at fiskene kan passere fra redskabets forende til redskabets bagende, men som begrænser deres muligheder for at svømme ud igen

l) »fangstposebøje« (»hund«): et flydelegeme, der er fastgjort til fangstposen

m) »bøjereb«: et reb, der forbinder en fangstposebøje (hund) med den del af fiskeredskabet, der er løftet eller afmærket

n) »forlængelsesstykke«: en utilspidset, cylinderformet del af trawlet, dvs. der har samme omkreds som fangstposen i hele dens længde og er fastgjort til fangstposen eller er en fortsættelse af denne

▼M1

o) Ved »drivgarn« forstås garn, der holdes ved overfladen eller i en vis afstand herfra af flydere, og som driver med strømmen enten alene eller sammen med det fartøj, det er fastgjort til. Det kan være forsynet med anordninger for at stabilisere det og/eller begrænse dets drift.

▼B







KAPITEL II

NETREDSKABER OG BETINGELSER FOR DERES ANVENDELSE







AFSNIT I

Målarter

Artikel 3

Målarter og mindstemaskestørrelser

1. For hvert af de underafsnit, der er anført i bilag I, er de tilladte maskestørrelsesintervaller for hver målart som fastsat i bilag II ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber, og som fastsat i bilag III ved fiskeri med hildingsgarn, indfiltringsnet og toggegarn. Ingen dele af redskaberne eller garnene må have en maskestørrelse, der er mindre end den mindste maskestørrelse inden for det enkelte maskestørrelsesinterval.

2. I bilag II og III er det for hvert geografisk underafsnit og hvert maskestørrelsesinterval ligeledes fastsat, hvor stor en procentdel målarter mindst skal udgøre af de levende akvatiske ressourcer om bord.

3. På fangstrejser, hvor der medbringes skrabere, er det forbudt at beholde om bord og lande levende akvatiske ressourcer, uanset mængde, medmindre bløddyr og/eller furcellaria lumbricalis udgør mindst 85 % deraf udtrykt i levende vægt.

4. Inden for et underafsnit er det forbudt at anvende hildingsgarn og indfiltringsnet, der har en maskestørrelse, der er mindre end den, der er omhandlet i bilag III.

5. Inden for et underafsnit er det forbudt at anvende toggegarn med en maskestørrelse i den del af nettet, der har de største masker, som ikke svarer til en af kategorierne i bilag III, medmindre maskestørrelsen i den del af nettet, der har de mindste masker, er under 16 mm. Hvis maskestørrelsen i de mindste masker er under 16 mm, skal alle masker med en maskestørrelse over 16 mm svare til kategorierne i bilag III.

6. For hver fangstrejse er landing af fangster, der er taget i underafsnittene i bilag I, og som er beholdt om bord, forbudt, hvis fangsterne ikke opfylder de relevante betingelser i bilag II eller III.

Artikel 4

Beregning af procentdelen af målarter

1. Procentdelen af målarter, jf. bilag II og III, beregnes som andelen, udtrykt i levende vægt, af alle arter anført i bilag II og III, der enten beholdes om bord efter sortering eller landes.

2. Procentdelen af målarter og af andre arter beregnes ved at sammenlægge alle ombordværende mængder af målarter og af andre arter anført i bilag II og III.

3. Mængden af arter anført i bilag II og III, som er omladet fra et fiskerfartøj, tages i betragtning ved beregning af procentdelen af målarter for det pågældende fiskerfartøj.

4. Procentdelen af målarter kan beregnes på basis af én eller flere repræsentative prøver.







AFSNIT II

Aktive redskaber

Artikel 5

Fiskeredskabers struktur

1. Der må ikke anvendes anordninger, der obstruerer eller på anden måde formindsker maskerne i fangstposen.

2. Uanset stk. 1 er det tilladt til ydersiden af den underste del af fangstposen i et aktivt fiskeredskab at fastgøre lærred, net eller andet materiale, der har til formål at forhindre eller reducere slid. Sådant materiale må kun være fastgjort langs fangstposens forkant og sider.

3. Uanset stk. 1 er det tilladt ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 90 mm at fastgøre en forstærkningspose til fangstposens yderside. Forstærkningsposens maskestørrelse skal være mindst dobbelt så stor som fangstposens og under ingen omstændigheder under 80 mm.

Forstærkningsposen kan fastgøres følgende steder:

a) langs forkanten

b) langs bagkanten, eller

c) rundt om mellem forkanten og bagkanten.

En forstærkningspose kan være sømmet:

a) langs en enkelt maskerække rundt om fangstposen og forlængelsesstykket, eller

b) langs en enkelt maskerække i længderetningen.

4. Uanset stk. 1 er det tilladt:

a) i aktive redskaber at anvende et faldgarn eller stopgarn. Stopgarnet kan fastgøres enten inden i eller foran fangstposen. Bestemmelserne om mindste maskestørrelse i bilag II anvendes ikke på stopgarnet. Afstanden mellem stopgarnets forreste fastgørelsessted og fangstposens bagende skal være mindst tre gange stopgarnets længde

b) til ydersiden af en hvilken som helst del af fangstposen at fastgøre en sensor til måling af fangstmængderne

c) at anvende rundstropper og en løftestrop, der er fastgjort til fangstposens yderside ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 90 mm

d) at anvende en løftestrop, der er fastgjort til fangstposens yderside ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm

e) at fastgøre flåd til de to sidesømme på fangstposen

f) at anvende en bagstrop, der er fastgjort på ydersiden af fangstposen. Afstanden mellem bagstroppen og bindestriksmaskerne må højst være 50 cm.

