02006X1227(05) — DA — 27.12.2006 — 000.001

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument





Berigtiget ved:









▼B

▼C1

Regulativ nr. 49 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede vilkår for godkendelse af motorer med kompressionstænding, naturgasdrevne motorer samt motorer med styret tænding, som benytter autogas, og køretøjer udstyret med motorer med kompressionstænding, naturgasdrevne motorer og motorer med programmeret tænding, som benytter autogas, hvad angår emission af forurenende stoffer

Revision 3

Omfattende:

Ændringsserie 01 - Trådt i kraft: 14. maj 1990

Ændringsserie 02 - Trådt i kraft: 30. december 1992

Berigtigelse 1 til ændringsserie 02 i henhold til Depositary Notification

C.N.232.1992.TREATIES-32 af 11. september 1992

Berigtigelse 2 til ændringsserie 02 i henhold til Depositary Notification

C.N.353.1995.TREATIES-72 af 13. november 1995

Berigtigelse 1 til ændring 2 (Erratum - kun på engelsk)

Supplement 1 til ændringsserie 02 - Trådt i kraft: 18. maj 1996

Supplement 2 til ændringsserie 02 - Trådt i kraft: 28. august 1996

Berigtigelse 1 til supplement 1 til ændringsserie 02 i henhold til Depositary Notification

C.N.426.1997.TREATIES-96 af 21. november 1997

Berigtigelse 2 til supplement 1 til ændringsserie 02 i henhold til Depositary Notification

C.N.272.1999.TREATIES-2 af 12. april 1999

Berigtigelse 1 til supplement 2 til ændringsserie 02 i henhold til Depositary Notification

C.N.271.1999.TREATIES-1 af 12. april 1999

Ændringsserie 03 - Trådt i kraft: 27. december 2001

Ændringsserie 04 - Trådt i kraft: 31. januar 2003

1. ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ gælder for emissionen af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding, naturgasdrevne motorer samt motorer med styret tænding, som benytter autogas, som anvendes til at drive køretøjer med nominelle hastigheder på over 25 km/h tilhørende klasserne ( 1 ) ( 2 ) M1 med en totalmasse på over 3,5 ton og M2, M3, N1, N2 og N3.

2. DEFINITIONER OG FORKORTELSER

I dette regulativ forstås ved:

2.1. »prøvningscyklus«: en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde (ESC-test) og i ikke-stationær funktionsmåde (ETC- og ELR-test).

2.2. »godkendelse af en motor (motorfamilie)«: godkendelse af en motor (motortype) hvad angår størrelsen af emissionen af forurenende gasser og partikler.

2.3. »dieselmotor«: en motor, der arbejder efter kompressionstændingsprincippet. »gasmotor«: en motor, som anvender naturgas (NG) eller autogas (LPG) som brændstof.

2.4. »motortype«: en motorkategori, som ikke på væsentlige punkter adskiller sig fra de i bilag 1 til dette direktiv angivne specifikationer.

2.5. »motorfamilie«: en af fabrikanten foretaget gruppering af motorer, som gennem deres konstruktion, således som den er defineret i bilag 1, tillæg 2, til dette direktiv, har ensartede egenskaber hvad angår emissioner fra udstødningen; alle medlemmer af motorfamilien skal opfylde de pågældende emissionsgrænseværdier.

2.6. »stammotor«, en motor, der er udvalgt af en motorfamilie på en sådan måde, at dens emissionsegenskaber er repræsentative for den pågældende motorfamilie.

2.7. »forurenende luftarter«: carbonmonoxid, carbonhydrider (idet der antages et kul-brintforhold på CH1,85 for diesel, CH2,525 for LPG og CH3O0,5 for ethanoldrevne dieselmotorer), carbonhydrider bortset fra methan (idet der antages et antages et kul-brintforhold på CH1,85 for diesel, CH2,525 for LPG og CH3O2,93 for NG) methan, (idet der antages et kul-brintforhold på CH4 for NG) og nitrogenoxider, idet sidstnævnte udtrykkes som nitrogendioxidækvivalenter (NO2). »forurenende partikler«: materiale, der er indsamlet på et nærmere angivet filtermateriale efter fortynding af udstødningsgassen med ren, filtreret luft, således at temperaturen ikke er over 325 K (52 °C).

2.8. »røg«: partikler, som føres med i udstødningsstrømmen fra en dieselmotor, og som absorberer, reflekterer eller bryder lys.

2.9. »nettoeffekt«: effekten i ECE kW bestemt på prøvestanden ved enden af krumtapakslen eller tilsvarende del, målt efter metoden til måling af effekten som anført i regulativ nr. 24.

2.10. »angiven maksimaleffekt (Pmax)«: den maksimale effekt i »kW EF« (nettoeffekt), som angivet af fabrikanten i ansøgningen om typegodkendelse.

2.11. »procent belastning«: den brøkdel, som udgøres af det størst mulige drejningsmoment ved en bestemt motorhastighed.

2.12. »ESC-test«: en prøvningscyklus bestående af 13 stationære testforløb, der skal gennemløbes i henhold til punkt 5.2 i dette bilag.

2.13. »ELR-test«: en prøvningscyklus bestående af en sekvens af belastningstrin med konstant motorhastighed, der skal gennemløbes i henhold til punkt 5.2 i dette regulativ.

2.14. »ETC-test«: en prøvningscyklus bestående af 1 800 ikke-stationære sekvenser, som sekund for sekund går over i hinanden og gennemløbes i henhold til punkt 5.2 i dette regulativ.

2.15. »motorens arbejdshastighedsområde«: det motorhastighedsområde, der er det oftest anvendte mellem lav og høj hastighed som fastlagt i bilag 4 til dette regulativ.

2.16. »lav hastighed (nlo)«: den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 50 % af den angivne maksimaleffekt.

2.17. »høj hastighed (nhi)«: den højeste motorhastighed, hvor motoren yder 70 % af den angivne maksimaleffekt.

2.18. »motorhastighed A, B og C«: de prøvehastigheder i motorens arbejdshastighedsområde, som skal anvendes til ESC-test og ELR-test som fastlagt i bilag 4, tillæg 1, til dette regulativ.

2.19. »kontrolområde«: området med motorhastighed mellem A og C og belastning mellem 25 og 100 %.

2.20. »referencehastighed (nref)«: den 100 % hastighedsværdi, som anvendes til denormalisering af de relative hastighedsværdier i ETC-testen som angivet i bilag 4, tillæg 2, til dette regulativ.

2.21. »opacimeter«: et instrument, der er konstrueret til at måle røgpartiklers røgtæthed (opacitet) ved lysekstinktionsprincippet.

2.22. »naturgasområde«: et af områderne H eller L som defineret i Europæisk standard EN 437, dateret november 1993.

2.23. »selvtilpasningsevne«: en motors evne til at holde luft/brændstofforholdet konstant.

2.24. »rekalibrering«: en finjustering af en naturgasdrevet motor med det formål at give den samme præstationer (effekt, brændstofforbrug) i et andet naturgasområde.

2.25. »Wobbe-indeks (nedre Wl eller øvre Wu)«: forholdet mellem den ækvivalente brændværdi af en gas pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative massefylde ved samme referencebetingelser:

2.26. »λ-forskydningsfaktor (Sλ)«, et udtryk, som beskriver motorstyringssystemets nødvendige fleksibilitet med hensyn til en ændring af luftoverskudskoefficienten λ, hvis motoren drives med en gas af anden sammensætning end ren methan (vedrørende beregningen af Sλ, se bilag 8).

2.27. »EEV«: mere miljøvenlige køretøjer, dvs. en type køretøjer, der drives af en motor, der overholder de fakultative emissionsgrænseværdier i række C i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ.

2.28. »manipulationsanordning«: enhver anordning, som måler, registrerer eller reagerer på driftsvariabler (f.eks. køretøjets hastighed, motorhastigheden, det gear, der køres i, temperaturen, vakuum i indsugningsmanifolden eller enhver anden parameter) med henblik på at aktivere, modulere, forsinke eller deaktivere driften af en del af emissionsbegrænsningssystemet, og som derved reducerer dets effektivitet under betingelser, som man med rimelighed kan forvente at komme ud for under køretøjets normale drifts- og brugsforhold, medmindre anvendelsen af en sådan anordning i stort omfang er medtaget i den anvendte prøvecyklus med henblik på emissionscertificering.

2.29. »hjælpekontrolanordning«: et system, en funktion eller en kontrolstrategi, som anvendes til beskyttelse af motoren og/eller dennes aggregater mod driftsforhold, som kunne medføre motorskade eller -stilstand, eller som anvendes til at lette motorstart. En hjælpekontrolanordning kan også være en strategi eller foranstaltning, for hvilken det er påvist, at der ikke er tale om en manipulationsanordning.

2.30. »irrationel emissionsbegrænsningsstrategi«: enhver strategi eller foranstaltning, som resulterer i en nedsættelse af effektiviteten af emissionsbegrænsningssystemet under normal kørsel til under det niveau, der er forventet ved den anvendte emissionsprøve. Figur 1: Detaljeret beskrivelse af prøvecyklusserne

2.31. Symboler og forkortelser 2.31.1. Symboler for testparametre



Symbol Enhed Udtryk AP m2 Tværsnitsareal af isokinetisk prøvetagningssonde AT m2 Udstødningsrørets tværsnitsareal CEE — Virkningsgrad for ethan CEM — Virkningsgrad for methan C1 — Carbonhydridækvivalent med ét kulstofatom conc ppm/% vol. Indeks, som angiver koncentration D0 m3/s PDP-kalibreringskurvens skæring med ordinataksen DF — Fortyndingsfaktor (Dilution Factor) D — Konstant i Bessel-funktionen E — Konstant i Bessel-funktionen EZ g/kWh Interpoleret værdi af NOx-emissionen i kontrolpunktet fa — Laboratoriets atmosfærefaktor fc s–1 Bessel-filterets afskæringsfrekvens FFH — Brændstofspecifik faktor til omregning af koncentration fra tør til våd FS — Støkiometrisk koefficient GAIRW kg/h Massestrøm af indsugningsluft, våd basis GAIRD kg/h Massestrøm af indsugningsluft, tør basis GDILW kg/h Massestrøm af fortyndingsluft, våd basis GEDFW kg/h Ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis GEXHW kg/h Massestrøm af udstødningsgas, våd basis GFUEL kg/h Massestrøm af brændstof GTOTW kg/h Massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis H MJ/m3 Brændværdi HREF g/kg Referenceværdi af absolut fugtighed (10,71g/kg) Ha g/kg Indsugningsluftens absolutte fugtindhold Hd g/kg Absolut fugtindhold i fortyndingsluft HTCRAT mol/mol Brint-kulstofforhold I — Indeks, som angiver den pågældende prøvningssekvens K — Bessel-konstant K m–1 Lysabsorptionskoefficient KH,D — Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for dieselmotorer KH,G — Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for gasmotorer KV CFV-kalibreringsfunktion KW,a — Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis KW,d — Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis KW,e — Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis KW,r — Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis L % Drejningsmoment angivet som procent af største drejningsmoment for testmotoren La m Effektiv lysvejlængde M PDP-kalibreringskurvens hældning Mass g/h eller g Indeks, som angiver massestrøm af emissioner MDIL kg Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver Md mg Masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft Mf mg Masse af opsamlede partikler Mf,p mg Masse af opsamlede partikler på hovedfilter Mf,b mg Masse af opsamlede partikler på back-up filter MSAM kg Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøve MSEC kg Masse af sekundær fortyndingsluft MTOTW kg Samlet CVS-masse (våd basis) i løbet af prøvecyklussen MTOTW,i kg Øjeblikkelig CVS-masse, våd basis N % Røgtæthed (opacitet) NP — Samlet antal omdrejninger af PDP i løbet af cyklussen NP,i — Omdrejninger af PDP i et tidsinterval N min–1 Motorhastighed nP s–1 PDP-hastighed nhi min–1 Høj motorhastighed nlo min–1 Lav motorhastighed nref min–1 Referencemotorhastighed for ETC-test pa kPa Mætningsdamptryk af motorens indsugningsluft pA kPa Absolut tryk pB kPa Totalt atmosfæretryk pd kPa Mætningsdamptryk af fortyndingsluft ps kPa Tørt atmosfæretryk p1 kPa Trykfald ved pumpeindgang P(a) kW Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret under test P(b) kW Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret under test P(n) kW Nettoeffekt, ukorrigeret P(m) kW Effekt, målt i prøvebænk Ω — Bessel-konstant Qs m3/s CVS-volumenhastighed q — Fortyndingsforhold r — Forhold mellem tværsnitsareal af isokinetisk sonde og udstødningsrør Ra % Indsugningsluftens relative fugtighed Rd % Fortyndingsluftens relative fugtighed Rf — FID-responsfaktor ρ kg/m3 Densitet S kW Indstilling af dynamometer Si m–1 Øjeblikkelig røgtæthed Sλ — λ-forskydningsfaktor T K Absolut temperatur Ta K Absolut temperatur af indsugningsluft t s Måletid te s Elektrisk responstid tf s Filterresponstid for Bessel-funktion tp s Fysisk responstid Δt s Tidsrum mellem på hinanden følgende røgtæthedsbestemmelser (= 1/prøveudtagningshastighed) Δti s Tidsinterval for øjeblikkelig CFV-strøm τ % Røgtransmissionsfaktor V0 m3/omdr. PDP-volumenhastighed ved faktiske omstændigheder W — Wobbe-indeks Wact kWh Faktisk arbejde udført under ETC-prøvecyklus Wref kWh Referencearbejde udført under ETC-prøvecyklus WF — Vægtningsfaktor WFE — Effektiv vægtningsfaktor X0 m3/omdr. Kalibreringskurve for volumenhastighed i PDP-system Yi m–1 1 s Bessel-gennemsnit af røgtæthed 2.31.2. Symboler for kemiske komponenter CH4 Methan C2H6 Ethan C2H5OH Ethanol C3H8 Propan CO Carbonmonoxid DOP Dioctylphtalat CO2 Carbondioxid HC Carbonhydrider NMHC Andre carbonhydrider end methan NOx Nitrogenoxider NO Nitrogenmonoxid NO2 Nitrogendioxid PT Partikler 2.31.3. Forkortelser CFV Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi) CLD Kemiluminescensdetektor ELR Europæisk belastningsresponstest ESC Europæisk stationær cyklus ETC Europæisk ikke-stationær cyklus FID Flammeiondetektor GC Gaskromatograf HCLD Opvarmet kemiluminescensdetektor HFID Opvarmet flammeiondetektor LPG Autogas NDIR Ikke-dispersiv infrarødanalysator NG Naturgas NMC Non-Methan Afskæring

3. ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1. Ansøgning om godkendelse af en motor som en separat teknisk enhed

3.1.1. Ansøgning om godkendelse af en motortype med hensyn til dennes niveau for emission af forurenende luftarter og partikler indgives af motorens fabrikant eller af en godkendt repræsentant.

3.1.2. Hver ansøgning om godkendelse skal være ledsaget af de krævede dokumenter i tre eksemplarer: Den skal som minimum indeholde motorens hovedspecifikationer, jf. bilag 1 til dette regulativ.

3.1.3. En motor, som er i overensstemmelse med motortypespecifikationerne i bilag 1, stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for de i punkt 5 beskrevne prøvninger.

3.2. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype, hvad angår dennes motor

3.2.1. Ansøgning om godkendelse af et køretøj med hensyn til dettes emission af forurenende luftarter og partikler fra motoren indgives af køretøjets fabrikant eller en godkendt repræsentant.

3.2.2. Hver ansøgning om godkendelse skal være ledsaget af de krævede dokumenter i tre eksemplarer. Den skal som minimum indeholde: 3.2.2.1. Motorens hovedspecifikationer, jf. bilag 1. 3.2.2.2. Motorens hovedspecifikationer, jf. bilag 1. 3.2.2.3. Et eksemplar af oplysningsskemaet (model i bilag 2A) for den monterede motortype.

3.3. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med godkendt motor

3.3.1. Ansøgning om godkendelse af et køretøj hvad angår emissionen af forurenende luftarter og partikler fra køretøjets godkendte dieselmotor eller -motorfamilie og hvad angår emissionen af forurenende luftarter fra køretøjets godkendte gasmotor eller -motorfamilie skal indgives af køretøjets fabrikant eller en godkendt repræsentant.

3.3.2. Den skal vedlægges de krævede dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger: 3.3.2.1. en beskrivelse af køretøjstypen og af motorrelaterede køretøjsdele med angivelse af alle oplysninger anført i bilag 1 til dette direktiv, for så vidt de er relevante, og en kopi af oplysningsskemaet for typegodkendelsesattesten (bilag 2A) for den motor eller motorfamilie, som er monteret i køretøjstypen, som separat enhed.

4. GODKENDELSE

4.1. Brændstofuafhængig godkendelse

Brændstofuafhængig godkendelse meddeles under følgende forudsætninger:

4.1.1. For diesel-brændstof: hvis motoren eller køretøjet i henhold til punkt 3.1, 3.2 eller 3.3 i dette regulativ opfylder forskrifterne i punkt 5, 6 og 7 nedenfor om det i bilag 5 til dette regulativ specificerede referencebrændstof, meddeles der godkendelse for denne motor eller dette køretøj.

4.1.2. For naturgas skal stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet, være godtgjort. For naturgas er der sædvanligvis to typer brændstof med henholdsvis høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas), men med betydelig spredning inden for begge områder; de afviger betydeligt med hensyn til energiindhold, udtrykt ved Wobbe-indeks og λ-forskydningsfaktor (Sλ). Formler til beregning af Wobbe-indeks og Sλ er givet i punkt 2.25 og 2.26. Naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 0,89 og 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) regnes for at være H-gas, medens naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 1,08 og 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) regnes for at være L-gas. Referencebrændstoffernes sammensætning afspejler ekstreme variationer i Sλ. Stammotoren skal opfylde kravene i dette direktiv vedrørende referencebrændstofferne GR (brændstof 1) og G25 (brændstof 2) som foreskrevet i bilag 6, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to tester. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før testning skal motoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 af tillæg 2 til bilag 4. 4.1.2.1. På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne test kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

4.1.3. For motorer, som drives af naturgas og er selvtilpassende dels inden for H-gasområdet, dels inden for L-gasområdet, og som kan omstilles mellem H-området og L-området ved hjælp af en kontakt, skal stammotoren afprøves i begge omskifterens positioner på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 6 for hvert område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal i begge omskifterens positioner opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før prøvning skal motoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 af tillæg 2 til bilag 4. 4.1.3.1. På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

4.1.4. For naturgasdrevne motorer bestemmes for hvert forurenende stof emissionsforholdet »r« som følger: eller og

4.1.5. For LPG skal stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet, være godtgjort. For LPG forekommer variationer i C3/C4-sammensætningen. Disse variationer afspejler sig i referencebrændstofferne. Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstof A og B som foreskrevet i bilag 7, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Dog tillades én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling efter skift af brændstof. Før prøvning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 af tillæg 2 til bilag 4. 4.1.5.1. For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r« som følger:

4.2. Meddelelse af brændstofbegrænset godkendelse

Brændstofbegrænset godkendelse vil være underkastet følgende krav:

4.2.1. Godkendelse hvad angår emissionen fra udstødningen, af en motor, som kører på naturgas og er indstillet til at køre på gas i enten H-området eller L-området Stammotoren afprøves på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 6 for det pågældende område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før testning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 af tillæg 2 til bilag 4. 4.2.1.1. På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse. 4.2.1.2. For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r« som følger: eller og 4.2.1.3. Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat (jf. punkt 4.11.), som angiver, hvilket gasområde motoren er godkendt til.

4.2.2. Godkendelse, hvad angår emissionen fra udstødningen, af en motor, som kører på naturgas eller LPG og er indstillet til at køre på brændstof af en bestemt sammensætning 4.2.2.1. Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstofferne GR og G25 for naturgas hhv. referencebrændstofferne A og B for LPG som foreskrevet i bilag 7. Mellem prøvningerne er finindstilling af brændstofsystemet tilladt. Denne finindstilling består i rekalibrering af brændstofsystemets database uden ændring hverken af den grundlæggende reguleringsstrategi eller grundlæggende struktur af databasen. Eventuel nødvendig udskiftning af dele, som direkte vedrører brændstofgennemstrømningen (såsom indsprøjtningsdyser), er tilladt. 4.2.2.2. Hvis fabrikanten ønsker det, kan motoren afprøves på enten referencebrændstofferne GR og G23 eller referencebrændstofferne G25 og G23, i hvilket tilfælde godkendelsen kun er gyldig for gasser i henholdsvis H-området eller L-området. 4.2.2.3. Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat (jf. punkt 4.11), som angiver, hvilken gassammensætning motoren er kalibreret til.







GODKENDELSE AF NATURGASDREVNE MOTORER Punkt 4.1 Meddelelse af brændstofuafhængig godkendelse Antal prøvninger Beregning af »r« Punkt 4,2 Meddelelse af brændstofbegrænset godkendelse Antal prøvninger Beregning af »r« Jf. punkt 4.1.2 Naturgasdrevet motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning GR (1) og G25 (2) på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på yderligere et brændstof af handelskvalitet (brændstof 3), hvis Sλ = 0,89 – 1,19 2 (maks. 3) og, hvis afprøvet med et yderligere brændstof samt Jf. punkt 4.1.3 Naturgasdrevet motor, som er selvtilpassende og kan omstilles vha. omskifter GR (1) og G23 (3) for H samt G25 (2) og G23 (3) for L på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et brændstof af handelskvalitet (3) i stedet for G23, hvis Sλ = 0,89 – 1,19 2 for H-gasområdet og 2 for L-gasområdet ved respektive omskifterpositioner 4 og Jf. punkt 4.2.1 Naturgasdrevet motor konstrueret til at køre på H-gas eller L-gas GR (1) og G23 (3) for H eller G25 (2) og G23 (3) for L på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et brændstof af handelskvalitet (3) i stedet for G23, hvis Sλ = 0,89 – 1,19 2 for H-gasområdet eller 2 for L-gasområdet 2 for H-gasområdet eller for L-området Jf. punkt 4.2.2 Naturgasdrevet motor konstrueret til at køre på en bestemt brændstofsammensætning GR (1) og G25 (2), mellem testene er finjustering tilladt på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på GR (1) og G23 (3) for H eller G25 (2) og G23 (3) for L 2 eller 2 for H-gasområdet eller 2 for L-gasområdet 2







GODKENDELSE AF AUTOGASDREVNE MOTORER Punkt 4.1 Meddelelse af brændstofuafhængig godkendelse Antal prøvninger Beregning af »r« Punkt 4,2 Meddelelse af brændstofbegrænset godkendelse Antal prøvninger Beregning af »r« Jf. punkt 4.1.5 Autogasdrevet motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning brændstof A og brændstof B 2 Jf. punkt 4.2.2 Autogasdrevet motor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning brændstof A og brændstof B, mellem testene er finjustering tilladt 2

4.3. Godkendelse af et medlem af en motorfamilie hvad angår emissioner fra udstødningen

4.3.1. Bortset fra i det punkt 4.3.2 omhandlede tilfælde skal godkendelsen af en stammotor uden yderligere prøvning udvides til at gælde alle medlemmer af motorfamilien, gældende for enhver brændstofsammensætning inden for det område, stammotoren er godkendt til (for de i punkt 4.2.2 beskrevne motorer) hhv. samme brændstofområde (for motorerne beskrevet enten i punkt 4.1 eller 4.2), som stammotoren er godkendt til.

4.3.2. Sekundær testmotor Såfremt den typegodkendende myndighed finder, at den indgivne ansøgning om typegodkendelse af en motor eller af et køretøj hvad angår motoren med hensyn til den valgte stammotor ikke fuldt ud repræsenterer den motorfamilie, som er defineret i bilag I, tillæg 1, til regulativet, kan den godkendende myndighed vælge en alternativ og om nødvendigt en ekstra referencetestmotor.

4.4. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 04, svarende til ændringsserie 04) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. En aftalepart må ikke tildele en anden motortype eller køretøjstype det samme nummer.

