1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 1576/89
af 29. maj 1989
om fastlæggelse af almindelige regler for definition, betegnelse og præsentation af spiritus
(EFT L 160 af 12.6.1989, s. 1)
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 304 af 20.10.1992, s. 14 (1576/89)
▼B
RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 1576/89
af 29. maj 1989
om fastlæggelse af almindelige regler for definition, betegnelse og
præsentation af spiritus
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det EuropæiskeØkonomiske Fællesskab, særlig artikel 43 og 100 A,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(
1),
i samarbejde med Europa-Parlamentet (2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale
Udvalg(3), og
ud fra følgende betragtninger:
På nuværende tidspunkt findes der ingen særlige fællesskabsbestem-
melser for spiritus, blandt andet for så vidt angår definitionen af disse
produkter og forskrifter vedrørende deres betegnelse og præsentation; i
betragtning af disse produkters økonomiske betydning bør der vedtagesfællesbestemmelser på dette område for at bidrage til det fællesmarkedsfunktion;
spiritus er et vigtigt landbrugsprodukt i Fællesskabet på grund af dets
afsætningsmuligheder; disse afsætningsmuligheder skyldes for en stordel det gode omdømme, som disse produkter har vundet i Fællesskabetog på verdensmarkedet; omdømmet er forbundet med de traditionelleprodukters kvalitetsniveau; for at afsætningen kan opretholdes, må depågældende produkter fortsat svare til et vist kvalitetsniveau; beva-
relsen af dette kvalitetsniveau sker bedst ved at definere produkterne
under hensyntagen til de traditionelle sædvaner, som ligger til grundfor omdømmet; endvidere bør de således definerede betegnelser forbe-holdes produkter, hvis kvalitetsniveau svarer til de traditionelleprodukters, så det undgås, at betegnelserne devalueres;
det bør i fællesskabsbestemmelserne bestemmes, at brugen af geogra-
fiske betegnelser, der henviser til visse områder, som undtagelsesviskan være visse lande, forbeholdes disse områder, for så vidt denproduktionsfase for færdigvaren, i hvilke denne opnår sin karakter ogsine endelige kvaliteter, har haft sit forløb i det pågældende geografiske
område; med disse fællesskabsbestemmelser indrømmes der således de
pågældende producenter visse enerettigheder, og de pågældende beteg-nelser bevarer deres karakter af herkomstangivelse, idet det forhindres,at de ved at blive almeneje bliver generiske betegnelser; de pågældendebetegnelser har ligeledes den funktion, at de giver forbrugeren oplys-
ninger om herkomsten af et produkt, der er karakteriseret ved de
anvendte råvarer eller ved de særlige fremstillingsmetoder;
den normale og sædvanlige måde at oplyse forbrugerne på er at
anbringe en række angivelser på etiketten; spiritus er, for så vidt
angår mærkningen, underkastet de almindelige regler i Rådets direktiv
79/112/EØF af 18. december 1978 om tilnærmelse af medlemsstaterneslovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidlersamt om reklame for sådanne(
4), senest ændret ved direktiv 86/197/
EØF(5); på grund af de pågældende produktersart bør der med henblik
på en bedre forbrugeroplysning vedtages supplerende særlige bestem-
melser til disse almindelige regler og navnlig indsættes udtryk om
ældning og om minimumsalkoholindholdet for afsætning til konsum idefinition af produkterne;1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 2
(1) EFT nr. C 189 af 23. 7. 1982, s. 7, og EFT nr. C 269 af 25. 10. 1986, s. 4.
(2) EFT nr. C 127 af 14. 5. 1984, s. 175, og afgørelse af 24. maj 1989 (endnu
ikke offentliggjort i EFT).
(3) EFT nr. C 124 af 9. 5. 1983, s. 16.
(4) EFT nr. L 33 af 8. 2. 1979, s. 1.
(5) EFT nr. L 144 af 29. 5. 1986, s. 38.
▼B
selv om direktiv 79/112/EØF foreskriver, at mærkningen skal indeholde
visse obligatoriske angivelser, er det ret upræcist, hvad angår fremstil-lingsstedet; angivelsen heraf er af en ganske særlig betydning for de
pågældende drikkevarer, da forbrugeren ofte forbinder drikkevaren
med fremstillingsstedet; manglende angivelse heraf kan på detteområde medføre risiko for, at forbrugeren opfatter oprindelsen som enanden; under disse omstændigheder bør denne risiko undgås ved isærlige tilfælde at gøre angivelse af fremstillingsstedet obligatorisk i
forbindelse med mærkningen;
endvidere bør der i visse tilfælde fastsættes supplerende bestemmelser;
i særdeleshed bør det ved anvendelse af ethanol kræves, at der udeluk-kende anvendes landbrugsethanol, således som det allerede er sædvane
i Fællesskabet, for fortsat at sikre et vigtigt marked for landbrugets
basisprodukter;
ved Rådetsdirektiv 80/778/EØF af 15. juli 1980 om kvaliteten af drik-
kevand(
1) og Rådetsdirektiv 80/777/EØF af 15. juli 1980 om
indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om udvinding
og markedsføring af naturligt mineralvand(2), senest ændret ved akten
vedrørende Spaniens og Portugals tiltrælse, fastlægges de egenskaber,som vand skal have for at kunne anvendes til levnedsmidler; der børhenvises hertil;
ved Rådetsdirektiv 88/388/EØF af 22. juni 1988 om indbyrdestilnær-
melse af medlemsstaternes lovgivning om aromaer, som må anvendes ilevnedsmidler, og om udgangsmaterialer til fremstilling af disse(
3)
defineres de forskellige udtryk, som vil kunne anvendes, når der ertale om aromatisering; i nærværende forordning bør den samme termi-nologi finde anvendelse;
der bør vedtages særlige bestemmelser for betegnelse og præsentation
af indført spiritus under hensyntagen til Fællesskabets forpligtelser iforholdet til tredjelande;
for at beskytte fællesskabsprodukternes omdømme på verdensmarkedet
bør de samme regler også gælde for produkter, der udføres, medmindreandet er bestemt og under hensyntagen til traditionel skik og brug;
for at sikre en ensartet og samtidig anvendelse af de foreslåede foran-
staltninger bør der udstedes en forordning;
med henblik på at forenkle og fremskynde proceduren bør det over-
lades til Kommissionen at vedtage gennemførelsesforanstaltninger afteknisk karakter; i så henseende bør der fastsættes hensigtsmæssige
procedurer, som sikrer et snævert samarbejde mellem medlemsstaterne
og Kommissionen i en gennemførelseskomité;
det er nødvendigt at vedtage overgangsforanstaltninger for at lette over-
gangen til den ordning, der indføresved nærværende forordning —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. I denne forordning fastlægges almindelige regler for definition,
betegnelse og præsentation af spiritus.