Artikel 6

Forbudte strukturer

Det er forbudt at anvende:

a) fangstposer, hvis antal lige store masker noget sted i fangstposens omkreds øges fra forenden til bagenden

b) forlængelsesstykker, hvis omkreds på noget sted er mindre end omkredsen af forenden af fangstposen, som forlængelsesstykket er fastgjort til

c) fangstposer med en maskestørrelse på mindst 32 mm, hvis masker ikke alle er diamant- eller kvadratmaskede

d) trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm, hvortil der er fastgjort en fangstpose på anden måde end ved indsyning i netdelen foran fangstposen

e) trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm, der har mere end 100 åbne diamantmasker og mindre end 40 åbne diamantmasker i nogen omkreds af fangstposen bortset fra samlingerne eller sømmene

f) fangstposer, hvor den strakte længde af den øverste halvdel ikke måler omtrent det samme, som den strakte længde af den nederste halvdel

Artikel 7

Selektivitet i trawlfiskeri efter torsk

På grundlag af rådgivning fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri fremlægger Kommissionen senest i september 2007 en vurdering af selektiviteten for torsk for de aktive redskaber, for hvilke torsk er anerkendt som en målart.







AFSNIT III

Passive redskaber

Artikel 8

Mål og sættetid

1. Når der fiskes med hildingsgarn, indfiltringsnet eller toggegarn, er det forbudt at anvende mere end 9 km garn for fartøjer med en samlet længde på højst 12 m og 21 km garn for fartøjer med en samlet længde på over 12 m.

2. Sættetiden for de netredskaber, der er omhandlet i stk. 1, må ikke overstige 48 timer.

3. Uanset stk. 2 er sættetiden for de i stk. 1 omhandlede netredskaber ubegrænset ved fiskeri under isen.

Artikel 9

Begrænsninger for drivgarn

1. Fra 1. januar 2008 er det forbudt at medbringe eller fiske med drivgarn.

2. I 2006 og 2007 må et fartøj medbringe eller fiske med drivgarn, hvis det har fået tilladelse til at gøre det af flagmedlemsstatens kompetente myndigheder.

3. I 2006 og 2007 må det maksimale antal fartøjer, som en medlemsstat kan give tilladelse til at medbringe eller fiske med drivgarn, ikke overstige henholdsvis 40 % og 20 % af det antal fiskerfartøjer, der anvendte drivgarn i perioden 2001-2003.

4. Uanset stk. 3 må det maksimale antal fartøjer i underområde 25-32, som en medlemsstat kan give tilladelse til at medbringe eller fiske med drivgarn, ikke overstige 40 % af det antal fiskerfartøjer, der anvendte drivgarn i perioden 2001-2003.

5. Medlemsstaterne meddeler senest den 30. april hvert år Kommissionen en liste over de fartøjer, der har fået tilladelse til at fiske med drivgarn.

Artikel 10

Betingelser vedrørende drivgarn

1. Føreren af et fiskerfartøj, der fisker med drivgarn, fører en logbog, hvori han dagligt indfører følgende oplysninger:

a) den samlede længde af de medbragte garn

b) den samlede længde af garnene i hver udsætning

c) mængden af samt datoer og positioner for bifangster af hvaler.

2. Alle fiskerfartøjer, der anvender drivgarn, skal medbringe en tilladelse som omhandlet i artikel 9, stk. 2.







AFSNIT IV

Generelle bestemmelser for redskaber og deres anvendelse

Artikel 11

Måling af maskestørrelse og trådtykkelse

Kommissionens forordning (EF) nr. 129/2003 af 24. januar 2003 om de nærmere regler for bestemmelse af fiskeredskabers maskestørrelse og trådtykkelse ( 9 ) anvendes.

Artikel 12

Overholdelse af fangstprocenter

1. Fangster af levende akvatiske ressourcer ud over de tilladte fangstprocenter fastsat i bilag II og III må ikke landes og skal derfor genudsættes inden landing.

2. Når et fartøj på en fangstrejse sejler ud af et af underafsnittene i de grupper, som er anført i bilag II og III, gælder det uanset stk. 1, at minimumsprocentdelen af målarter, jf. bilag II og III, der er fanget i det pågældende geografiske område, og som beholdes om bord, skal være nået senest to timer senere.

Artikel 13

Betingelser for anvendelse af redskaber

1. Redskaber, der ikke må anvendes i et bestemt geografisk område eller i en bestemt periode, skal være stuvet væk på en sådan måde, at de ikke er klar til brug i det forbudte område eller den forbudte periode. Reserveredskaber skal være stuvet separat væk og på en sådan måde, at de ikke er klar til brug.