4.5. De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om meddelelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en motortype eller køretøjstype eller fuldstændigt produktionsophør af en motortype eller køretøjstype i henhold til dette regulativ ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ. De værdier, der er målt ved typeafprøvningen, skal også angives.

4.6. På motorer, der er i overensstemmelse med en motortype godkendt i henhold til dette regulativ, eller på køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype godkendt i henhold til dette regulativ, skal der skal på et synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke, som består af følgende: 4.6.1. en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse ( 3 ); 4.6.2. nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1. 4.6.3. Godkendelsesmærket skal efter bogstavet »R« indeholde endnu et bogstav, der angiver, for hvilke emissionsgrænseværdier godkendelsen er udstedt. For godkendelser udstedt med angivelse af overensstemmelse med grænseværdierne i række A i de relevante tabeller i punkt 5.2.1 efterfølges bogstavet »R« af romertallet »I«. For godkendelser udstedt med angivelse af overensstemmelse med grænseværdierne i række B1 i de relevante tabeller i punkt 5.2.1 efterfølges bogstavet »R« af romertallet »II«. For godkendelser udstedt med angivelse af overensstemmelse med grænseværdierne i række B2 i de relevante tabeller i punkt 5.2.1 efterfølges bogstavet »R« af romertallet »III«. For godkendelser udstedt med angivelse af overensstemmelse med grænseværdierne i række C i de relevante tabeller i punkt 5.2.1 efterfølges bogstavet »R« af romertallet »IV«. 4.6.3.1. For naturgasdrevne motorer skal der på godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten være angivet et symbol, der angiver, for hvilken type gas, godkendelsen er udstedt. Der mærkes på følgende måde: 4.6.3.1.1. »H« for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i H-området; 4.6.3.1.2. »L« for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i L-området; 4.6.3.1.3. »HL« for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i både H-området og L-området; 4.6.3.1.4. »Ht« for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i H-området af gasser og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i H-området ved finjustering af motorens brændstofsystem; 4.6.3.1.5. »Lt« for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem; 4.6.3.1.6. »HLt« for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i enten H- eller L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i enten H- eller L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem.

4.7. Hvis køretøjet eller motoren er i overensstemmelse med en type, der i henhold til et eller flere regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt motoren i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.6.1 I så fald anbringes regulativets nummer og godkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.6.1.

4.8. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på den godkendte type.

4.9. I bilag 3 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkernes placering.

4.10. En motor, der er godkendt som teknisk enhed, skal foruden godkendelsesmærket være forsynet med: 4.10.1. motorfabrikantens fabriks- eller handelsmærke 4.10.2. fabrikantens handelsbeskrivelse.

4.11. Mærkater For NG- og LPG-drevne motorer med brændstofbegrænset typegodkendelse finder følgende mærker anvendelse: 4.11.1. Indhold Der skal gives følgende oplysninger: I det i punkt 4.2.1.3 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være »MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS I H-OMRÅDET«. I givet fald erstattes »H« af »L«. I det i punkt 4.2.2.3 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være hhv. »MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS AF SPECIFIKATION…« og »MÅ KUN ANVENDES MED LPG AF SPECIFIKATION…«. Alle oplysninger i den pågældende tabel(ler) i bilag 6 eller 7 skal gives med de enkeltbestanddele og grænser, som angives af motorens fabrikant. Bogstaverne og tallene skal være mindst 4mm høje. Bemærk: Hvis pladsmangel forhindrer en sådan mærkning, kan der anvendes en forenklet kode. I så tilfælde skal forklarende noter indeholdende samtlige ovennævnte oplysninger være lettilgængelige for den person, der fylder brændstoftanken eller vedligeholder eller reparerer motoren og dens tilbehør, samt for de berørte myndigheder. Placeringen og indholdet af disse forklarende noter fastlægges ved aftale mellem fabrikanten og den godkendende myndighed. 4.11.2. Egenskaber Mærkaterne skal være holdbare i hele motorens levetid. De skal være let læselige, og bogstaver og tal skal være uudslettelige. Deres fastgørelse skal være holdbar i hele motorens levetid, og de må ikke kunne fjernes uden at de ødelægges eller gøres ulæselige. 4.11.3. Anbringelse Mærkaterne skal være fastgjort til en motordel, som er nødvendig for motorens normale funktion og sædvanligvis ikke kræver udskiftning i hele motorens levetid. Endvidere skal sådanne mærkater være anbragt således, at de er let læselige for en gennemsnitsbruger, efter at motoren er blevet forsynet med alt motorudstyr nødvendigt for motorens funktion.

4.12. Ved ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår dennes motor, skal de i punkt 4.11 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen.

4.13. Ved ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med godkendt motor skal de i punkt 4.11 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen.

5. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

5.1. Generelt

5.1.1. Emissionsbegrænsende udstyr

5.1.1.1. Alle dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende luftarter og partikler fra dieselmotorer og på emissionen af forurenende luftarter fra gasmotorer, skal være udformet, konstrueret, samlet og anbragt på en sådan måde, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ.

5.1.2. Det emissionsbegrænsende udstyrs funktion

5.1.2.1. Det er ikke tilladt at anvende en manipulationsanordning og/eller en irrationel emissionsbegrænsningsstrategi.

5.1.2.2. En hjælpekontrolanordning kan installeres på en motor eller i et køretøj, forudsat at anordningen: 5.1.2.2.1. kun fungerer under andre betingelser, end dem, der er anført i punkt 5.1.2.4, eller 5.1.2.2.2. kun aktiveres midlertidigt under de under punkt 5.1.2.4 anførte betingelser i forbindelse med beskyttelse mod skader på motor, beskyttelse af lufthåndteringsaggregat, røgstyring, koldstart eller opvarmning, eller 5.1.2.2.3. kun aktiveres af signaler fra selve køretøjet i forbindelse med operationel sikkerhed eller nøddriftsstrategier.

5.1.2.3. Motorstyringsanordninger, -funktioner, -systemer eller -foranstaltninger, der aktiveres under de under punkt 5.1.2.4 anførte betingelser, og som medfører brug af en ændret eller modificeret motorstyringsstrategi end normalt anvendt under den relevante testprocedure kan tillades, hvis, under opfyldelse af kravene i punkt 5.1.3 og/eller 5.1.4, det fuldt ud påvises, at foranstaltningen ikke mindsker effektiviteten af det emissionsbegrænsende udstyr. I samtlige andre tilfælde vil sådanne anordninger blive betragtet som en manipulationsanordning.

5.1.2.4. I forbindelse med punkt 5.1.2.2 gælder følgende: Køretøjet opererer under stationære eller transiente forhold inden for følgende parametre: i) i en højde på højst 1 000 m (eller ækvivalent atmosfærisk tryk på 90 kPa) ii) ved en omgivende temperatur inden for intervallet 283-303 K (10-30 °C) iii) kølervæsketemperatur inden for intervallet 343-368 K (70-95 °C).

5.1.3. Specielle krav til elektronisk emissionsbegrænsende udstyr

5.1.3.1. Dokumentationskrav

Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, der giver adgang til udstyrets grundlæggende design og de metoder, med hvilke output-variablerne kontrolleres, hvad enten denne kontrol er direkte eller indirekte.

Dokumentationen skal foreligge i to dele:

a) Den formelle dokumentationspakke, der skal indleveres til den tekniske tjeneste samtidig med indgivelse af ansøgningen om godkendelse, skal indeholde en komplet beskrivelse af udstyret. Denne dokumentation kan være kortfattet, forudsat at der fremlægges bevis for, at enhver form for output tilladt af en matrix inden for de individuelle inputenheders område er identificeret. Disse oplysninger skal indgå som bilag til den i bilagets punkt 3 krævede dokumentation.

b) Yderligere materiale, der viser de parametre, som ændres af en eventuel hjælpekontrolanordning, samt beskriver grænseforholdene, under hvilke hjælpekontrolanordningen aktiveres. De yderligere oplysninger skal omfatte en beskrivelse af brændstofkontrolsystemets logik, indstillingsstrategier og omkoblingspunkter for alle driftsformer. Det yderligere materiale skal også indeholde en begrundelse for brugen af enhver form for hjælpekontrolanordning samt indeholde yderligere materiale og prøvningsdata, der påviser virkningen på udstødningen af enhver form for hjælpekontrolanordning, der installeres på motoren eller i køretøjet. Dette yderligere materiale behandles strengt fortroligt og skal opbevares af fabrikanten, men skal være tilgængeligt i forbindelse med typegodkendelsen eller på et hvilket som helst tidspunkt i løbet af typegodkendelsens gyldighedsperiode.

5.1.4. For at kontrollere, om en strategi eller foranstaltning skal betragtes som en manipulationsanordning eller en irrationel emissionsbegrænsningsstrategi i henhold til definitionerne i punkt 2.28 og 2.30, kan typegodkendelsesmyndigheden og/eller den tekniske tjeneste anmode om en yderligere NOx-prøve inden for rammerne af ETC-testen, som kan udføres i sammenhæng med enten godkendelsesprøvningen eller overensstemmelsesprøvningen. 5.1.4.1. Alternativt til kravene i tillæg 4 til bilag 4 til dette regulativ, kan NOx-emissionerne under ETC-testen indsamles med anvendelse af ufortyndet udstødningsgas, og de tekniske krav i ISO FDIS 16 183 af 15. september 2001 skal følges. 5.1.4.2. For at kontrollere, om en strategi eller foranstaltning skal betragtes som en manipulationsanordning eller en irrationel emissionsbegrænsningsstrategi i henhold til definitionerne i punkt 2.28 og 2.30, bør en yderligere margin på 10 % i forhold til den fastsatte NOx-grænseværdi accepteres.

5.2. For godkendelse til række A i tabellerne i punkt 5.2.1 bestemmes emissionerne på grundlag af ESC- og ELR-tests for konventionelle dieselmotorer, herunder motorer udstyret med elektronisk brændstofindsprøjtning, udstødningsgasrecirkulation og/eller oxidationskatalysator. Dieselmotorer med avancerede systemer til efterbehandling af udstødningsgassen, herunder denox-katalysatorer og/eller partikelfilter, skal desuden underkastes ETC-test. For godkendelsesprøvning til enten række B1 eller B2 eller række C i tabellerne i punkt 5.2.1 bestemmes emissionerne ved ESC-, ELR- og ETC-testene. For gasmotorer bestemmes emissionen af forurenende gasser i ETC-testen. Prøvningsmetoder for ESC- og ELR-test er beskrevet i bilag 4, tillæg 1, medens prøvningsmetode for ETC-test er beskrevet i bilag 4, tillæg 2 og 3. Emissionerne af forurenende gasser og partikler fra den motor, der indleveres til prøvning, måles ved de metoder, der er beskrevet i bilag 4. I bilag 4, tillæg 4, beskrives de anbefalede analysesystemer for forurenende gasser og partikler og de anbefalede partikelprøvetagningssystemer. Andre systemer eller analysatorer kan godkendes af den tekniske tjeneste, hvis det konstateres, at de giver ækvivalente resultater. For et enkelt laboratorium defineres ækvivalens ved, at testresultaterne ligger inden for ± 5 % af testresultater opnået med et af de her i beskrevne referencesystemer. Til partikelemissioner anerkendes kun fuldstrømsfortyndingssystemet som referencesystem. Med henblik på indførelse af et nyt system i regulativet baseres vurderingen af dets ækvivalens på beregninger af repeterbarhed og reproducerbarhed ved forsøg, der omfatter flere laboratorier, som beskrevet i ISO 5725. 5.2.1. Grænseværdier Den specifikke masse af carbonmonoxid, af de samlede carbonhydrider, af nitrogenoxider og af partikler som bestemt ved ESC-testen samt af udstødningens røgtæthed som bestemt ved ELR-testen må ikke overstige værdierne i tabel I. For dieselmotorer, der supplerende afprøves med en ETC-test, og især for gasmotorer, må de specifikke masser af carbonmonoxid, carbonhydrider bortset fra methan, methan (hvis relevant), nitrogenoxider og partikler (hvis relevant) ikke overstige grænseværdierne i tabel 2.