2. I denne forordning forstås ved spiritus en alkoholholdig væske:
— som er bestemt til konsum
— som har særlige organoleptiske egenskaber og, bortset fra de i nr. 1
i bilag III anførte produkter, et minimumsalkoholindhold på 15 %vol, og
— som er fremstillet:
— enten direkte ved destillation, med eller uden aromaer, af natur-
lige gærede produkter og/eller ved udblødning af vegetabilske1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 3
(1) EFT nr. L 229 af 30. 8. 1980, s. 11.
(2) EFT nr. L 229 af 30. 8. 1980, s. 1.
(3) EFT nr. L 184 af 15. 7. 1988, s. 61.
▼B
stoffer og/eller ved tilsætning til landbrugsethanol og/eller til et
landbrugsdestillat og/eller til en brændevin som defineret idenne forordning af aromaer, sukker eller andre sødemidler
anført i stk. 3, litra a), og/eller andre landbrugsprodukter
— eller ved blanding af en spiritus med:
— en eller flere andre former for spiritus
— landbrugsethanol, landbrugsdestillat eller brændevin— en eller flere alkoholholdige drikkevarer— en eller flere drikkevarer.
Drikkevarer henhørende under KN-kode 2203 00, 2204, 2205, 2206 00
og 2207 betragtes dog ikke som spiritus.
3. Foreløbige definitioner
I denne forordning forstås ved:a) Sødning:
Behandling, som består i under tilberedningen af spiritus at tilsætte
et eller flere af følgende produkter:
halvhvidt sukker, hvidt sukker, raffineret hvidt sukker, dextrose,
fructose, glucosesirup, flydende sukker, flydende invertsukker,sirup af invertsukker, koncentreret rektificeret druemost, koncen-
treret druemost, most af friske druer, karamelliseret sukker (burned
sugar), honning, sirup af johannesbrød samt andre naturlige kulhy-dratstoffer med tilsvarende virkning som ovennævnte produkter.
Ved karamelliseret sukker forstås det produkt, der opnås udeluk-
kende ved kontrolleret opvarmning af saccharose uden tilsætningaf baser, uorganiske syrer eller nogen anden form for kemisketilsætningsstoffer.
b) Blanding:
Behandling, der består i at sammenblande to eller flere forskellige
drikkevarer med henblik på at fremstille en ny drikkevare.
c) Forskæring:
Behandling, som består i at tilsætte landbrugsethanol til spiritus.
d) Sammenstikning (blending):
Behandling, som består i at sammenblande to eller flere former for
spiritus, der tilhører samme kategori, men som kun adskiller sig frahinanden ved nuancer i sammensætningen på basis af et eller flereaf nedennævnte kriterier:
— selve fremstillingsmetoderne
— de anvendte destillationsapparater— produkternesalder— det geografiske produktionsområde.
Den således fremkomne spiritus tilhører samme kategori som de
oprindelige former for spiritus før sammenstikningen.
e) Modning eller ældning:
Behandling, som består i at lade visse reaktioner udvikle sig natur-
ligt på passende beholdere, hvorved den pågældende spiritus fårorganoleptiske egenskaber, den ikke havde før.
f) Aromatisering:
Behandling, som består i under tilberedningen af spiritus at tilsætte
en eller flere aromaer som defineret i artikel 1, stk. 2, litra a), idirektiv 88/388/EØF.
g) Farvning:
Behandling, som består i under tilberedningen af spiritus at tilsætte
et eller flere farvestoffer.
h) Landbrugsethanol:
Ethanol, hviskendetegn er de i bilag I til denne forordning anførte,
fremstillet ved destillation, efter alkoholgæring af landbrugspro-dukter anført i bilag II til Traktaten, bortset fra spiritus som1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 4
▼B
defineret i stk. 2. Såfremt den anvendte råvare er nævnt, må den
pågældende ethanol udelukkende være fremstillet af denne råvare.