2. Fiskeredskaber anses for ikke at være klar til brug, hvis:

a) for så vidt angår trawl, snurrevod eller lignende redskaber med undtagelse af dobbeltspand: i) trawlskovlene er surret fast til inder- eller ydersiden af rælingen eller til galgerne ii) mellemlinerne eller trawlwirerne er sjæklet fra trawlskovlene eller vægtene

b) for så vidt angår dobbeltspand: vingespidsernes vægte er sjæklet fra og stuvet væk:

c) for så vidt angår langliner, hildingsgarn, indfiltringsnet og toggegarn: i) garnene er stuvet væk under en fastsurret presenning ii) liner og kroge opbevares i lukkede kasser

d) for så vidt angår noter: hoved- eller bundwire er sjæklet fra noten.

3. Uanset stk. 1 er det forbudt, når der anvendes redskaber, for hvilke torsk (Gadus morhua) er en målart, jf. bilag II eller III, at have andre redskabstyper om bord.







KAPITEL III

MINDSTEMÅL FOR FISK

Artikel 14

Måling af fisk

1. Fisk betragtes som undermålere, hvis de er mindre end det mindstemål, der i bilag IV er fastsat for den pågældende art og det pågældende geografiske område.

2. Fisks størrelse måles fra snudespids til halefinnespids.

Artikel 15

Undermålsfisk om bord

1. Undermålsfisk må ikke beholdes om bord eller omlades, landes, transporteres, oplagres, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsættes.

2. For andre fisk end dem, der i bilag II er defineret som målarter for maskestørrelsesintervallerne »under 16 mm« og »16-31 mm«, og som er fanget med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 32 mm, eller med not, gælder stk. 1 ikke, forudsat at de pågældende fisk ikke sorteres og ikke sælges, frembydes eller udbydes til salg til konsum.

▼M3

Artikel 15a

Forbud mod high-grading

Alle kvoterede arter, der fanges under fiskeri, skal bringes om bord og efterfølgende landes, medmindre dette strider mod forpligtelser i Unionens fiskeriforordninger om tekniske foranstaltninger og kontrol- og bevaringsforanstaltninger, navnlig i nærværende forordning, i forordning (EF) nr. 2371/2002 eller i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik ( 10 ).

▼B







KAPITEL IV

RESTRIKTIONER FOR VISSE OMRÅDER, VISSE TYPER FISKERI ELLER VISSE LEVENDE AKVATISKE RESSOURCER

Artikel 16

Forbudte områder

Det er hele året forbudt at fiske med aktive redskaber inden for det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter målt efter WGS84-koordinatsystemet:

1) 54° 23′ N, 14° 35′ Ø

2) 54° 21′ N, 14° 40′ Ø

3) 54° 17′ N, 14° 33′ Ø

4) 54° 07′ N, 14° 25′ Ø

5) 54° 10′ N, 14° 21′ Ø

6) 54° 14′ N, 14° 25′ Ø

7) 54° 17′ N, 14° 17′ Ø

8) 54° 24′ N, 14° 11′ Ø

9) 54° 27′ N, 14° 25′ Ø

10) 54° 23′ N, 14° 35′ Ø

Artikel 17

Restriktioner for fiskeri efter laks og havørred

1. Der er forbudt at beholde laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta) om bord.

a) i perioden 1. juni til 15. september i underområde 22-31

b) i perioden 15. juni til 30. september i underområde 32.

2. Det forbudte område i den lukkede periode er området uden for fire sømil fra basislinjerne.

3. Uanset stk. 1 er det tilladt at beholde laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta), fanget med bundgarn, om bord.

Artikel 18

Restriktioner for fiskeri efter ål

Det er hele året forbudt at beholde ål om bord, der er fanget med aktive redskaber.

▼M3

Artikel 18a

Restriktioner i forbindelse med fiskeri efter skrubbe og pighvar

1. Det er forbudt at beholde fisk af nedenstående arter om bord, når de er fanget i følgende geografiske områder og perioder:







Art Geografisk område Periode Skrubbe (Platichthys flesus) Underafsnit 26, 27, 28 og 29 syd for 59° 30′ N 15. februar til 15. maj Underafsnit 32 15. februar til 31. maj Pighvar (Psetta maxima) Underafsnit 25, 26 og 28 syd for 56° 50′ N 1. juni til 31. juli

2. Uanset stk. 1 er det, når der fiskes med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 105 mm eller med gællegarn, indfiltringsgarn eller toggergarn med en maskestørrelse på mindst 100 mm, tilladt at beholde bifangster af skrubbe og pighvar om bord og lande dem, hvis sådanne bifangster højst udgør 10 % udtrykt i levende vægt af den samlede fangst, der beholdes om bord og landes i de forbudsperioder, der er omhandlet i stk. 1.

▼B

Artikel 19

Restriktioner for usorterede landinger

1. Usorterede fangster landes kun i havne og landingssteder, hvor den i stk. 2 omhandlede stikprøveordning fungerer.

2. Medlemsstaterne sørger for at etablere en fyldestgørende stikprøveordning, der effektivt kan overvåge usorterede fangster.







KAPITEL V

SPECIFIKKE FORANSTALTNINGER FOR RIGABUGTEN

Artikel 20

Særlig fiskeritilladelse

1. For at fiske i underområde 28-1 skal fartøjer have en særlig fiskeritilladelse udstedt efter artikel 7 i forordning (EF) nr. 1627/94.