Tabel 1 Grænseværdier - ESC- og ELR-tester Række Carbonmonoxid (CO) g/kWh Carbonhydrider (HC) g/kWh Nitrogenoxid (NOx) g/kWh Partikler (PT) g/kWh Røgtæthed m–1 A (2000) 2,1 0,66 5,0 0,10 0,13 () 0,8 B 1 (2005) 1,5 0,46 3,5 0,02 0,5 B 2 (2008) 1,5 0,46 2,0 0,02 0,5 C (EEV) 1,5 0,25 2,0 0,02 0,15 ( 1 ) For motorer med slagvolumen på under 0,75 dm3 pr. cylinder og hastighed ved mærkeeffekten på over 3 000 min–1.



Tabel 2 Grænseværdier – ETC-tester () Række Carbonmonoxid (CO) g/kWh Andre carbonhydrider end methan (NMHC) g/kWh Methan (CH4) ()g/kWh Nitrogenoxid (NOx) g/kWh Partikler (PT) () g/kWh A (2000) 5,45 0,78 1,6 5,0 0,16 0,21 () B 1 (2005) 4,0 0,55 1,1 3,5 0,03 B 2 (2008) 4,0 0,55 1,1 2,0 0,03 C (EEV) 3,0 0,40 0,65 2,0 0,02 ( 1 ) For motorer med slagvolumen på under 0,75 dm3 pr. cylinder og hastighed ved mærkeeffekten på over 3 000 min–1. ( 2 ) Betingelserne for kontrol af ETC-testenes acceptabilitet (jf. bilag 4, tillæg 2, punkt 3.9) ved måling af, om emissionerne fra gasmotorer overholder grænseværdierne i række A, skal tages op til revision og I givet fald ændres i overensstemmelse med proceduren i den konsoliderede resolution R.E.3. ( 3 ) Kun for NG-motorer. ( 4 ) Anvendes ikke for gasdrevne motorer på stadium A og stadium B1 og B2. 5.2.2. Måling af carbonhydrider for diesel- og gasdrevne motorer 5.2.2.1. En fabrikant kan vælge at måle massen af carbonhydrider i ETC-testen i stedet for at måle massen af carbonhydrider bortset fra methan. I så tilfælde er grænsen for massen af carbonhydrider den samme som vist i tabel 2 for massen af carbonhydrider bortset fra methan. 5.2.3. Særlige krav til dieselmotorer 5.2.3.1. Den specifikke masse af nitrogenoxider, målt på tilfældige kontrolpunkter i kontrolområdet af ESC-testen, må højst være 10 % over værdierne beregnet ved interpolation mellem de tilstødende testforløb (reference bilag 4, tillæg 1, punkt 4.6.2 og 4.6.3). 5.2.3.2. Røgtætheden ved den tilfældige testhastighed i ELR-prøven må højst være 20 % over højeste værdier ved de to tilstødende testhastigheder, dog højst 5 % over grænseværdien.

6. MONTERING PÅ KØRETØJET

6.1. Motorens montering på køretøjet skal med hensyn til godkendelse af motoren opfylde følgende specifikationer: 6.1.1. Motorens indsugningsvakuum må ikke overstige det, der er angivet for den godkendte motor i bilag 2A. 6.1.2. Udstødningsmodtrykket må ikke overstige det tryk, der i bilag 2A er specificeret for den godkendte motor 6.1.3. Den effekt, der optages af hjælpeudstyr til drift af motoren, må ikke være større end den, der er foreskrevet for den typegodkendte motor i bilag 2A.

7. MOTORFAMILIE

7.1. Parametre, der er bestemmende for motorfamilien

Motorfamilien, således som den er bestemt af motorens fabrikant, kan defineres ved de grundlæggende specifikationer, der skal være fælles for motorerne i familien. I visse tilfælde kan der være interaktion mellem parametrene. Disse virkninger må ligeledes tages i betragtning, således at det sikres, at kun motorer med tilsvarende egenskaber med hensyn til emissioner fra udstødningen indgår i samme motorfamilie.

For at motorerne kan betragtes som tilhørende samme motorfamilie skal de have følgende grundlæggende parametre til fælles:

7.1.1. Forbrændingscyklus: — totakts — firtakts

7.1.2. Kølemiddel: — luft — vand — olie

7.1.3. For gasmotorer og motorer med efterbehandling: — Antal cylindre (andre dieselmotorer med færre cylindre end stammotoren kan anses for hørende til samme motorfamilie, forudsat at brændstofsystemet doserer brændstofmængden til hver enkelt cylinder).

7.1.4. De enkelte cylindres slagvolumen: — den samlede afvigelse mellem motorerne må ikke være over 15 %.

7.1.5. Luftindtagstype: — naturlig — trykladet — trykladet med ladeluftkøler

7.1.6. Forbrændingskammerets type/konstruktion: — forkammer — hvirvelstrømskammer — åbent kammer

7.1.7. Ventiler og porte - arrangement, størrelse og antal: — topstykke — cylindervæg — krumtaphus

7.1.8. Brændstofindsprøjtningssystem (dieselmotorer): — pumpe-ledning-indsprøjtningsdyse — fødepumpe — fordelerpumpe — enkeltelement — enkeltindsprøjtningsdyse

7.1.9. Brændstofsystem (gasmotorer): — blandeenhed — gasinduktion/tilførsel (singlepoint, multipoint) — væsketilførsel (singlepoint, multipoint)

7.1.10. Tændingssystem (gasmotorer).

7.1.11. Forskellige systemer: — udstødningsrecirkulation — vandindsprøjtning/-emulsion — luftindblæsning — ladeluftkølesystem

7.1.12. Efterbehandling af udstødningsgassen: — 3-vejskatalysator — oxidationskatalysator — reduktionskatalysator — termisk reaktor — partikelfilter

7.2. Valg af stammotor

7.2.1. Dieselmotorer

Stammotoren til motorfamilien vælges primært efter kriteriet højeste brændstofforbrug pr. takt ved den angivne hastighed, som svarer til største drejningsmoment. Såfremt dette primære kriterium opfyldes af to eller flere motorer, skal stammotoren vælges efter det sekundære kriterium, nemlig højeste brændstofforbrug pr. takt ved mærkehastigheden. Under visse omstændigheder kan de godkendende myndigheder afgøre, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved, at endnu en motor afprøves. De godkendende myndigheder kan således udvælge endnu en motor til afprøvning, baseret på egenskaber, der tilsiger, at denne kan tænkes at have det højeste forureningsniveau blandt motorerne i den pågældende familie.

Såfremt nogle motorer i motorfamilien har egenskaber, der kan tænkes at påvirke emissionen af forurenende stoffer, skal disse egenskaber ligeledes fastlægges og tages i betragtning ved valg af stammotor.

7.2.2. Gasmotorer

Stammotoren til familien skal vælges med største slagvolumen som det primære kriterium. Er to eller flere motorer fælles om at opfylde dette primære kriterium, skal stammotoren vælges efter følgende sekundære kriterier i nævnte rækkefølge:

— højeste brændstofforbrug pr. takt ved den hastighed, som svarer til den angivne mærkeeffekt

— tidligste tændingsindstilling

— laveste recirkulationsforhold for udstødningen

— ingen luftpumpe eller laveste faktiske luftpumpeydelse.

Under visse omstændigheder kan de godkendende myndigheder afgøre, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved, at endnu en motor afprøves. De godkendende myndigheder kan således udvælge endnu en motor til afprøvning, baseret på egenskaber, der tilsiger, at denne kan tænkes at have det højeste forureningsniveau blandt motorerne i den pågældende familie.

8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2) med følgende krav:

8.1. Motorer og køretøjer, der er forsynet med et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være konstrueret i overensstemmelse med beskrivelsen i godkendelsesattesten og dennes bilag for den godkendte type.

8.2. Normalt kontrolleres produktionens overensstemmelse med hensyn til begrænsning af emissioner på grundlag af de beskrivelser, der afgives ved hjælp af oplysningsskemaet og dets bilag.

8.3. Hvis der skal foretages måling af emissionen af forurenende stoffer, og motorens godkendelse har været genstand for en eller flere udvidelser, skal prøvningen ske på de(n) motor(er), som er beskrevet i informationspakken svarende til den pågældende udvidelse. 8.3.1. Overensstemmelse af en motor, som underkastes forureningsprøvning: Efter at motoren er overgivet til myndighederne, må fabrikanten ikke foretage nogen justering af de udvalgte motorer. 8.3.1.1. Tre motorer stikprøveudtages af serien. Motorer, der kun underkastes ESC- og ELR-test eller ETC-test med henblik på godkendelse til række A i tabellerne i punkt 5.2.1, er underlagt de pågældende prøvninger til undersøgelse af produktionens overensstemmelse. Med myndighedens godkendelse er alle andre motorer, der er typegodkendt til række A, B1, B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, underlagt prøvning i enten ESC- og ELR-serierne eller i ETC-serien med henblik på undersøgelse af produktionens overensstemmelse. Grænseværdierne anføres i regulativets punkt 5.2.1. 8.3.1.2. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med tillæg 1 til dette regulativ, når den ansvarlige myndighed er tilfreds med den af fabrikanten oplyste standardafvigelse i produktionen. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med tillæg 2 til dette regulativ, når den ansvarlige myndighed ikke er tilfreds med den af fabrikanten oplyste standardafvigelse i produktionen. På fabrikantens begæring kan prøvningerne udføres i henhold til tillæg 3 til dette regulativ. 8.3.1.3. På grundlag af prøvning af motoren ved stikprøvetagning anses produktionen af en serie at være overensstemmende, når der er nået afgørelsen godkendt for alle de forurenende stoffer, og for uoverensstemmende, når der er nået afgørelsen forkastet for ét forurenende stof, i henhold til de prøvningskriterier, der finder anvendelse i det pågældende tillæg. Når afgørelsen godkendt er nået for ét forurenende stof, må denne afgørelse ikke ændres ved nogen supplerende prøvning, som udføres med henblik på en afgørelse for de øvrige forurenende stoffers vedkommende. Hvis der ikke nås afgørelsen godkendt for samtlige forurenende stoffer, og der ikke foreligger nogen afgørelse om uoverensstemmelse for ét forurenende stof, foretages prøvning af endnu en motor (jf. fig. 2). Nås ingen afgørelse, kan fabrikanten til hver en tid beslutte at standse afprøvningen. I så tilfælde registreres dette som en afgørelse om uoverensstemmelse. 8.3.2. Prøvningerne udføres på nyproducerede motorer. Gasdrevne motorer tilkøres efter proceduren foreskrevet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4. 8.3.2.1. På fabrikantens begæring kan prøvningerne dog udføres på diesel- eller gasmotorer, som er tilkørt længere end angivet i punkt 8.4.2.2, dog højst 100 timer. I dette tilfælde foretages tilkørslen af fabrikanten, som forpligter sig til ikke at foretage nogen justering af disse motorer. 8.3.2.2. Når fabrikanten anmoder om at foretage tilkørsel i overensstemmelse med punkt 8.4.2.2.1, kan dette ske på: — alle de motorer, som afprøves, eller — den først afprøvede motor, idet der bestemmes en forskydningskoefficient på følgende måde: — de forurenende emissioner måles ved nul og ved »x« timer på den først afprøvede motor — forskydningskoefficienten for emissionen i tidsrummet mellem nul og »x« timer beregnes for hvert forurenende stof: Koefficienten kan være mindre end én. De efterfølgende testmotorer underkastes ikke tilkørselsproceduren, men deres emissioner ved nul timer vil blive ændret med forskydningskoefficienten. I dette tilfælde skal følgende værdier anvendes: — værdierne ved »x« timer for den første motor, — værdierne ved nul timer, ganget med forskydningskoefficienten, for de øvrige motorer. 8.3.2.3 For diesel- og LPG-drevne motorer kan alle disse prøvninger udføres med brændstof af handelskvalitet. På fabrikantens begæring kan dog anvendes de i bilag 5-7 beskrevne referencebrændstoffer. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4 i dette tillæg med mindst to af referencebrændstofferne for hver gasmotor. 8.3.2.4. For naturgasdrevne motorer kan alle disse prøvinger foretages med brændstof af handelskvalitet på følgende måde: i) for H-mærkede motorer med brændstof inden for H-området (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) ii) for L-mærkede motorer med brændstof inden for L-området (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) iii) for HL-mærkede motorer med brændstof inden for hele λ-forskydningsfaktorens område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). På fabrikantens begæring kan dog anvendes de i bilag 6 beskrevne referencebrændstoffer. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4 i dette regulativ. 8.3.2.5. Ved eventuel tvist som følge af manglende overensstemmelse af gasdrevne motorer ved brug af brændstof af handelskvalitet skal prøvning udføres med et referencebrændstof, som stammotoren er blevet testet på, eller med det eventuelle supplerende brændstof 3, som er omhandlet i punkt 4.1.3.1 og 4.2.1.1, og som stammotoren kan have været afprøvet på. Resultatet skal derefter omregnes ved hjælp af de pågældende faktorer »r«, »ra« eller »rb« som beskrevet i punkt 4.1.3.2, 4.1.5.1 og 4.2.1.2. Hvis r, ra eller rb er mindre end én, skal der ikke foretages nogen korrektion. De målte resultater og de beregnede resultater skal godtgøre, at motoren opfylder grænseværdierne med alle de pågældende brændstoffer (brændstof 1 og 2, og, i givet fald, brændstof 3 for naturgasdrevne motorer, og brændstof A og B for LPG-drevne motorer. 8.3.2.6. Test for produktionens overensstemmelse af en gasdrevet motor, som er udformet med henblik på at køre på ét brændstof af bestemt sammensætning, skal foretages på det brændstof, som motoren er kalibreret for. Figur 2: Diagram over prøvning af produktionens overensstemmelse

9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

9.1. Godkendelser, som er meddelt for en motor eller en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ikke er overholdt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 8.3 foreskrevne kontrol.