i) Landbrugsdestillat:
Den alkoholholdige væske, der er fremstillet ved destillation, efter
alkoholgæring, af landbrugsprodukter anført i bilag II til Traktaten,og som ikke besidder egenskaberne ved ethanol således som defi-neret under litra h), eller egenskaberne ved en spiritus, men somhar bevaret aroma og smag fra de anvendte råvarer. Såfremt den
anvendte råvare er nævnt, må destillatet udelukkende være frem-
stillet af denne råvare.
j) Alkoholindhold udtrykt i volumen:
Forholdet mellem volumen af alkohol i ren tilstand i produktet ved
20º C og produktets samlede volumen ved samme temperatur.
k) Indhold af flygtige stoffer:
Det indhold i spiritus, der er fremstillet udelukkende ved destilla-
tion, af andre flygtige stoffer end ethanol og methanol, somudelukkende stammer fra destillation eller gendestillation af deanvendte råvarer.
l) Fremstillingssted:
Den lokalitet eller det område, hvor den fase i fremstillingen af
færdigvaren, der giver spiritussen dens vigtigste egenskaber og
endelige kvaliteter, finder sted.
m) Kategori af spiritus:
Al spiritus, som falder ind under samme definition.
4. Definition af de forskellige kategorier af spiritus
I denne forordning forstås ved:
a) Rom:
1) Spiritus, der udelukkende er fremstillet ved alkoholgæring og
destillation enten af melasse eller sirup, der stammer fra frem-
stilling af rørsukker, eller af saft af sukkerrør, og som er
destilleret til under 96 % vol, således at destillatet i mærkbargrad har de organoleptiske egenskaber, der er karakteristiskefor rom.
2) Brændevin, der udelukkende er fremstillet ved alkoholgæring og
destillation af saft af sukkerrør, og som har roms karakteristiskearomatiske egenskaber og et indhold af flygtige stoffer på 225 g/hl alkohol (100 % vol) eller derover. Denne brændevin kan
markedsføres med benævnelsen »agricole« som supplement til
betegnelsen »rhum« ledsaget af en af de geografiske betegnelserfra de franske oversøiske departementer, der er anført i bilag II.
b)Whisky ellerwhiskey :
Spiritus, der er fremstillet ved destillation af mask af korn:
— hvori sukkerdannelse har fundet sted ved hjælp af diastase af
den indeholdte malt, med eller uden andre naturlige enzymer
— der er gæret under påvirkning af gærsvampe— der er destilleret til under 94,8 % vol, således at destillatet får
aroma og smag af de anvendte råvarer, og
som er ældet i mindst tre år på træfade med en kapacitet på højst
700 liter.
c) Kornspiritus:
1) Spiritus, der er fremstillet ved destillation af gæret mask af korn,
og som har organoleptiske egenskaber, der stammer fra deanvendte råvarer.
Betegnelsen »kornspiritus« kan erstattes af » Korn« eller » Korn-
brand« for drikkevarer, der er fremstillet i Tyskland og i de
områder i Fællesskabet, hvor tysk er et af de officielle sprog,forudsat at fremstillingen af denne drikkevare er en tradition i1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 5
▼B
disse områder, og såfremt den pågældende kornspiritus er frem-
stillet dér uden nogen tilsætningsstoffer:
— enten udelukkende ved destillation af gæret mask af hele
kerner af hvede, byg, havre, rug eller boghvede med allebestanddele
— eller ved gendestillation af et destillat, der er fremstillet i
overensstemmelse med første led.
2) For at kornspiritus kan betegnes »kornbrændevin«, skal den
være fremstillet ved destillation til under 95 % vol af gæret
mask af korn, som har organoleptiske egenskaber, der stammer
fra de anvendte råvarer.
d) Vinbrændevin:
Spiritus
— der er fremstillet udelukkende ved destillation til under 86 %
vol af vin, af vin tilsat alkohol, eller ved gendestillation tilunder 86 % vol af et vindestillat
— der har et indhold af flygtige stoffer på 125 g/hl alkohol (100 %
vol) eller derover, og
— som har et maksimumsindhold af methanol på 200 g/hl alkohol
(100 % vol).
Når denne spiritus er ældet, kan den fortsat markedsføres under
betegnelsen »vinbrændevin«, hvis ældningstiden er lig med eller
længere end den, der er fastsat for det i litra e) nævnte produkt.
e)Brandy ellerWeinbrand :
Spiritus
— der er fremstillet af vinbrændevin eventuelt sammenstukket med
et vindestillat, der er destilleret til under ►
C194,8 % vol ◄,
såfremt dette destillat ikke overskrider en maksimumsgrænse på50 % vol alkoholstyrke af slutproduktet, og
— som er ældet i egetræsbeholdere i mindst et år eller i mindst
seks måneder, såfremt egetræsfadenes kapacitet er mindre end
1 000 liter
— som har et indhold af flygtige stoffer på 125 g/hl alkohol (100 %
vol) eller derover, der udelukkende hidrører fra destillation ellergendestillation af de anvendte råvarer
— som har et maksimumsindhold af methanol på 200 g/hl alkohol
(100 % vol).
f) Brændevin af presserester af druer eller marc:
1) a) Spiritus
— der er fremstillet af presserester af druer, der er gæret
eller destilleret enten direkte ved vanddamp eller eftertilsætning af vand og med eventuel tilsætning af bærme i
et forhold, der fastsættes efter fremgangsmåden i artikel
15, idet destillationen foretages med presseresterne selvtil under 86 % vol. Gendestillation til samme alkoholind-hold er tilladt
— der har et indhold af flygtige stoffer på over 140 g/hl
alkohol (100 % vol) eller derover og et maksimumsind-hold af methanol på 1 000 g/hl alkohol (100 % vol).
b) I den overgangsperiode, der for Portugal er fastsat i tiltrædel-
sesakten af 1985, er litra a) dog ikke til hinder for, at der i
Portugal kan markedsføres brændevin af presserester frem-
stillet i dette land og med et maksimumsindhold afmethanol på 1 500 g/hl alkohol (100 % vol).