2. Medlemsstaterne skal sørge for, at fartøjer, der har fået udstedt den i stk. 1 omhandlede særlige fiskeritilladelse, er opført med navn og internt registreringsnummer på en liste, som gøres offentligt tilgængelig på et websted, hvis adresse sendes til Kommissionen og medlemsstaterne af den enkelte medlemsstat.

3. Fartøjer, der er opført på listen, skal opfylde følgende betingelser:

a) den samlede maskineffekt (kW) for fartøjerne opført på listerne må ikke overstige den konstaterede maskineffekt for hver medlemsstat i 2000 og 2001 i underområde 28-1, og

b) et fartøjs maskineffekt må på intet tidspunkt overstige 221 kW.

Artikel 21

Udskiftning af fartøjer eller maskiner

1. Ethvert fartøj, der er opført på listen omhandlet i artikel 20, stk. 2, kan udskiftes med ét eller flere andre fartøjer, forudsat:

a) at en sådan udskiftning ikke medfører en forøgelse af den samlede maskineffekt som omhandlet i artikel 20, stk. 3, litra a), i den pågældende medlemsstat

b) at det nye fartøjs maskineffekt på intet tidspunkt overstiger 221 kW.

2. En maskine i et fartøj, der er opført på listen omhandlet i artikel 20, stk. 2, kan udskiftes, forudsat:

a) at maskinudskiftningen ikke bevirker, at fartøjets maskineffekt på noget tidspunkt overstiger 221 kW

b) at den nye maskines effekt ikke er så stor, at udskiftningen resulterer i en forøgelse af den samlede maskineffekt som omhandlet i artikel 20, stk. 3, litra a), for den pågældende medlemsstat.

Artikel 22

Forbud mod trawl

I underområde 28-1 forbydes fiskeri med trawl i farvande, hvor vanddybden er under 20 m.







KAPITEL VI

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 23

Forbudte fiskeredskaber og fangstmetoder

1. Det er forbudt at fange levende akvatiske ressourcer ved hjælp af fangstmetoder, der indebærer anvendelse af sprængstoffer, gift, bedøvende stoffer, elektrisk strøm eller nogen form for projektil.

2. Levende akvatiske ressourcer, der er fanget efter metoder som omhandlet i stk. 1, må hverken sælges, frembydes eller udbydes til salg.

Artikel 24

Videnskabelig forskning

1. Denne forordning gælder ikke for fiskeri udelukkende med henblik på videnskabelige undersøgelser, jf. dog følgende betingelser:

a) fiskeriet skal foregå med den eller de pågældende medlemsstaters tilladelse og under dennes eller disses myndighed

b) den eller de medlemsstater, i hvis farvande forskningen finder sted, skal i forvejen være blevet underrettet om sådant fiskeri

c) fartøjer, der driver sådant fiskeri, skal medbringe en tilladelse udstedt af den medlemsstat, hvis flag de fører.

2. Uanset stk. 1 må levende akvatiske ressourcer, der er fanget til formålene i stk. 1, hverken sælges, oplagres, frembydes eller udbydes til salg, medmindre.

a) de opfylder mindstemålene som anført i bilag IV, og mulighederne ikke er udtømt for ressourcer, for hvilke der er fastlagt fiskerimuligheder; eller

b) de sælges direkte til andre formål end konsum.

Artikel 25

Udsætning og omflytning

Denne forordning gælder ikke for fiskeri, der udelukkende tager sigte på udsætning eller omflytning af levende akvatiske ressourcer, og som foregår med tilladelse fra den eller de pågældende medlemsstater og under dennes eller disses myndighed. Foregår udsætningen eller omflytningen i en anden medlemsstats eller andre medlemsstaters farvande, skal alle berørte medlemsstater underrettes herom i forvejen.

Artikel 26

Foranstaltninger truffet af medlemsstaterne, som kun gælder for fiskerfartøjer, som fører deres flag

1. Medlemsstaterne kan til bevarelse og forvaltning af bestande eller for at reducere fiskeriets indvirkninger på det marine økosystem træffe tekniske foranstaltninger, der skal begrænse fiskerimulighederne, og som:

a) supplerer foranstaltningerne i ►M3 Unionens ◄ fiskeriretsforskrifter, eller

b) er mere vidtrækkende end minimumskravene i ►M3 Unionens ◄ fiskeriretsforskrifter.

2. Foranstaltningerne i stk. 1 gælder kun for fiskere fra den pågældende medlemsstat og skal være forenelige med ►M3 EU-retten ◄ .

3. Medlemsstaten underretter straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen om foranstaltningerne.

4. Medlemsstaterne skal på Kommissionens anmodning sende den alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne vurdere, om de nationale tekniske foranstaltninger opfylder betingelserne i stk. 1.

5. Hvis Kommissionen konkluderer, at foranstaltningerne ikke opfylder betingelserne i stk. 1, vedtager den en afgørelse om, at medlemsstaten skal ophæve eller ændre foranstaltningerne.

Artikel 27

Videnskabelig vurdering af typer af fiskeredskaber

Senest den 1. januar 2008 skal Kommissionen sørge for, at der gennemføres en videnskabelig vurdering af virkningerne af brugen af specielt hildingsgarn, toggegarn og indfiltringsgarn på hvaler, og at resultaterne heraf sendes til Europa-Parlamentet og Rådet.