9.2. Hvis en part i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, underretter denne straks de andre aftaleparter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ.

10. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN TYPE

10.1. Enhver ændring af den godkendte type skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt typen. Den pågældende myndighed kan da enten: 10.1.1. skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at den ændrede type stadig opfylder forskrifterne, eller 10.1.2. kræve en supplerende prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelsen af prøvningen.

10.2. De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 4.5 foreskrevne procedure.

10.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ.

11. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ.

12. OVERGANGSBESTEMMELSER

12.1. Generelt

12.1.1. Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 04 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04.

12.1.2. Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 04 udsteder de kontraherende parter, der anvender regulativet, alene ECE-godkendelser af motorer, der opfylder kravene i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04. Motoren skal underkastes de relevante prøver beskrevet i punkt 5.2 i dette regulativ og skal i overensstemmelse med punkt 12.2.1, 12.2.2 og 12.2.3 overholde de relevante emissionsgrænseværdier specificeret i punkt 5.2.1 i dette regulativ.

12.2. Nye godkendelser

12.2.1. Med forbehold af bestemmelserne i punkt 12.4.1 udsteder de kontraherende parter, der anvender regulativet, fra ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 04 alene ECE-godkendelser af motorer, der er i overensstemmelse med de relevante emissionsgrænseværdier i række A, B1, B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ.

12.2.2. Med forbehold af bestemmelserne i punkt 12.4.1 udsteder de kontraherende parter, der anvender regulativet, fra den 1. oktober 2005 alene ECE-godkendelser af motorer, der er i overensstemmelse med de relevante emissionsgrænseværdier i række B1, B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ.

12.2.3. Med forbehold af bestemmelserne i punkt 12.4.1 udsteder de kontraherende parter, der anvender regulativet, fra den 1. oktober 2008 alene ECE-godkendelser af motorer, der er i overensstemmelse med de relevante emissionsgrænseværdier i række B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ.

12.3. Udløb af gyldigheden for gamle godkendelser

12.3.1. Med undtagelse af bestemmelserne i punkt 12.3.2 og 12.3.3 er godkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 03-ændringsserien ugyldige fra den officielle ikrafttrædelsesdato for 04-ændringsserien, medmindre den kontraherende part, der har meddelt godkendelsen, underretter de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, om, at den godkendte motortype i overensstemmelse med punkt 12.2.1 opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien.

12.3.2. Udvidelse af godkendelse 12.3.2.1. Punkt 12.3.2.2 og 12.3.2.3 anvendes kun på nye kompressionstændingsmotorer og køretøjer med motorer med kompressionstænding, for hvilke der tidligere er udstedt godkendelse i henhold til kravene i række A i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ. 12.3.2.2. Alternativt til kravene i punkt 5.1.3 og 5.1.4 kan fabrikanten forelægge typegodkendelsesmyndigheden resultaterne af NOx-prøven inden for rammerne af ETC-testen for at vise, at motoren har samme egenskaber som den stammotor, der er beskrevet i bilag I, og under hensyntagen til kravene i punkt 5.1.4.1 og 5.1.4.2. Fabrikanten forelægger også en skriftlig erklæring om, at motoren ikke anvender nogen manipulationsanordning eller en irrationel emissionsbegrænsningsstrategi som defineret i punkt 2 i dette bilag. 12.3.2.3. Fabrikanten forelægger også en skriftlig erklæring om, at resultaterne af NOx-prøven og erklæringen for stammotoren som nævnt i punkt 5.1.4 gælder for alle motortyper inden for den motorfamilie, der er beskrevet i bilag 1.

12.3.3. Gasmotorer Fra den 1. oktober 2003 bliver godkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 03-ændringsserien ugyldige, medmindre den kontraherende part, der meddelte godkendelserne, underretter de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, om, at den godkendte motortype i overensstemmelse med punkt 12.2.1 opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien.

12.3.4. Fra den 1. oktober 2006 bliver godkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien ugyldige, medmindre den kontraherende part, der meddelte godkendelserne, underretter de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, om, at den godkendte motortype i overensstemmelse med punkt 12.2.2 opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien.

12.3.5. Fra den 1. oktober 2009 bliver godkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien ugyldige, medmindre den kontraherende part, der meddelte godkendelserne, underretter de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, om, at den godkendte motortype i overensstemmelse med punkt 12.2.3 opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien.

12.4. Reservedele til køretøjer i brug

12.4.1. De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan fortsat udstede godkendelser for motorer, der er i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ som ændret ved enhver af de tidligere ændringsserier, eller indtil et hvilket som helst niveau af regulativet som ændret ved 04-ændringsserien, forudsat at disse motorer er beregnet som reservedele til køretøjer i brug, og at den pågældende tidligere standard var gyldig på tidspunktet for køretøjets ibrugtagning.

13. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes.









Tillæg 1

FREMGANGSMÅDE VED KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE NÅR STANDARDAFVIGELSEN ER TILFREDSSTILLENDE

1. I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen i fabrikantens produktion er tilfredsstillende.

2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (producentens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

3. Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.2.1 i regulativet (jf. figur 2): Idet: L = den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof xi = den naturlige logaritme til måleværdien for den i'te motor i stikprøven s = et estimat for produktionens standardafvigelse (efter uddragelse af den naturlige logaritme til måleværdierne) n = det aktuelle stikprøveantal.

4. For hver stikprøve beregnes summen af standardafvigelserne fra grænseværdien ved hjælp af følgende formel:

5. Hvorefter: — er det statistiske testresultat større end godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 3, er resultatet for det pågældende forurenende stof godkendt; — hvis det statistiske testresultat er mindre end forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 3, er resultatet for det pågældende forurenende stof forkastet — ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.3.1. i regulativet, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse.



Tabel 3: Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 1 Mindste stikprøvestørrelse: 3 Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse) GodkendelsesgrænseAn ForkastelsesgrænseBn 3 3,327 -4,724 4 3,261 -4,790 5 3,195 -4,856 6 3,129 -4,922 7 3,063 -4,988 8 2,997 -5,054 9 2,931 -5,120 10 2,865 -5,185 11 2,799 -5,251 12 2,733 -5,317 13 2,667 -5,383 14 2,601 -5,449 15 2,535 -5,515 16 2,469 -5,581 17 2,403 -5,647 18 2,337 -5,713 19 2,271 -5,779 20 2,205 -5,845 21 2,139 -5,911 22 2,073 -5,977 23 2,007 -6,043 24 1,941 -6,109 25 1,875 -6,175 26 1,809 -6,241 27 1,743 -6,307 28 1,677 -6,373 29 1,611 -6,439 30 1,545 -6,505 31 1,479 -6,571 32 -2,112 -2,112









Tillæg 2

FREMGANGSMÅDE VED KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE NÅR STANDARDAFVIGELSEN ER UTILFREDSSTILLENDE ELLER IKKE FORELIGGER

1. I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen af fabrikantens produktion enten ikke er tilfredsstillende eller ikke foreligger.

2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (producentens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

3. Værdierne af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.2.1 i regulativet regnes for at være logaritmisk normalfordelte og skal transformeres ved uddragelse af den naturlige logaritme til værdierne. Lad m0 og m være henholdsvis mindste og største stikprøvestørrelse (m0 = 3 og m = 32) og lad n være det aktuelle stikprøveantal.

4. Idet den naturlige logaritme til værdierne målt i serien er x1, x2, …, xi og L er den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof, defineres



og di = xi – L

5. Tabel 4 angiver værdierne af tallene svarende til afgørelsen godkendt (An) og forkastet (Bn) og de tilhørende aktuelle stikprøveantal. Det statistiske resultat er forholdet

, som benyttes til afgørelse af, om serien er godkendt eller ikke, på følgende måde: For m0 ≤ n ≤ m: — serien godkendt, hvis — serien forkastet, hvis — foretag endnu en måling, hvis

6. Noter: Følgende rekursionsformel er nyttig til beregning af på hinanden følgende værdier af det statistiske restresultat:







Tabel 4: Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 2 Mindste stikprøvestørrelse: 3 Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse) Godkendelsesgrænse An Forkastelsesgrænse Bn 3 0,80381 16,64743 4 0,76339 7,68627 5 0,72982 4,67136 6 0,69962 3,25573 7 0,67129 2,45431 8 0,64406 1,94369 9 0,61750 1,59105 10 0,59135 1,33295 11 0,56542 1,13566 12 0,53960 0,97970 13 0,51379 0,85307 14 0,48791 0,74801 15 0,46191 0,65928 16 0,43573 0,58321 17 0,40933 0,51718 18 0,38266 0,45922 19 0,35570 0,40788 20 0,32840 0,36203 21 0,30072 0,32078 22 0,27263 0,28343 23 0,24410 0,24943 24 0,21509 0,21831 25 0,18557 0,18970 26 0,15550 0,16328 27 0,12483 0,13880 28 0,09354 0,11603 29 0,06159 0,09480 30 0,02892 0,07493 31 0,00449 0,05629 32 0,03876 0,03876









Tillæg 3

FREMGANGSMÅDE VED KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE PÅ FABRIKANTENS BEGÆRING

1. I dette tillæg beskrives fremgangsmåden, når produktionens overensstemmelse på fabrikantens begæring kontrolleres hvad angår emission af forurenende stoffer.

2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 30 % af motorerne er defekte, er 0,90 (producentens risiko = 10 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

3. Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.2.1 i regulativet (jf. figur 2): Idet: L = grænseværdien for det forurenende stof xi = måleværdien for den i'te motor i stikprøven n = det aktuelle stikprøveantal.

4. For den pågældende stikprøve beregnes det statistiske testresultat, der kvantificerer antallet af ikke-overensstemmende motorer, dvs. xi ≥ L.

5. Hvorefter: — hvis det statistiske resultat er mindre end eller lig med godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse i tabel 5, nås afgørelsen godkendt for det pågældende forurenende stof; — hvis det statistiske resultat er større end eller lig med forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 5, nås afgørelsen forkastet for det pågældende stof; — ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.4.2.1 i regulativet, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse. I tabel 5 beregnes godkendelsesgrænse og forkastelsesgrænse efter ISO 8422/1991.