2) Betegnelsen »marc« eller »brændevin af presserester af druer«
kan erstattes af betegnelsen grappa, dog kun for spiritus frem-
stillet i Italien.
g) Brændevin af presserester af frugter:
Spiritus, der er fremstillet ved gæring og destillation af presserester
af frugter. Betingelserne for destillation, produktets egenskaber og1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 6
▼B
de øvrige bestemmelser fastsættes efter fremgangsmåden i artikel
15.
h) Brændevin af tørrede druer eller raisin brandy:
Spiritus, der er fremstillet ved destillation af det produkt, som frem-
kommer ved alkoholgæring af ekstraktet af tørrede druer af
vinstoksorterne »noir de Corinthe« eller »muscat de Malaga«,destilleret til under 94,5 % vol, således at destillatet får aroma ogsmag af de anvendte råvarer.
i) Frugtbrændevin:
1) a) Spiritus
— der er fremstillet udelukkende ved alkoholgæring og
destillation af en kødet frugt eller most af denne frugt,med eller uden sten
— der er destilleret til under 86 % vol, således at destillatet
får aroma og smag af frugten
— der har et indhold af flygtige stoffer på 200 g/hl alkohol
(100 % vol) eller derover
— der har et maksimumsindhold af methanol på 1 000 g/hl
alkohol (100 % vol), og
— hvisindhold af cyanbrinte i brændevin af s tenfrugter ikke
må overstige 10 g/hl alkohol (100 % vol).
b) Undtagelser fra bestemmelserne i litra a), tredje, fjerde og
femte led, kan vedtagesefter fremgangs måden i artikel 15,
især for traditionelle produkter, hvis fremstilling og salg
udgør en væsentlig del af indkomsterne for visse frugtprodu-center i Fællesskabet.
c) Såledesdefineret s piritusbetegnesmed frugtnavnet efterfulgt
af »-brændevin«: kirsebærbrændevin eller kirsch, blomme-
brændevin eller slivovits, mirabel-, fersken-, æble-, pære-,
abrikos-, figen-, citrusfrugt-, drue- eller anden frugtbræn-
devin. Den kan ligeledesbetegnesmed frugtnavnetefterfulgt af -wasser .
Udtrykket Williamser forbeholdt pærebrændevin, der
udelukkende er fremstillet af pærer af sorten Williams .
Hvis to eller flere slags frugter destilleres sammen, betegnes
produktet »frugtbrændevin«. Denne benævnelse kansuppleres med navnet på hver slags frugt i rækkefølge efter
anvendt mængde.
d) De tilfælde, hvor frugtens navn som sådant kan erstatte
betegnelsen med frugtnavnet efterfulgt af »-brændevin«, ogbetingelserne herfor fastlægges efter fremgangsmåden iartikel 15.
2) Spiritus, der er fremstillet ved udblødning inden for et mini-
mumsforhold på 100 kg frugt pr. 20 liter alkohol (100 % vol)
af visse bær og andre frugter såsom hindbær, brombær, blåbær
m.fl., der er delvisgæret eller ugæret, i landbrugs ethanol eller ibrændvin eller i et destillat, som defineret i denne forordning,efterfulgt af en destillation, kan ligeledes betegnes med frugt-navnet efterfulgt af »-brændevin«.
Betingelserne for at anvende betegnelsen »-brændevin« efter
frugtnavnet med henblik på at undgå en forveksling med de
frugtbrændevine, der er omhandlet i nr. 1), og med de pågæl-
dende frugter, fastsættes efter fremgangsmåden i artikel 15.
3) Spiritus, der er fremstillet ved udblødning af hele, ugærede
frugter, som omhandlet i nr. 2), i landbrugsethanol efterfulgt afen destillation, kan betegnes med frugtnavnet efterfulgt af -geist.
j) Brændevin af æble- eller pærecider:
Spiritus
— der stammer fra destillation udelukkende af æble- eller pære-
cider, og1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 7
▼B
— som opfylder de betingelser for frugtbrændevin, der er anført i
litra i), nr. 1), litra a), andet, tredje og fjerde led.
k) Ensianbrændevin:
Spiritus, der er fremstillet på basis af et destillat af ensian, der selv
er fremstillet ved gæring af ensianrødder med eller uden tilsætningaf landbrugsethanol.
l) Frugtspiritus:
1) Spiritus, der er fremstillet ved udblødning af en frugt i landbrug-
sethanol og/eller landbrugsdestillat og/eller brændevin somdefineret i denne forordning og inden for et minimumsforhold,der skal fastsættes efter fremgangsmåden i artikel 15.
Aromatiseringen af denne spiritus kan suppleres med andre
aromastoffer og/eller aromapræparater end dem, der hidrører
fra den anvendte frugt. Disse aromastoffer og/eller -præparater
er defineret i artikel 1, stk. 2, henholdsvis litra b), nr. i), og litrac), i artikel 1, stk. 2, i direktiv 88/388/EØF. Drikkevarens karak-teristiske smag og dens farve skal dog udelukkende skyldes denanvendte frugt.