KAPITEL VII

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 28

Gennemførelsesbestemmelser

Gennemførelsesbestemmelser til denne forordning vedtages efter proceduren omhandlet i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002.

Artikel 29

Ændringer af bilagene

Ændringer af bilag I og tillæg 1 og 2 til bilag II vedtages efter proceduren omhandlet i artikel 30, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002.

Artikel 30

Ændringer af forordning (EF) nr. 1434/98

I forordning (EF) nr. 1434/98 foretages følgende ændringer:

1) Artikel 1, stk. 2, udgår.

2) Artikel 2, stk. 2 og 3, udgår.

3) Artikel 3, stk. 1, affattes således: »1. Sild fanget: — i område 1 og 2 med trukne netredskaber med en mindstemaskestørrelse på mindst 32 mm, eller — i område 3 med trukne netredskaber med en mindstemaskestørrelse på mindst 40 mm, eller — i region 1, 2 eller 3, med andre redskaber end trukne redskaber må ikke landes til andre formål end direkte konsum, medmindre de først er blevet udbudt til salg til direkte konsum og ikke har fundet nogen aftager.«

4) Artikel 3, stk. 2, affattes således: »2. Al sild fanget med alle slags redskaber i henhold til betingelserne som fastsat i artikel 2 kan imidlertid landes til andre formål end direkte konsum.«

Artikel 31

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 88/98 ophæves.

Henvisninger til den ophævede forordning skal betragtes som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag V.

Artikel 32

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAG I

Underafsnit i det geografiske område omhandlet i artikel 1, som skal måles efter WGS84-koordinatsystemet

Underafsnit 22

Farvandet afgrænset af en linje fra Hasenøre (56°09' N, 10°44′ Ø) på Jyllands østkyst til Gnibens Spids (56°01′ N, 11°18′ Ø) på Sjællands vestkyst, derfra langs Sjællands vest- og sydkyst til skæringspunktet med 12°00′ Ø, derfra stik syd til Falster, derfra langs Falsters østkyst til Gedser Odde (54°34′ N, 11°58′ Ø), derfra stik øst til skæringspunktet med 12°00′ Ø, derfra stik syd til Tysklands kyst, derfra mod sydvest langs Tysklands kyst og Jyllands østkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 23

Farvandet afgrænset af en linje fra Gilbjerg Hoved (56°08′ N, 12°18′ Ø) på Sjællands nordkyst til Kullen (56°18′ N, 12°28′ Ø) på Sveriges kyst, derfra mod syd langs Sveriges kyst til Falsterbo Fyr (55°23′ N, 12°50′ Ø), derfra tværs over den sydlige indsejling til Øresund til Stevns Fyr (55°19′ N, 12°28′ Ø) på Sjællands kyst, derfra mod nord langs Sjællands østkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 24

Farvandet afgrænset af en linje fra Stevns Fyr (55°19′ N, 12°28′ Ø) på Sjællands østkyst tværs over den sydlige indsejling til Øresund til Falsterbo Fyr (55°23′ N, 12°50′ Ø) på Sveriges kyst, derfra langs Sveriges sydkyst til Sandhammaren Fyr (55°24′ N, 14°12′ Ø), derfra til Hammerodde Fyr (55°18′ N, 14°47′ Ø) på Bornholms nordkyst, derfra langs Bornholms vest- og sydkyst til skæringspunktet med 15°00′ Ø, derfra stik syd til Polens kyst, derfra mod vest langs Polens og Tysklands kyst til skæringspunktet med 12°00′ Ø, derfra stik nord til skæringspunktet 54°34′ N, 12°00′ Ø, derfra stik vest til Gedser Odde (54°34′ N, 11°58′ Ø), derfra langs Falsters øst- og nordkyst til skæringspunktet med 12°00′ Ø, derfra stik nord til Sjællands sydkyst, derfra mod vest og nord langs Sjællands vestkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 25

Farvandet afgrænset af en linje fra punktet 56°30′ N på Sveriges østkyst og derfra stik øst til Ølands vestkyst, derfra rundt langs Ølands sydspids til skæringspunktet med 56°30′ N på østkysten, derfra stik øst til skæringspunktet med 18°00′ Ø, derfra stik syd til Polens kyst, derfra mod vest langs Polens kyst til skæringspunktet med 15°00′ Ø, derfra stik nord til Bornholm, derfra langs Bornholms syd- og vestkyst til Hammerodde Fyr (55°18′ N, 14°47′ Ø), derfra til Sandhammaren Fyr (55°24′ N, 14°12′ Ø) på Sveriges sydkyst, derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 26

Farvandet afgrænset af en linje fra skæringspunktet 56°30′ N, 18°00′ Ø og derfra stik øst til Letlands vestkyst, derfra mod syd langs Letlands, Litauens, Ruslands og Polens kyst til skæringspunktet med 18°00′ Ø på Polens kyst, derfra stik nord til udgangspunktet.