Tabel 5: Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 3 Mindste stikprøvestørrelse: 3 Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse) Godkendelsesgrænse Forkastelsesgrænse 3 - 3 4 0 4 5 0 4 6 1 5 7 1 5 8 2 6 9 2 6 10 3 7 11 3 7 12 4 8 13 4 8 14 5 9 15 5 9 16 6 10 17 6 10 18 7 11 19 8 9









BILAG 1

HOVEDSPECIFIKATIONER FOR (STAM)MOTOREN OG OPLYSNINGER OM PRØVNINGENS UDFØRELSE ( 4 )

1. BESKRIVELSE AF MOTOREN

1.1. Fabrikant: …

1.2. Fabrikantens motorkode: …

1.4. Antal og arrangement af cylindre: … 1.4.1. Boring: … mm 1.4.2. Slaglængde: … mm 1.4.3. Tændingsrækkefølge: …

1.5. Motorens slagvolumen: … cm3

1.6. Volumetrisk kompressionsforhold ( 6 ): …

1.7. Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: …

1.8. Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: … cm2

1.9. Tomgangshastighed: … min–1

1.10. Maksimalt nettodrejningsmoment: … kW ved … min–1

1.11. Maksimal tilladt motorhastighed: … min–1

1.12. Maksimalt nettodrejningsmoment: … Nm ved … min–1

1.15. Kølesystem 1.15.1. Væskekøling 1.15.1.1. Væskens art: … 1.15.1.2. Cirkulationspumpe(r): ja/nej (2) 1.15.1.3. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (i givet fald): … 1.15.1.4. Udvekslingsforhold af drev (i givet fald): … 1.15.2. Luft 1.15.2.1. Blæser: ja/nej (2) 1.15.2.2. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (i givet fald): … 1.15.2.3. Udvekslingsforhold af drev (i givet fald): …

1.16. Tilladt temperatur ifølge fabrikanten 1.16.1. Væskekøling: maksimal temperatur ved fraløb: … K 1.16.2. Luftkøling: … Referencepunkt: … Største temperatur ved referencepunkt: … K 1.16.3 Maksimal lufttemperatur ved afgang fra ladeluftkøler (hvis relevant): … K 1.16.4. Maksimal temperatur af udstødningen ved det punkt af udstødningsrøret, som støder op til de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifold(er) eller turbolader(e): … K 1.16.5. Brændstoftemperatur: min. … K, maks. … K for dieselmotorer ved indsprøjtningspumpens indgang, for gasmotorer ved trykregulatorens sluttrin. 1.16.6. Brændstofttryk: min. … kPa, maks. … kPa kun for naturgasdrevne motorer, ved trykregulatorens sluttrin. 1.16.7. Temperatur af smøremiddel: min. … K, maks. … K

1.17 Tryklader: ja/nej (2) 1.17.1. Fabrikat: … 1.17.2. Type: … 1.17.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant): … 1.17.4. Ladeluftkøler: ja/nej (2)

1.18. Luftindtagssystem Største tilladte indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24 og ved de deri angivne driftsbetingelser … kPa

1.19. Udstødningssystem Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24 og ved de deri angivne driftsbetingelser … kPa Udstødningssystemets volumen: … dm3

2. FORANSTALTNINGER MOD LUFTFORURENING

2.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): … …

2.2. upplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik): 2.2.1. Katalysator: ja/nej (2) 2.2.1.1. Fabrikat(er): … 2.2.1.2. Type(r): … 2.2.1.3. Antal katalysatorer og katalysatorelementer: … 2.2.1.4. Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: … 2.2.1.5. Katalytisk virkning: … 2.2.1.6. Samlet mængde ædelmetaller: … 2.2.1.7. Relativ koncentration: … 2.2.1.8. Bærer (struktur og materiale): … 2.2.1.9. Celletæthed: … 2.2.1.10. Katalysatorbeholdertype: … 2.2.1.11. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): … … 2.2.2. Lambda-sonde: ja/nej (2) 2.2.2.1. Fabrikat(er): … 2.2.2.2. Type: … 2.2.2.3. Placering: … 2.2.3. Lufttilførsel: ja/nej (2) 2.2.3.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, o. lign.): … 2.2.4. Recirkulation af udstødningsgas: ja/nej (2) 2.2.4.1. Karakteristika (flowhastighed, mv.): … 2.2.5. Partikelfilter: ja/nej (2) 2.2.5.1. Partikelfilterets dimensioner, form og kapacitet: … 2.2.5.2. Partikelfilterets type og konstruktion: … 2.2.5.3. Placering (referenceafstand i udstødningssystemet): … 2.2.5.4. Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: … 2.2.6 Andre systemer: ja/nej (2) 2.2.6.1. Beskrivelse og funktionsmåde: …

3. BRÆNDSTOFTILFØRSEL

3.1. Dieselmotorer 3.1.1. Fødepumpe Tryk (3) : … kPa eller karakteristikdiagram (2) : … 3.1.2. Indsprøjtningssystem 3.1.2.1. Pumpe 3.1.2.1.1 Fabrikat(er): … 3.1.2.1.2 Type(r): … 3.1.2.1.3. Brændstoftilførsel: … mm3 (3) pr. takt ved en motorhastighed på … min–1 ved største indsprøjtningsmængde, eller karakteristikdiagram (2) (3) : … … Anvendt metode: på motor/i prøvebænk (2) Har motoren ladetrykregulering, angives karakteristisk brændstofmængde og ladetryk afhængigt af motorhastigheden. 3.1.2.1.4. Indsprøjtningsforstilling 3.1.2.1.4.1. Kurve over indsprøjtningsforstilling (3) : … 3.1.2.1.4.2. Statisk indsprøjtningsindstilling (3) : … 3.1.2.2 Indsprøjtningsrør 3.1.2.2.1 Længde: … mm 3.1.2.2.2. Indvendig diameter: … mm 3.1.2.3 Tilførselsdyse(r) 3.1.2.3.1. Fabrikat(er): … 3.1.2.3.2 Type(r): … 3.1.2.3.3. »Åbningstryk«: … kPa (3) eller karakteristikdiagram (2) (3) : … 3.1.2.4 Regulator 3.1.2.4.1. Fabrikat(er): … 3.1.2.4.2 Type(r): … 3.1.2.4.3. Afskæringspunkt under fuld belastning: … min–1 3.1.2.4.4 Største hastighed, ubelastet: … min–1 3.1.2.4.5. Tomgangshastighed: … min–1 3.1.3. Koldstartsystem 3.1.3.1 Fabrikat(er … 3.1.3.2 Type(r): … 3.1.3.3 Beskrivelse: … 3.1.3.4 Hjælpestartanordning: … 3.1.3.4.1 Fabrikat: … 3.1.3.4.2 Type: …

3.2. Gasfyrede motorer ( 7 ) 3.2.1 Brændstof: Naturgas/LPG (2) 3.2.2. Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) (3) 3.2.2.1 Fabrikat(er): … 3.2.2.2 Type(r): … 3.2.2.3 Antal trykreduktionstrin: … 3.2.2.4 Tryk i sluttrinnet: min. … kPa, maks. … kPa 3.2.2.5 Antal hovedindstillingspunkter: … 3.2.2.6 Antal tomgangsindstillingspunkter: … 3.2.2.7 Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr.: … 3.2.3. Brændstofsystem: blandeenhed/gastilførsel/væsketilførsel/direkte tilførsel (2) 3.2.3.1 Regulering af blandingen: … 3.2.3.2 Systembeskrivelse og/eller diagram og tegninger: … 3.2.3.3 Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. … 3.2.4. Blandingsenhed 3.2.4.1 Nummer: … 3.2.4.2 Fabrikat(er): … 3.2.4.3 Type(r) …: 3.2.4.4 Placering: … 3.2.4.5 Indstillingsmuligheder: … 3.2.4.6 Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. … 3.2.5. Tilførsel i indsugningsmanifold 3.2.5.1 Tilførsel: single point/multipoint (2) 3.2.5.2 Tilførsel: kontinuert/tidsstyret simultan/Indsprøjtningsindstilling (2) 3.2.5.3 Tilførselsudstyr 3.2.5.3.1. Fabrikat(er): … 3.2.5.3.2 Type(r): … 3.2.5.3.3. Indstillingsmuligheder: … 3.2.5.3.4. Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. … 3.2.5.4 Fødepumpe (hvis relevant): … 3.2.5.4.1. Fabrikat(er): … 3.2.5.4.2 Type(r): … 3.2.5.4.3. Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. … 3.2.5.5 Tilførselsdyser: … 3.2.5.5.1. Fabrikat(er): … 3.2.5.5.2 Type(r): … 3.2.5.5.3. Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. … 3.2.6 Direkte tilførsel 3.2.6.1 Tilførselspumpe/trykregulator (2) 3.2.6.1.1. Fabrikat(er): … 3.2.6.1.2 Type(r): … 3.2.6.1.3. Indsprøjtningsindstilling: … 3.2.6.1.4. Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. … 3.2.6.2. Tilførselsdyse(r) 3.2.6.2.1. Fabrikat(er): … 3.2.6.2.2 Type(r): … 3.2.6.2.3. Åbningstryk eller karakteristikdiagram (3) : … 3.2.6.2.4. Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. … 3.2.7. Elektronisk styreenhed 3.2.7.1 Fabrikat(er): … 3.2.7.2 Type(r): … 3.2.7.3 Indstillingsmuligheder: … 3.2.8 NG-brændstofspecifikt udstyr 3.2.8.1 Variant 1 (kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger) 3.2.8.1.1. Brændstoffets sammensætning:



methan (CH4): basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % ethan (C2H6): basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % propan (C3H8): basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % butan (C4H10): basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % C5/C5+: basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % ilt (O2): basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % inaktive gasser (N2, He etc.): basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % 3.2.8.1.2 Tilførselsdyse(r) 3.2.8.1.2.1 Fabrikat(er): 3.2.8.1.2.2 Type(r): 3.2.8.1.3 Andre (i givet fald) 3.2.8.2 Variant 2 (kun ved godkendelse af flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger)

4. VENTILINDSTILLING

4.1. Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkterne, eller tilsvarende data: …

5. TÆNDINGSSYSTEM (KUN MOTORER MED GNISTTÆNDING)

5.1. Tændingssystemets type: fælles tændspole og tændrør/separat tændspole og tændrør/tændspole på tændrør/andet (angives) (2)

5.2. Tændingens styreenhed 5.2.1. Fabrikat(er): … 5.2.2. Type(r): …

5.4. Tændingsindstilling (3) : … grader før top ved en hastighed på … min–1 og et absolut indsugningsmanifoldtryk på … kPa

5.5. Tændrør 5.5.1. Fabrikat(er): … 5.5.2. Type(r): … 5.5.3. Gnistgab: … mm

5.6. Tændspole(r) 5.6.1. Fabrikat(er): … 5.6.2. Type(r): …

6. MOTORDREVET UDSTYR

Ved indlevering til prøvning skal motoren være monteret med det hjælpeudstyr, der er nødvendigt for dens funktion (f.eks. ventilator, vandpumpe, mv.) som angivet i regulativ nr. 24 og ved de deri angivne driftsbetingelser.

6.1. Hjælpeudstyr, som skal være monteret ved prøven Hvis montering af motorudstyret på prøvebænk ikke er mulig eller hensigtsmæssig, skal den af udstyret optagne effekt bestemmes og trækkes fra den målte motoreffekt i hele det område, der omfattes af prøvecyklussen (-cyklusserne).

6.2. Hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøven Hjælpeudstyr, som udelukkende er nødvendigt til køretøjets funktion (f.eks. luftkompressor, airconditionanlæg mv.) skal afmonteres ved prøven. Er afmontering af hjælpeudstyret ikke mulig, skal den af udstyret optagne effekt bestemmes og lægges til den målte motoreffekt i hele det område, der omfattes af prøvecyklussen (-cyklusserne).

7. SUPPLERENDE OPLYSNINGER OM PRØVNINGSBETINGELSERNE

7.1. Anvendt smøremiddel 7.1.1. Fabrikat: … 7.1.2. Type: … (Angiv olieprocent i blandingen, hvis brændstoffet iblandes smøremidlet): …

7.2. Eventuelt motordrevet udstyr Den af hjælpeudstyret optagne effekt behøver kun bestemmes: — hvis hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion, ikke er monteret på motoren, og/eller — hvis der på motoren er monteret hjælpeudstyr, som ikke er nødvendigt for motorens funktion. 7.2.1. Liste og angivelse af detaljer til identifikation: … 7.2.2. Optagen effekt ved forskellige angivne motorhastigheder:



Udstyr Optagen effekt, i kW, ved forskellige motorhastigheder Tomgang Lav hastighed Høj hastighed Hastighed A (1) Hastighed B (1) Hastighed C (1) Ref. hastighed (2) P(a) Hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion (trækkes fra den målte motoreffekt), jf. punkt 6.1. P(b) Hjælpeudstyr, som ikke er nødvendigt for motorens funktion (lægges til den målte motoreffekt), jf. punkt 6.2. ( 1 ) ESC-test ( 2 ) Kun ETC-test.