2) Den således definerede spiritus betegnes med frugtnavnet efter-
fulgt af »-spiritus«. De tilfælde, hvor frugtens navn som sådant
kan erstatte de omhandlede betegnelser, og betingelserne herfor
fastlægges efter fremgangsmåden i artikel 15.
Betegnelsen Pacharán kan dog udelukkende anvendesfor den
»frugtspiritus«, der fremstilles i Spanien ved udblødning afslåen (Prunus espinosa) i et minimumsforhold på 250 g frugtpr. liter ren alkohol.
m) Spiritusmed enebærs mag:
1) a) Spiritus, der er fremstillet ved, at landbrugsethanol og/eller
kornbrændevin og/eller korndestillat aromatiseres medenebær (Juniperuscommunis ).
Andre naturlige aromastoffer og/eller naturidentiske aroma-
stoffer som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i) og ii),i direktiv 88/388/EØF, og/eller aromapræparater som defi-neret i artikel 1, stk. 2, litra c), i samme direktiv, og/eller
aromatiske planter eller plantedele kan tillige anvendes, men
enebærrets organoleptiske egenskaber skal være tydelige,selv om de undertiden bliver noget svækket.
b) Den pågældende spiritus kan betegnes som Wacholder,
ginebra ellergenebra . Anvendelsen af disse betegnelser
afgøresefter fremgangs måden i artikel 15.
c) Alkohol, der anvendes til spiritus med betegnelsen geniévre,
jenever, genever ellerpeket,skal være organoleptisk egnet til
fremstilling af de pågældende produkter og have et maksi-
mumsindhold af methanol på 5 g/hl alkohol (100 % vol) og
et maksimumsindhold af aldehyder, udtrykt i acetaldehyd, på0,2 g/hl alkohol (100 % vol). For disse produkters vedkom-mende behøver enebærsmagen ikke at være tydelig.
2) a) Den pågældende spiritus kan betegnes som gin,hvisden er
fremstillet ved, at organoleptisk egnet landbrugsethanolaromatiseres med naturlige aromastoffer og/eller naturiden-
tiske aromastoffer som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b),
nr. i) og ii), i direktiv 88/388/EØF og/eller aromapræparatersom defineret i artikel 1, stk. 2, litra c), i samme direktiv,således at enebærsmagen er fremherskende.
b) Den pågældende spiritus kan betegnes som »destilleret gin«,
hvis den udelukkende er fremstillet ved gendestillation aforganoleptisk egnet landbrugsethanol af passende kvalitet
med et oprindeligt alkoholindhold på mindst 96 % vol i tradi-
tionelle gin-klarepander, idet der tilsættes enebær og andre
naturlige planteprodukter, forudsat at enebærsmagen er denfremherskende. Betegnelsen »destilleret gin« kan ligeledes
anvendespå en blanding af det produkt, der frems tillesvedovennævnte destillation, og landbrugsethanol med samme1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 8
▼B
sammensætning, renhed og alkoholindhold. Til aromatisering
af destilleret ginkan tillige anvendesnaturlige aromas toffer
og/eller naturidentiske aromastoffer og/eller aromapræparater
som præciseret i litra a). London gin er en type destilleret
gin.
Gin,som fremstilles ved blot at tilsætte essenser eller aroma-
stoffer til landbrugsethanol, må ikke betegnes som destilleretgin.
n) Spiritusmed kommens mag:
1) Spiritus, der er fremstillet ved, at landbrugsethanol aromatiseres
med kommen (Carum carvi L.).
Andre naturlige aromastoffer og/eller naturidentiske aroma-
stoffer som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i) og ii), idirektiv 88/388/EØF og/eller aromapræparater som defineret i
artikel 1, stk. 2, litra c), i samme direktiv kan tillige anvendes,
men kommensmagen skal være fremherskende.
2) a) Den i nr. 1) definerede spiritus kan også betegnes som
akvavit elleraquavit , hvis den er aromatiseret ved anvendelse
af et urte- eller krydderidestillat.
Andre aromastoffer som præciseret i nr. 1), andet afsnit, kan
tillige anvendes, men de pågældende drikkevarers aroma skal
for en stor dels vedkommende hidrøre fra destillater af frø af
kommen og/eller frø af dild (Anethum graveolensL.), idettilsætning af essensolier er forbudt.
b) Bitterstofferne må ikke påvirke smagen afgørende; tørstof-
ekstraktet må ikke overstige 1,5 g/100 ml.
o) Spiritus med anissmag:
1) Spiritus, der er fremstillet ved aromatisering af landbrugsethanol
med naturlige ekstrakter af stjerneanis (Illicium verum), grønanis(Pimpinella anis um), fennikel (Foeniculum vulgare) ellerenhver anden plante, der indeholder den samme aromatiskehovedbestanddel, efter en af følgende metoder:
— udblødning og/eller destillation
— gendestillation af alkohol under samtidig anvendelse af frø
eller andre dele af ovennævnte planter
— tilsætning af naturlige destillerede ekstrakter af anisholdige
planter
— kombineret anvendelse af disse tre metoder.
Andre naturlige vegetabilske ekstrakter eller krydderfrø kan
anvendes derudover, men anissmagen skal være fremherskende.