Underafsnit 27

Farvandet afgrænset af en linje fra skæringspunktet 59°41′ N, 19°00′ Ø på det svenske fastlands østkyst og derfra stik syd til Gotlands nordkyst, derfra mod syd langs Gotlands vestkyst til skæringspunktet med 57°00′ N, derfra stik vest til skæringspunktet med 18°00′ Ø, derfra stik syd til skæringspunktet med 56°30′ N, derfra stik vest til Ølands østkyst, derfra sydom langs Ølands kyst til skæringspunktet med 56°30′ N på vestkysten, derfra stik vest til Sveriges kyst, derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 28-1

Farvandet afgrænset mod vest af en linje fra 57°34,1234′ N, 21°42,9574′ Ø til 57°57,4760′ N, 21°58,2789′ Ø, derfra mod syd til det sydligste punkt på halvøen Sõrve, derfra mod nordøst langs Saaremaas kyst og mod nord af en linje fra 58°30,0′ N, 23°13,2′ Ø til 58°30,0′ N, 23°41,1′ Ø.

Underafsnit 28-2

Farvandet afgrænset af en linje fra skæringspunktet 58°30′ N, 19°00′ Ø og derfra stik øst til Saaremaas vestkyst, derfra mod syd langs Saaremaas vestkyst til skæringspunktet med 57°57,4760′ N, 21°58,2789′ Ø; derfra syd til skæringspunktet 57°34,1234′ N, 21°42,9574′ Ø; derfra syd langs Letlands kyst til skæringspunktet med 56°30′ N, derfra stik vest til skæringspunktet med 18°00′ Ø, derfra stik nord til skæringspunktet med 57°00′ N, derfra stik øst til Gotlands vestkyst, derfra mod nord til skæringspunktet med 19°00′ Ø på Gotlands nordkyst, derfra stik nord til udgangspunktet.

Underafsnit 29

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 60°30′ N på det svenske fastlands østkyst, derfra stik øst til det finske fastlands kyst, derfra mod syd langs Finlands vest- og sydkyst til skæringspunktet med 23°00′ Ø på det finske fastlands sydkyst, derfra stik syd til skæringspunktet med 59°00′ N, derfra stik øst til det estiske fastlands kyst, derfra mod syd langs Estlands vestkyst til skæringspunktet med 58°30′ N, derfra stik vest til Saaremaas østkyst, derfra nordom langs Saaremaas kyst til skæringspunktet med 58°30′ N på øens vestkyst, derfra stik vest til skæringspunktet med 19°00′ Ø, derfra stik nord til skæringspunktet med 59°41′ N på det svenske fastlands østkyst, derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 30

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 63°30′ N på Sveriges østkyst, derfra stik øst til det finske fastlands kyst, derfra mod syd langs Finlands kyst til skæringspunktet med 60°30′ N, derfra stik vest til det svenske fastlands kyst, derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 31

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 63°30′ N på Sveriges østkyst, derfra mod nord langs Den Botniske Bugt til skæringspunktet med 63°30′ N på det finske fastlands vestkyst, derfra stik vest til udgangspunktet.

Underafsnit 32

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 23°00′ Ø på Finlands sydkyst, derfra mod øst langs Den Finske Bugt til skæringspunktet med 59°00′ N på Estlands vestkyst, derfra stik vest til skæringspunktet med 23°00′ Ø, derfra stik nord til udgangspunktet.









BILAG II







Trawl, snurrevod eller lignende redskaber: maskestørrelsesintervaller, målarter og fangstprocenter Målart Maskestørrelsesinterval (mm) < 16 16 ≤ og < 32 16 ≤ og < 105 32 ≤ og < 90 32 ≤ og < 105 ≥ 90 (3) ≥ 105 (2) (3) Grupper af underafsnit 22-32 22-27 28-32 22-23 24-27 22-23 22-32 Minimumsprocentdel målarter 90 (1) 90 (1) (5) 90 (1) 90 (1) (4) 90 (1) (4) 90 100 Tobis (Ammodytidae) * * * * * * * Brisling (Sprattus sprattus) * * * * * * Sild (Clupea harengus) * * * * * Almindelig tunge (Solea vulgaris) * * Rødspætte (Pleuronectes platessa) * * Hvilling (Merlangius merlangus) * * Slethvar (Scophthalmus rhombus) * * Ising (Limanda limanda) * * Skrubbe (Platichthys flesus) * * Rødtunge (Microstomus kitt) * * Pighvar (Psetta maxima) * * Torsk (Gadus morhua) * (1) Af den ombordværende fangst må højst 3 %, udtrykt i levende vægt, være torsk. (2) Kun trawl, snurrevold eller lignende redskaber med Bacoma-sorteringsvindue eller med T90-fangstpose og forlængelsesstykker med maskestørrelse og specifikationer som fastsat i tillæg 1 og 2 er tilladt. (3) Brugen af bomtrawl er ikke tilladt. (4) Af den ombordværende fangst må højst 40 %, udtrykt i levende vægt, være hvilling. (5) Af den ombordværende fangst må højst 45 %, udtrykt i levende vægt, være sild.