8. MOTORENS PRÆSTATIONER

8.1. Motorhastigheder ( 8 ) Lav hastighed (nlo): … min–1 Høj motorhastighed (nhi): … min–1 ved ESC- og ELR-prøvecyklusser Tomgang: … min–1 Ved hastighed A: … min–1 Ved hastighed B: … min–1 Ved hastighed C: … min–1 ved ETC-prøvecyklus Referencehastighed: … min–1

8.2. Motoreffekt (målt i henhold til bestemmelserne i regulativ nr. 24) i kW



Motorhastighed Tomgang Hastighed A (1) Hastighed B (1) Hastighed C (1) Reference hastighed (2) P(m) Effekt, målt i prøvebænk P(a) Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret ved prøvningen (punkt 6.1) — hvis monteret — hvis ikke monteret 0 0 0 0 0 P(b) Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøvningen (punkt 6.2) — hvis monteret — hvis ikke monteret 0 0 0 0 0 P(n) Motoreffekt, netto = P(m) – P(a) + P(b) ( 1 ) ESC-test ( 2 ) Kun ETC-test.

8.3. Dynamometerindstilling (kW) Indstillingen af dynamometeret til ESC- og ELR-tests og til referencecyklussen i ETC-testen skal baseres på nettoeffekten P(n) omhandlet i punkt 8.2. Det anbefales, at motoren monteres i prøvestanden i nettotilstand. I så fald er P(m) og P(n) identiske. Hvis det er umuligt eller uhensigtsmæssigt at køre motoren ved nettobetingelser, skal dynamometerindstillingen korrigeres til nettotilstand ved hjælp af ovennævnte formel. 8.3.1. ESC- og ELR-tests Dynamometerindstillingen beregnes efter formlen i bilag 4, tillæg 1, punkt 1.2.



Belastningsprocent Motorhastighed Tomgang Hastighed A Hastighed B Hastighed C 10 — 25 — 50 — 75 — 100 8.3.2. ETC-test Finder afprøvning af motoren ikke sted under nettobetingelser, skal korrektionsformlen til omregning af den effekt eller det arbejde under prøvningscyklussen, som er målt i henhold til bilag 4, tillæg 2, punkt 2, til nettoeffekt eller nettoarbejde under cyklussen, forelægges af motorfabrikanten for hele arbejdsområdet i cyklussen, og skal være godkendt af den tekniske tjeneste.









BILAG 1

Tillæg 1

SPECIFIKATIONER FOR MOTORRELATEREDE KØRETØJSDELE

1. Vakuum i indsugningssystem ved motorens mærkehastighed og 100 % belastning: … kPa

2. Udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og 100 % belastning: … kPa

3. Udstødningssystemets volumen: … cm3

4. Effekt, som absorberes af det udstyr, som er nødvendigt for motorens funktion, i henhold til specifikationerne og de angivne driftsomstændigheder i regulativ nr. 24.



Udstyr Optagen effekt, i kW, ved forskellige motorhastigheder Tomgang Lavhastighed hastighed Højhastighed Hastighed A (1) Hastighed B (1) Hastighed C (1) Ref. hastighed (2) P(a) Hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion (trækkes fra den målte motoreffekt), jf. bilag 1, punkt 6.1. ( 1 ) ESC-test. ( 2 ) Kun ETC-test.









BILAG 1

Tillæg 2

HOVEDSPECIFIKATIONER FOR MOTORFAMILIEN

1. FÆLLES PARAMETRE

1.1. Forbrændingscyklus: …

1.2. Kølemiddel: …

1.3. Antal cylindre ( 9 )…

1.4. De enkelte cylindres slagvolumen: …

1.5. Luftindtagstype: …

1.6. Forbrændingskammerets type/konstruktion: …

1.7. Ventiler og porte - arrangement, størrelse og antal: … …

1.8. Brændstofsystem: …

1.9. Tændingssystem (gasmotorer): …

1.11. System til efterbehandling af udstødning (9) : … Bevis på identisk (eller, for stammotoren, laveste) systemkapacitet pr. takt i henhold til nummer (numre) i diagram: …

2. FORTEGNELSE OVER MOTORFAMILIEN

2.1. Dieselmotorfamiliens betegnelse: … 2.1.1. Specifikation af motorer i denne familie:



Stammotor Motortype Cylinderantal Mærkehastighed (min–1) Brændstoftilførsel pr. slag (mm3) Mærkenettoeffekt (kW) Hastighed ved maksimalt drejningsmoment (min–1) Brændstoftilførsel pr. slag (mm3) Største drejningsmoment (Nm) Laveste tomgangshastighed (min–1) Slagvolumen (i % af stammotorens) 100

2.2. Gasmotorfamiliens betegnelse: … 2.2.1. Specifikation af motorer i denne familie:



Stammotor Motortype Cylinderantal Mærkehastighed (min–1) Afgivet brændstofmængde pr. takt (mg) Mærkenettoeffekt (kW) Hastighed ved maksimalt drejningsmoment (min–1) Brændstoftilførsel pr. slag (mm3) Største drejningsmoment (Nm) Laveste tomgangshastighed (min–1) Slagvolumen (i % af stammotorens) 100 Tændingsindstilling EGR-flow Luftpumpe ja/nej Faktisk luftpumpestrøm









BILAG 1

Tillæg 3

VIGTIGSTE SPECIFIKATIONER FOR MOTORTYPEN I DEN PÅGÆLDENDE FAMILIE ( 10 )

1. BESKRIVELSE AF MOTOREN

1.1. Fabrikant: …

1.2. Fabrikantens motorkode: …

1.4. Antal og arrangement af cylindre: … 1.4.1. Boring: … mm 1.4.2. Slaglængde: … mm 1.4.3. Tændingsrækkefølge: …

1.5. Motorens slagvolumen: … cm3

1.6. Volumetrisk kompressionsforhold ( 12 ): …

1.7. Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: … …

1.8. Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: … cm2

1.9. Tomgangshastighed: … min–1

1.10. Maksimalt nettodrejningsmoment: … kW ved … min–1

1.11. Maksimal tilladt motorhastighed: … min–1

1.12. Maksimalt nettodrejningsmoment: … Nm ved … min–1

1.15. Kølesystem 1.15.1. Væskekøling 1.15.1.1. Væskens art: … 1.15.1.2. Cirkulationspumpe(r): ja/nej (11) 1.15.1.3. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (i givet fald): … … 1.15.1.4. Udvekslingsforhold af drev (i givet fald): … 1.15.2. Luft 1.15.2.1. Blæser: ja/nej (11) 1.15.2.2. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (i givet fald): … … 1.15.2.3. Udvekslingsforhold af drev (i givet fald): …

1.16. Tilladt temperatur ifølge fabrikanten 1.16.1. Væskekøling: maksimal temperatur ved fraløb: … K 1.16.2. Luftkøling: Referencepunkt: … Største temperatur ved referencepunkt: … K 1.16.3. Maksimal lufttemperatur ved afgang fra ladeluftkøler (i givet fald): … K 1.16.4. Maksimal udstødningstemperatur i det punkt af udstødningsrøret (-rørene), der støder op de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifold(er) eller turbolader(e): … K 1.16.5. Brændstoftemperatur: min. … K, maks. … K for dieselmotorer ved indsprøjtningspumpens indgang, for gasmotorer ved trykregulatorens sluttrin 1.16.6. Brændstofttryk: min. … kPa, maks. … kPa ved trykregulatorens sluttrin, kun naturgasdrevne gasmotorer 1.16.7. Temperatur af smøremiddel: min. … K, maks. … K

1.17. Tryklader: ja/nej (11) 1.17.1. Fabrikat: … 1.17.2. Type: … 1.17.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant): … 1.17.4. Ladeluftkøler: ja/nej (11)

1.18. Luftindtagssystem Største tilladte indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24 og ved de deri angivne driftsbetingelser: … kPa

1.19. Udstødningssystem Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24 og ved de deri angivne driftsbetingelser: … kPa Udstødningssystemets volumen: … cm3

2. FORANSTALTNINGER MOD LUFTFORURENING

2.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): …

2.2. Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik): 2.2.1. Katalysator: ja/nej (11) 2.2.1.1. Antal katalysatorer og katalysatorelementer: … 2.2.1.2. Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: … … 2.2.1.3. Katalytisk virkning: … 2.2.1.4. Samlet mængde ædelmetaller: … 2.2.1.5. Relativ koncentration: … 2.2.1.6. Bærer (struktur og materiale): … 2.2.1.7. Celletæthed: … 2.2.1.8. Katalysatorbeholdertype: … 2.2.1.9. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): … … 2.2.2. Lambda-sonde: ja/nej (11) 2.2.2.1. Type: … 2.2.3. Lufttilførsel: ja/nej (11) 2.2.3.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, o. lign.): … 2.2.4. Recirkulation af udstødningsgas: ja/nej (11) 2.2.4.1. Karakteristika (flowhastighed osv.): … 2.2.5. Partikelfilter: ja/nej (11) 2.2.5.1. Partikelfilterets dimensioner, form og kapacitet: … … 2.2.5.2. Partikelfilterets type og konstruktion: … 2.2.5.3. Placering (referenceafstand i udstødningssystemet): … 2.2.5.4. Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: … … 2.2.6. Andre systemer: ja/nej (11) 2.2.6.1. Beskrivelse og funktionsmåde: …

3. BRÆNDSTOFTILFØRSEL

3.1. Dieselmotorer 3.1.1. Fødepumpe Tryk (12) : … kPa eller karakteristikdiagram (11) : … … 3.1.2. Indsprøjtningssystem 3.1.2.1. Pumpe 3.1.2.1.1. Fabrikat(er): … 3.1.2.1.2. Type(r): … 3.1.2.1.3. Brændstoftilførsel: … mm3 (12) pr. takt ved en motorhastighed på … min–1 ved største indsprøjtningsmængde, eller karakteristikdiagram (11) (12) : … … Anvendt metode: på motor/i prøvebænk (11) Har motoren ladetrykregulering, angives karakteristisk brændstofmængde og ladetryk afhængigt af motorhastigheden. 3.1.2.1.4. Indsprøjtningsforstilling 3.1.2.1.4.1. Kurve over indsprøjtningsforstilling (12) : … 3.1.2.1.4.2. Statisk indsprøjtningsindstilling (12) : … 3.1.2.2. Indsprøjtningsrør 3.1.2.2.1. Længde: … mm 3.1.2.2.2. Indvendig diameter: … mm 3.1.2.3. Tilførselsdyse(r) 3.1.2.3.1. Fabrikat(er): … 3.1.2.3.2. Type(r): … 3.1.2.3.3. »Åbningstryk«: … kPa (12) eller karakteristikdiagram (11) (12) : … 3.1.2.4. Regulator 3.1.2.4.1. Fabrikat(er): … 3.1.2.4.2. Type(r): … 3.1.2.4.3. Afskæringspunkt under fuld belastning: … min–1 3.1.2.4.4. Største hastighed, ubelastet: … min–1 3.1.2.4.5. Tomgangshastighed: … min–1 3.1.3. Koldstartsystem 3.1.3.1. Fabrikat(er): … 3.1.3.2. Type(r): … 3.1.3.3. Beskrivelse: … 3.1.3.4. Hjælpestartanordning: … 3.1.3.4.1. Fabrikat: … 3.1.3.4.2. Type: …