2) For at spiritus med anissmag kan betegnes som pastisskal den
ligeledes indeholde naturekstrakter af lakridstræ (Glycyrrhiza
glabra), hvilket forudsætter samtidig anvendelse af de såkaldte
»chalkone« farvestoffer samt af glycyrrhizinsyre, hvorafindholdet skal være på mindst 0,05 og højst 0,5 g pr. liter.
Pastis har et sukkerindhold på under 100 g pr. liter og et
indhold af anethol på mindst 1,5 og højst 2 g pr. liter.
3) For at spiritus med anissmag kan betegnes som ouzoskal den:
— udelukkende være fremstillet i Grækenland
— være fremstillet ved sammenstikning af alkohol, der er
aromatiseret ved destillation eller udblødning ved hjælp afanis- og eventuelt fennikelfrø, mastiksharpiks fra et mastik-stræ fra øen Chios (Pistacia lentiscus Chia eller latifolia) ogandre krydderfrø, -planter og -frugter; den alkohol, der eraromatiseret ved destillation, skal udgøre mindst 20 % af
ouzoens alkoholindhold.
Dette destillat skal:— være fremstillet ved destillation i traditionelle kobberklare-
pander til diskontinuerlig destillation med en kapacitet påhøjst 1 000 liter
— have et alkoholindhold på mindst 55 og højst 80 % vol.1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 9
▼B
Ouzoen skal være farveløs og have et sukkerindhold på højst
50 g pr. liter.
4) For at spiritus med anissmag kan betegnes som anis,skal dens
karakteristiske aroma udelukkende stamme fra grøn anis (Pimpi-nella anisum) og/eller stjerneanis (Illicium verum) og/eller
fennikel (Foeniculum vulgare). Betegnelsen »destilleret anis«
kan anvendes, hvis den pågældende spiritus indeholder alkohol,der er destilleret med sådanne frø, og som mindst udgør 20 % afspiritussens alkoholindhold.
p) Spiritusmed bitter s mag eller bitter:
Spiritus med en fremherskende bitter smag, der er fremstillet ved
aromatisering af landbrugsethanol med naturlige aromastoffer og/eller naturidentiske aromastoffer som defineret i artikel 1, stk. 2,litra b), nr. i) og ii), i direktiv 88/388/EØF og/eller aromapræpa-rater som defineret i artikel 1, stk. 2, litra c), i samme direktiv.
Denne spiritus kan også markedsføres under betegnelsen »amer«
ellerbitter,eventuelt kombineret med et andet udtryk.
Denne bestemmelse berører ikke muligheden for anvendelse af
udtrykkene »amer« eller bitterfor produkter, der ikke er medtaget
i denne artikel.
q) Vodka:
Spiritus, der er fremstillet ved at rektificere landbrugsethanol eller
filtrere det gennem aktivt kul, eventuelt efterfulgt af en simpeldestillation eller ved en tilsvarende behandling med det formål
selektivt at svække de anvendte råvarers organoleptiske egenskaber.
En aromatisering kan bibringe produktet særlige organoleptiskeegenskaber, herunder en blød smag.
r) Likør:
1) Spiritus
— der har et minimumsindhold af sukker på 100 g pr. liter
udtrykt i invertsukker, medmindre andet er fastsat efter frem-gangsmåden i artikel 15
— der er fremstillet ved aromatisering af landbrugsethanol eller
et landbrugsdestillat eller en eller flere former for spiritus,
som defineret i denne forordning, eller en blanding af oven-nævnte produkter, der er sødet og eventuelt tilsatlandbrugsprodukter såsom fløde, mælk eller andre mejeripro-dukter, frugter, vin og aromatiseret vin.
2) Betegnelsen »crème de« efterfulgt af navnet på frugten eller den
anvendte råvare, bortset fra mejeriprodukter, er forbeholdt
likører med et minimumsindhold af sukker på 250 g pr. liter
udtrykt i invertsukker.
Betegnelsen »crème de cassis« er dog forbeholdt solbærlikører,
der har et minimumsindhold af sukker på 400 g pr. liter udtrykt
i invertsukker.
s) Æggelikør/ advocaat/avocat/Advokat:
Spiritus, også aromatiseret, der er fremstillet af landbrugsethanol,
og hvis bestanddele er kvalitetsæggeblommer, æggehvider og
sukker eller honning. Minimumsindholdet af sukker eller honninger på 150 g pr. liter. Minimumsindholdet af æggeblommer er på140 g pr. liter af færdigvaren.
t) Likør med æg:
Spiritus, også aromatiseret, der er fremstillet af landbrugsethanol,
og hvis bestanddele er kvalitetsæggeblommer, æggehvide og sukkereller honning. Minimumsindholdet af sukker eller honning er på150 g pr. liter. Minimumsindholdet af æggeblommer er på 70 gpr. liter af færdigvaren.1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 10
▼B
Artikel 2
Med forbehold af artikel 3, 4 og 12 skal spiritus, for at kunne afsættes
til konsum under en af de i artikel 1, stk. 4, anførte betegnelser, være ioverensstemmelse med den definition og de forskrifter, der gælder forden kategori, som produktet tilhører.