▼M2









Tillæg 1

Specifikationer for Bacoma-fangstposer

Beskrivelse

a) Fangstposens, forlængelsesstykkets og trawlbagendens størrelse

i) Fangstposen skal bestå af to paneler, der er samlet ved hjælp af to lige lange sømliner, én i hver side.

ii) Maskestørrelsen i diamantmaskerne skal være mindst 105 mm. Garnet skal være lavet af polyethylentråd med en tykkelse på højst 6 mm ved enkeltgarn og højst 4 mm ved dobbeltgarn.

iii) Det er forbudt at anvende fangstposer og forlængelsesstykker, der er lavet af kun ét netstykke og kun har én sømline.

iv) Antallet af åbne diamantmasker, ekskl. sømlinemaskerne, må ikke på noget sted i et forlængelsesstykkes omkreds være mindre eller større end det højeste antal masker i omkredsen af fangstposens forende (figur 1).

b) Vinduets placering

i) Vinduet skal monteres i fangstposens overpanel (figur 2).

ii) Vinduet skal slutte højst fire masker fra bindestrikken, inkl. den håndflettede række masker, som bindestrikken føres igennem (figur 3 og 4).

c) Vinduets størrelse

i) Vinduets bredde, udtrykt i antal maskestolper, skal være lig med antallet af åbne diamantmasker i overpanelet divideret med to. Om nødvendigt tillades det at bevare højst 20 % af antallet af åbne diamantmasker i toppanelet fordelt ligeligt på begge sider af vinduespanelet (figur 4).

ii) Vinduet skal være mindst 5,5 m langt.

iii) Uanset nr. ii) skal vinduets længde være mindst 6 m, hvis der til vinduet er fastgjort en sensor til måling af fangsterne.

d) Vinduets net

i) Maskestørrelsen skal være mindst 120 mm. Maskerne skal være kvadratmasker, dvs. alle fire sider i vinduet skal være skåret stolperet.

ii) Nettet monteres sådan, at stolperne er parallelle med og vinkelrette på fangstposens længderetning. Netstykket skal bestå af knudeløst, flettet enkeltgarn eller have tilsvarende dokumenterede selektionsegenskaber. Ved knudeløst net forstås net, der består af firsidede masker, hvis hjørner dannes ved sammenvævning af garnerne fra to hosliggende maskesider.

iii) Enkeltgarnets diameter skal være mindst 5 mm.

e) Andre specifikationer

i) Bagstroppen må ikke ligge omkring Bacoma-sorteringsvinduet.

ii) En fangstposebøje skal være kugleformet og må højst måle 40 cm i diameter. Den skal være fastgjort til bindestikken ved hjælp af bøjerebet.

iii) Et stopgarn må ikke overlappe Bacoma-sorteringsvinduet.

Figur 1

Et trawlredskab kan opdeles i tre forskellige dele efter disses form og funktion. Trawlkroppen er altid en tilspidset del. Forlængelsesstykket er en utilspidset del, der normalt er fremstillet af ét eller to netstykker. Fangstposen er også en utilspidset del, der ofte er fremstillet af dobbeltgarn for at opnå større slidstyrke. Delen under løftestroppen kaldes løfteposen.

Figur 2

A Forlængelsesstykke

B Fangstpose

C Sorteringsvindue, kvadratmasket panel

1 Overpanel, maks. 50 åbne diamantmasker

2 Underpanel, maks. 50 åbne diamantmasker

3 Sømliner

4 Søm

5 Løftestrop

6 Bagstrop

7 Bindestrik

8 Vinduespanelets afstand fra bindestrik (figur 3 og 4)

9 Bøjereb

10 Fangstposebøje

Figur 3

MONTERING AF VINDUESPANEL

A 120 mm kvadratmasket panel (25 stolper)

B Samling af kvadratmasket panel og sømline

C Samling af kvadratmasket panel og diamantmasket net

D 105 mm diamantmasket net (maks. 50 åbne masker)

E Vinduespanelets afstand fra bindestrik. Vinduet skal slutte højst 4 masker fra bindestrikken, inkl. den håndflettede række masker, som bindestrikken føres igennem

F Én række håndflettede bindestriksmasker

Figur 4

MONTERING AF VINDUESPANEL

A 120 mm kvadratmasket panel (20 stolper)

B Samling af kvadratmasket panel og sømline

C Samling af kvadratmasket panel og diamantmasket net

D 105 mm diamantmasket net (maks. 50 åbne masker)

E Vinduespanelets afstand fra bindestrik. Vinduet skal slutte højst 4 masker fra bindestrikken, inkl. den håndflettede række masker, som bindestrikken føres igennem

F Én række håndflettede bindestriksmasker

G Højst 10 % åbne masker som omhandlet i D i hver side









Tillæg 2

SPECIFIKATIONER FOR T90-TRAWL

a) Definition

1. Ved T90-trawl forstås trawl, snurrevod og lignende redskaber med en fangstpose og et forlængelsesstykke, der er fremstillet af diamantmasket net, som er drejet 90°, så hovedretningen i trådens forløb er parallel med slæberetningen.

2. Trådens forløb i et standarddiamantmasket net (A) og i et net, der er drejet 90° (B), er vist i figur 1 nedenfor.

Figur 1

b) Maskestørrelse og måling

Maskestørrelsen skal være mindst 120 mm. Uanset artikel 6, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 ( 11 ) skal maskestørrelsen i fangstposen og forlængelsesstykket måles på tværs af fangstredskabets længdeakse.

c) Trådtykkelse

Fangstposen og forlængelsesstykket skal være fremstillet af polyethylentråd med en tykkelse på højst 6 mm ved enkeltgarn og højst 4 mm ved dobbeltgarn. Denne bestemmelse gælder ikke for den bageste maskerække i fangstposen, hvis den er forsynet med en bindestrikke.

d) Fremstilling

1. En fangstpose og et forlængelsesstykke af drejede masker (T90) skal være fremstillet af to paneler, der har samme dimensioner, mindst 50 masker i længderetningen og den ovenfor beskrevne maskeretning, og som er samlet ved hjælp af to sidesømliner.