3.2. Gasfyrede motorer 3.2.1. Brændstof: Naturgas/LPG (11) 3.2.2. Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) (11) 3.2.2.1. Fabrikat(er): … 3.2.2.2. Type(r): … 3.2.2.3. Antal trykreduktionstrin: … 3.2.2.4. Tryk i sluttrinnet: min. … kPa, maks. … kPa 3.2.2.5. Antal hovedindstillingspunkter: … 3.2.2.6. Antal tomgangsindstillingspunkter: … 3.2.2.7. Godkendelsesnummer: … 3.2.3. Brændstofsystem: blandeenhed/gastilførsel/væsketilførsel/direkte tilførsel (11) 3.2.3.1. Regulering af blandingen: … 3.2.3.2. Systembeskrivelse og/eller diagram og tegninger: … … 3.2.3.3. Godkendelsesnummer: … 3.2.4. Blandingsenhed 3.2.4.1. Nummer: … 3.2.4.2. Fabrikat(er): … 3.2.4.3. Type(r): … 3.2.4.4. Placering: … 3.2.4.5. Indstillingsmuligheder: … 3.2.4.6. Godkendelsesnummer: … 3.2.5. Tilførsel i indsugningsmanifold 3.2.5.1. Tilførsel: single point/multipoint (11) 3.2.5.2. Tilførsel: kontinuert/tidsstyret simultan/tidsstyret sekventiel (11) 3.2.5.3. Tilførselsudstyr 3.2.5.3.1. Fabrikat(er): … 3.2.5.3.2. Type(r): … 3.2.5.3.3. Indstillingsmuligheder: … 3.2.5.3.4. Godkendelsesnummer: … 3.2.5.4. Fødepumpe (hvis relevant): … 3.2.5.4.1. Fabrikat(er): … 3.2.5.4.2. Type(r): … 3.2.5.4.3. Godkendelsesnummer: … 3.2.5.5. Tilførselsdyser: … 3.2.5.5.1. Fabrikat(er): … 3.2.5.5.2. Type(r): … 3.2.5.5.3. Godkendelsesnummer: … 3.2.6. Direkte tilførsel 3.2.6.1. Tilførselspumpe/trykregulator (11) 3.2.6.1.1. Fabrikat(er): … 3.2.6.1.2. Type(r): … 3.2.6.1.3. Indsprøjtningsindstilling: … 3.2.6.1.4. Godkendelsesnummer: … 3.2.6.2. Tilførselsdyse(r) 3.2.6.2.1. Fabrikat(er): … 3.2.6.2.2. Type(r): … 3.2.6.2.3. Åbningstryk eller karakteristikdiagram (12) : … … 3.2.6.2.4. Godkendelsesnummer: … 3.2.7. Elektronisk styreenhed 3.2.7.1. Fabrikat(er): … 3.2.7.2. Type(r): … 3.2.7.3. Indstillingsmuligheder: … 3.2.8. NG-brændstofspecifikt udstyr 3.2.8.1. Variant 1 (kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger) 3.2.8.1.1. Brændstoffets sammensætning:



methan (CH4): basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % ethan (C2H6): basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % propan (C3H8): basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % butan (C4H10): basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % C5/C5+: basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % ilt (O2): basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % inaktive gasser (N2, He etc.): basis: … mol. % min. … mol. % maks. … mol. % 3.2.8.1.2. Tilførselsdyse(r) 3.2.8.1.2.1. Fabrikat(er): … 3.2.8.1.2.2. Type(r): … 3.2.8.1.3. Andre (i givet fald) 3.2.8.2. Variant 2 (kun ved godkendelse af flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger)

4. VENTILINDSTILLING

4.1. Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkterne, eller tilsvarende data: … …

5. TÆNDINGSSYSTEM (KUN MOTORER MED GNISTTÆNDING)

5.1. Tændingssystemets type: fælles tændspole og tændrør/separat tændspole og tændrør/tændspole på tændrør/andet (angives) (2)

5.2. Tændingens styreenhed 5.2.1. Fabrikat(er): … 5.2.2. Type(r): …

5.4. Tændingsindstilling (3) : … grader før top ved en hastighed på … min–1 og et absolut indsugningsmanifoldtryk på … kPa

5.5. Tændrør 5.5.1. Fabrikat(er): … 5.5.2. Type(r): … 5.5.3. Gnistgab: … mm

5.6. Tændspole(r) 5.6.1. Fabrikat(er): … 5.6.2. Type(r): …









BILAG 2A









BILAG 2B









BILAG 3

GODKENDELSESMÆRKERS UDFORMNING

(jf. punkt 4.6 i dette regulativ)

I. GODKENDELSE »I« (Række A). (jf. pkt. 4.6.3 i dette regulativ) Model A Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række A, som benytter diesel eller autogas (LPG). Model B Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række A, som benytter naturgas (NG). Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ. Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 042439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 04-serien og i overensstemmelse med de relevante grænseværdier, som er angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ.

II. GODKENDELSE »II« (Række B1). (jf. pkt. 4.6.3 i dette regulativ) Model C Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række B1, som benytter diesel eller autogas (LPG). Model D Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række B1, og som benytter naturgas (NG). Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ. Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 042 439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 04-serien og i overensstemmelse med de relevante grænseværdier, som er angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ.

III. GODKENDELSE »III« (Række B2). (jf. pkt. 4.6.3 i dette regulativ) Model E Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række B2, som benytter diesel eller autogas (LPG). Model F Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række B2, og som benytter naturgas (NG). Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ. Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 042 439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 04-serien og i overensstemmelse med de relevante grænseværdier, som er angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ.

IV. GODKENDELSE »IV« (Række C). (jf. pkt. 4.6.3 i dette regulativ) Model G Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række C, som benytter diesel eller autogas (LPG). Model H Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række C, som benytter naturgas (NG). Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ. Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 042 439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 04-serien og i overensstemmelse med de relevante grænseværdier, som er angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ.

V. MOTORER/KØRETØJER GODKENDT I HENHOLD TIL ET ELLER FLERE REGULATIVER (jf. punkt 4,7 i dette regulativ) Model I Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 (emissionsniveau IV) og regulativ nr. 24 ( 13 ). De første to cifre af godkendelsesnumrene angiver, at på datoerne for meddelelse af de respektive godkendelser var regulativ nr. 49 ændret ved 04-ændringsserien, og regulativ nr. 24 var ændret ved 03-ændringsserien.









BILAG 4

PRØVNINGSFORSKRIFTER

1. INDLEDNING

1.1. I dette bilag beskrives metoderne til bestemmelse af emissionen af forurenende luftarter, partikler og røg fra de afprøvede motorer. Der beskrives tre prøvecyklusser, som finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i punkt 5.2 i regulativet: 1.1.1. ESC-prøvecyklussen, der består af 13 stationære testforløb med konstant hastighed 1.1.2. ELR-prøvecyklussen, der består af en række ikke-stationære belastningstrin ved forskellige motorhastigheder, som indgår som del af én testprocedure og gennemføres sideløbende 1.1.3. ETC-prøvecyklussen, som består af en række ikke-stationære forløb, der sekund for sekund går over i hinanden.

1.2. Ved prøvningen skal motoren være anbragt i prøvebænk, der er tilsluttet et dynamometer.

1.3. Måleprincip I motorens udstødning måles indholdet af gasformige komponenter (carbonmonoxid, total mængde carbonhydrider kun for dieselmotorer (kun ved ESC-test), andre carbonhydrider end methan for diesel- og gasmotorer (kun i ETC-test), methan for gasmotorer (kun i ETC-test), samt nitrogenoxider), partikler (for dieselmotorer og gasmotorer kun på trin C) og røg (kun dieselmotorer ved ELR-test). Desuden anvendes carbondioxid ofte som sporgas til bestemmelse af fortyndingsforholdet i delstrøms- og fuldstrømsfortyndingssystemer. God teknisk skik tilsiger rutinemæssig brug af carbondioxid-bestemmelse som et udmærket redskab til at opdage måleproblemer under prøvningen. 1.3.1. ESC-test Under en foreskreven sekvens af kørebetingelser med varm motor skal mængderne af ovennævnte emissioner fra udstødningen måles kontinuerligt ved udtagning af en prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Prøvningscyklussen består af en række arbejdsmåder med forskellig hastighed og effekt, som dækker dieselmotorers typiske arbejdsområde. Under hver af disse sekvenser bestemmes koncentrationen af hver forurenende gas, udstødningens strømningshastighed og den afgivne effekt, og de målte værdier vægtes. Partikelprøven fortyndes med konditioneret omgivende luft. Der tages én prøve gennem hele testproceduren, som opsamles på passende filtre. For hvert forurenende stof beregnes den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 1 til dette bilag. Desuden skal der måles NOx i tre prøvningspunkter inden for det kontrolområde, der vælges af den tekniske tjeneste ( 14 ), og de målte værdier skal sammenholdes med værdierne beregnet for de arbejdsmåder i prøvningscyklussen, der omfatter de valgte prøvningspunkter. NOx-kontrolmålingerne sikrer, at motorens forureningsbegrænsning er effektiv inden for motorens typiske arbejdsområde. 1.3.2. ELR-test Ved en påbudt belastningsresponsprøve bestemmes røgtætheden af den varme motor med opacimeter. Prøven består i, at motoren ved konstant hastighed udsættes for en belastning fra 10 % til 100 % ved tre forskellige motorhastigheder. Derudover gennemløbes et fjerde belastningstrin, valgt af den tekniske tjeneste (14) , og den heri målte værdi sammenholdes med værdierne fra de foregående belastningstrin. Værdien svarende til spidsen af røgtæthedskurven beregnes ved hjælp af en algoritme til gennemsnitsberegning som beskrevet i tillæg 1 til dette bilag. 1.3.3. ETC-test Under en foreskreven cyklus med varm motor og glidende overgang mellem driftsomstændigheder, som nøje bygger på vejtypespecifikke køremønstre for kraftige motorer i lastbiler og busser, måles tallene for ovennævnte forurenende stoffer efter fortynding af den samlede udstødningsgas med konditioneret omgivende luft. Ved hjælp af værdierne for motordrejningsmoment og –hastighed registreret af dynamometeret integreres effekten med hensyn til tiden gennem prøvecyklussen. Resultatet er det arbejde, motoren har udført i prøvecyklussen. Koncentrationen af NOx og HC bestemmes gennem hele cyklussen ved integration af signalet fra analysatoren. Koncentrationen af CO, CO2 og NMHC kan bestemmes ved integration af signalet fra analysatoren eller ved indsamling i prøvesæk. For partikler indsamles en proportional prøve på passende filtre. Strømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas bestemmes gennem hele cyklussen med henblik på beregning af masseemissionen af hvert forurenende stof. Sammen med det af motoren udførte arbejde benyttes masseemissionen af hvert forurenende stof til beregning af den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.

2. PRØVNINGSBETINGELSER

2.1. Prøvningsbetingelser for motoren

2.1.1. Den absolutte temperatur (Ta) af motorens indsugningsluft måles ved motorens luftindtag i Kelvin, det tørre atmosfæretryk (ps) måles i kPa, og parameteren F bestemmes efter følgende anvisninger: a) for dieselmotorer: Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning: For trykladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft: b) for gasmotorer:

2.1.2. Prøvningens gyldighed For at prøvningen kan anses for gyldig, skal det for parameteren F gælde: 0,96 ≤ F ≤ 1,06

2.2. Motorer med køling af motorens indgangsluft

Ladelufttemperaturen registreres og må ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet i bilag 1, tillæg 1, punkt 1.16.3. Kølemidlets temperatur skal være mindst 293 K (20 °C).

Anvendes testsystem eller udvendig blæser, må ladelufttemperaturen ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet i bilag 1, punkt 1.16.3. Den indstilling af ladeluftkøleren, som anvendes for at opfylde ovennævnte betingelser, skal anvendes gennem hele prøvecyklussen.

2.3. Motorens luftindtag

Det anvendte luftindtag skal have en indsnævring, der højst afviger ± 100 Pa fra motorens øvre grænse ved den hastighed, som svarer til den angivne maksimaleffekt og fuld belastning.

2.4. Motorens udstødningssystem

Det anvendte udstødningssystem skal have et udstødningsmodtryk, som højst afviger ±1 000 Pa fra motorens øvre grænse ved den hastighed, som svarer til den angivne maksimaleffekt og fuld belastning, og et volumen, som højst afviger ± 40 % fra det af fabrikanten angivne. Der kan anvendes et testsystem, forudsat at dette svarer til motorens faktiske driftsbetingelser. Udstødningssystemet skal opfylde kravene til udtagning af prøver af udstødningsgas som angivet i bilag 4, tillæg 4, punkt 3.4, og i bilag 4, tillæg 6, punkt 2.2.1, EP, samt punkt 2.3.1, EP.

Har motoren anordning til efterbehandlin