Artikel 3
1. Med undtagelse af spiritus med enebærsmag som defineret i
artikel 1, stk. 4, litra m), nr. 1), skal nedennævnte spiritus for at kunneleveres til konsum i Fællesskabet under en af de i artikel 1, stk. 4,anførte betegnelser have følgende minimumsalkoholindhold udtrykt ivolumen, bortset fra visse særlige produkter, hvis alkoholindhold er
anført i bilag III:
—4 0% whisky/whiskey
pastis
— 37,5 % rom
Rum-Verschnittvinbrændevinbrændevin af presserester af druerbrændevin af presserester af frugt
brændevin af tørrede druer
frugtbrændevinbrændevin af æble- eller pæreciderensianbrændevingin/destilleret gin
akvavit/aquavit
vodka
grappaouzoKornbrand
—3 6% brandy/Weinbrand
— 35 % kornspiritus/kornbrændevin
anis
—3 2% Korn
— 30 % spiritus med kommensmag (undtagen akvavit/aquavit )
— 25 % spiritus af frugt
— 15 % spiritus med anissmag (undtagen ouzo, pastis, anis ).
De øvrige produkter anført i artikel 1, stk. 4, og ikkenævnt ovenfor.
2. De nationale bestemmelser kan fastsætte et højere minimumsalko-
holindhold udtrykt i volumen end de grænser, der er omhandlet i stk. 1,
for spiritus anført i bilag II. Medlemsstaterne meddeler Kommissionendisse alkoholprocenter inden for en frist på tre måneder at regne fra:
— tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden, i tilfælde af allerede
gældende bestemmelser
— tidspunktet for vedtagelsen, i tilfælde af bestemmelser, der måtte
blive vedtaget efter denne forordningsikrafttræden.
Kommissionen foranstalter offentliggørelse af disse grænser i De Euro-
pæiske Fællesskabers Tidende , C-udgaven.
3. Rådet, der på forslag af Kommissionen træffer afgørelse med
kvalificeret flertal, kan fastsætte et minimumsalkoholindhold udtrykt i
volumen for andre kategorier af spiritus end de i stk. 1 omhandlede.
4. Inden den 31. december 1992 foretager Rådet en fornyet undersø-
gelse af minimumsalkoholindholdet i whisky/whiskey på grundlag af en
markedsundersøgelse gennemført af Kommissionen.1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 11
▼B
Artikel 4
1. Med forbehold af de bestemmelser, der vedtages i henhold til stk.
2 til 5, mistes retten til at anvende den forbeholdte betegnelse for den
pågældende spiritus, når der tilsættes andre stoffer end dem, der er
tilladt efter Fællesskabets retsforskrifter eller, hvis sådanne ikke fore-findes, de nationale bestemmelser.
2. Listen over tilladte tilsætningsstoffer, de nærmere bestemmelser
for anvendelsen heraf samt de berørte former for spiritus fastsættes
efter fremgangsmåden i Rådets direktiv 89/107/EØF af 21. december
1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning omtilsætningsstoffer, som må anvendes i levnedsmidler(
1).
3. Listen over tilladte teknologiske hjælpestoffer, de nærmere
bestemmelser for anvendelsen heraf samt de berørte former for spirituskan fastsættes efter fremgangsmåden i artikel 15.
4. Med forbehold af de mere restriktive bestemmelser i artikel 1,
stk. 4, er farvning af spiritus tilladt i henhold til de nationale bestem-melser, som er fastsat i overensstemmelse med Rådets direktiv af 23.oktober 1962 om tilnærmelse af medlemsstaternes retsforskrifter omfarvestoffer, som må anvendes i levnedsmidler(
2) senest ændret ved
akten vedrørende Spaniensog Portugalstiltrædels e.
5. Ved fremstilling af spiritus defineret i artikel 1, stk. 4, med undta-
gelse af de i nævnte artikel, stk. 4, litra m), n) og p), definerede former,må der kun anvendes naturlige aromastoffer og -tilberedninger somdefineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i), og litra c), i direktiv 88/388/EØF.
Aromastoffer, der er identiske med de naturlige aromastoffer som defi-
neret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. ii), i direktiv 88/388/EØF, er dog
tilladt for likører, bortset fra følgende:
a) Frugtlikører (eller -crèmes):
— ananas
— solbær
— kirsebær— hindbær— brombær— blåbær— citrusfrugter.
b) Plantelikører:
— pebermynte
— ensian— anis— genip— rundbælg.
6. Ved fremstilling af spiritus er det tilladt at tilsætte vand, der
eventuelt er destilleret eller demineraliseret, for så vidt kvaliteten afdette vand er i overensstemmelse med de nationale bestemmelser, der
er fastsat i medfør af direktiv 80/777/EØF og 80/778/EØF, og tilsæt-
ningen heraf ikke ændrer produktetskarakter.
7. a) Ved fremstilling af spiritus, må den ethanol, der anvendes, kun
være landbrugsethanol.
b) Når ethanol anvendes til at fortynde eller opløse farvestoffer,
aromaer og andre tilladte tilsætningsstoffer, der anvendes tilfremstilling af spiritus, må der kun anvendes landbrugsethanol.
c) Med forbehold af mere restriktive bestemmelser i artikel 1, stk.
4, litra m), nr. 1), skal landbrugsethanolens kvalitet svare til de ibilag I anførte krav.1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 12
(1) EFT nr. L 40 af 11. 2. 1989, s. 27.
(2) EFT nr. 115 af 11. 11. 1962, s. 2645/62.
▼B
8. Gennemførelsesbestemmelserne, herunder særlig de analyseme-
toder for spiritus, der skal anvendes, fastsættes efter fremgangsmådeni artikel 14.
De i stk. 5, andet afsnit, anførte lister over likør kan eventuelt suppleres
af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal på forslag afKommissionen.