2. Antallet af åbne masker i enhver omkreds skal være konstant fra den forreste del af forlængelsesstykket til den bageste del af fangstposen.

3. På det sted, hvor fangstposen eller forlængelsesstykket er fastgjort til trawlets tilspidsede ende, skal maskeantallet i omkredsen af fangstposen eller forlængelsesstykket være 50 % af den sidste maskerække i trawlets tilspidsede del.

4. I figur 2 nedenfor er der en illustration af en fangstpose og et forlængelsesstykke.

e) Omkreds

Maskeantallet i enhver omkreds af fangstposen og forlængelsesstykket, ekskl. maskerne i samlingerne og sømlinerne, må højst være 50.

f) Samlinger

Forkanten af de paneler, der udgør både fangstpose og forlængelsesstykke, skal være forsynet med en række flettede halvmasker. Fangstposepanelets bagkant skal være forsynet med en fuld række flettede masker, der kan styre bindestrikken.

g) Fangstposebøje

En fangstposebøje skal være kugleformet og må højst måle 40 cm i diameter. Den skal være fastgjort til bindestikken ved hjælp af bøjerebet.

Figur 2

▼B









BILAG III







Hildingsgarn, indfiltringsnet og toggegarn: maskestørrelsesintervaller og målarter Målart Maskestørrelsesinterval (mm) 16 ≤ og < 110 32 ≤ og < 110 90 ≤ og < 156 (2) 110 ≤ og < 156 ≥ 157 Grupper af underafsnit 28-32 22-27 22-23 22-32 22-32 Minimumsprocentdel målarter 90 (1) 90 (1) 90 90 100 Brisling (Sprattus sprattus) * * * * * Sild (Clupea harengus) * * * * * Almindelig tunge (Solea vulgaris) * * * Rødspætte (Pleuronectes platessa) * * * Hvilling (Merlangius merlangus) * * * Slethvar (Scophthalmus rhombus) * * * Ising (Limanda limanda) * * * Skrubbe (Platichthys flesus) * * * Rødtunge (Microstomus kitt) * * * Pighvar (Psetta maxima) * * * Torsk (Gadus morhua) * * Laks (Salmo salar) * (1) Af den ombordværende fangst må højst 3 %, udtrykt i levende vægt, være torsk. (2) Dette maskestørrelsesinterval kan tillades indtil den 30. juni 2006.









BILAG IV







Mindstemål Art Geografisk område Mindstemål Torsk (Gadus morhua) Underafsnit 22-32 38 cm Skrubbe (Platichthys flesus) Underafsnit 22-25 23 cm Underafsnit 26-28 21 cm Underafsnit 29-32, syd for 59° 30' N 18 cm Rødspætte (Pleuronectes platessa) Underafsnit 22-32 25 cm Pighvar (Psetta maxima) Underafsnit 22-32 30 cm Slethvar (Scophthalmus rhombus) Underafsnit 22-32 30 cm Ål (Anguilla anguilla) Underafsnit 22-32 35 cm Laks (Salmo salar) Underafsnit 22-30 og 32 60 cm Underafsnit 31 50 cm Havørred (Salmo trutta) Underafsnit 22-25 og 29-32 40 cm Underafsnit 26-28 50 cm









BILAG V







Sammenligningstabel Rådets forordning (EF) nr. 88/98 Denne forordning Artikel 1 Artikel 1 Artikel 2 — Artikel 3, stk. 1 og 2 Artikel 14 Artikel 3, stk. 3 Artikel 15, stk. 1 Artikel 3, stk. 4 — Artikel 3, stk. 5 — Artikel 4 — Artikel 5, stk. 1 og 3 Artikel 3 Artikel 5, stk. 2 — Artikel 6 Artikel 11 Artikel 7 Artikel 5 Artikel 8, stk. 1 Artikel 13 stk. 1 Artikel 8, stk. 2 Artikel 13, stk. 2 Artikel 8, stk. 3 Artikel 16 Artikel 8, stk. 4 Artikel 13, stk. 3 Artikel 8a Artikel 9 Artikel 8b Artikel 10 Artikel 9, stk. 1 Artikel 17 Artikel 9, stk. 2 Artikel 8, stk. 1 Artikel 10, stk. 1 — Artikel 10, stk. 2 Artikel 23, stk. 1 Artikel 10, stk. 3 — Artikel 10, stk. 4 — Artikel 11 Artikel 24 Artikel 12 Artikel 25 Artikel 13 Artikel 26 Artikel 14 Artikel 28 Artikel 15 Artikel 31 Artikel 16 Artikel 32 Bilag I Bilag I Bilag II — Bilag III Bilag IV Bilag IV Bilag II og III Bilag V Tillæg 1 til bilag II Bilag VI Bilag V