Artikel 5
1. Uden at foregribe de bestemmelser, der vedtages i henhold til
artikel 6, forbeholdes de i artikel 1, stk. 4, omhandlede betegnelser deformer for spiritus, som er defineret deri, under hensyn til de i artikel
2, 3, 4 og 12 fastsatte krav. Betegnelserne skal anvendes til at kende-
tegne disse produkter.
Spiritus, der ikke opfylder kravene til de produkter, der er defineret i
artikel 1, stk. 4, må ikke have samme betegnelse som disse. Den skalbetegnes: »spiritus«.
2. De i stk. 1 omhandlede betegnelser kan suppleres med andre
geografiske angivelser end de i stk. 3 omhandlede, dog således at
forbrugeren ikke vildledes.
3. a) De geografiske betegnelser, der er anført på listen i bilag II, kan
erstatte de i stk. 1 omhandlede betegnelser eller supplere disse,således at de danner sammensatte betegnelser. Disse sammensatte
eller ikke-sammensatte betegnelser kan eventuelt ledsages af
yderligere angivelser under forudsætning af, at produktionsmed-lemsstaten har fastsat regler herfor.
Som en fravigelse af første afsnit erstatter angivelsen marque
nationale luxembourgeoise den geografiske betegnelse og kan
supplere de betegnelser for brændevin fremstillet i Storhertug-dømmet Luxembourg, der er anført i bilag II.
b) Disse geografiske betegnelser forbeholdes spiritus, hvis den
produktionsfase, under hvilken den opnår sin karakter og sineendelige kvaliteter, har sit forløb i det anførte geografiskeområde.
c) Medlemsstaterne kan anvende særlige nationale regler vedrø-
rende produktion, indenlandsk omsætning, betegnelse ogpræsentation af produkter, der er fremstillet på deres område,for så vidt disse er forenelige med fællesskabsbestemmelserne.Som led i en fortsat kvalitetspolitik kan disse regler i et bestemtgeografisk område begrænse produktionen til kvalitetsprodukter,
som er i overensstemmelse med disse særlige regler.
Artikel 6
1. Ved særlige bestemmelser kan der fastsættes regler for angivelser,
der føjes til salgsbetegnelsen, dvs.:
— anvendelse af udtryk, forkortelser eller tegn
— anvendelse af sammensatte udtryk, hvori indgår en af de artsdefini-
tioner, der er anført i artikel 1, stk. 2 og 4.
2. Ved særlige bestemmelser kan der fastsættes regler for beteg-
nelsen af blandinger af spiritus og betegnelsen af blandinger af endrik med en spiritusholdig drikkevare.
3. De i stk. 1 og 2 omhandlede bestemmelser vedtages efter frem-
gangsmåden i artikel 15. De har til formål at forhindre, at de i disse
stykker omhandlede betegnelser skaber forvirring, navnlig under
hensyn til de produkter, som findes på tidspunktet for denne forord-ningsikrafttræden.
Artikel 7
1. Mærkning og præsentation af de i artikel 1, stk. 4, definerede
former for spiritus, der er bestemt til den endelige forbruger, samtreklame for disse produkter skal ud over at efterkomme de nationale1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 13
▼B
regler, der er vedtaget i henhold til direktiv 79/112/EØF, også være i
overensstemmelse med stk. 2 og 3.
2. a) Salgsbetegnelsen for de i artikel 1, stk. 2 og 4, omhandlede
produkter skal være en af de betegnelser, der er forbeholdt demi medfør af artikel 5 og artikel 6, stk. 2.
b) Når de råvarer, der er anvendt til fremstilling af landbrugse-
thanol, anførespå etiketten, s kal de enkelte former forlandbrugsalkohol angives i rækkefølge efter den anvendte
mængde, begyndende med den største mængde.
c) Salgsbetegnelsen for de i stk. 1 omhandlede former for spiritus
kan suppleres med udtrykket »sammenstikning« (blending), hvis
produktet har været underkastet denne fremgangsmåde.
d) Medmindre andet bestemmes må en ældningstid kun angives, når
den vedrører den mindst modnede af alkoholbestanddelene, ogsåfremt produktet er ældet under kontrol af afgiftsmyndighederneeller under en kontrol, som frembyder tilsvarende garantier.
3. For de i artikel 1, stk. 4, omhandlede produkter kan følgende fast-
sættes efter fremgangsmåden i artikel 14:
a) betingelserne for anførelse på etiketten af ældningstiden og de
anvendte råvarer
b) betingelserne for anvendelse af salgsbetegnelser, der vækker fore-
stilling om ældning, og eventuelle undtagelser samt betingelserne
for en passende kontrol
c) de særlige bestemmelser, der skal gælde for anvendelse af udtryk,
der henviser til en særlig kvalitet ved produktet, såsom dets historie
eller fremstillingsmetode
d) reglerne for mærkning af produkter i beholdere, som ikke er bestemt
til den endelige forbruger, herunder eventuelle undtagelser frareglerne om mærkning for at tage hensyn til blandt andet oplagringog transport.
4. De angivelser, der fastsættes i denne forordning, anføres på et
eller flere af Fællesskabets officielle sprog, således at den endeligeforbruger let kan forstå enhver af disse angivelser, medmindre køberensikres underretning på anden måde.
5. De geografiske betegnelser, der er anført i bilag II, betegnelserne
med kursiv i artikel 1, stk. 4, samt betegnelsen Rum-Verschnitt skal
ikke oversættes.
Efter anmodning fra en forbrugermedlemsstat kan det dog efter frem-
gangsmåden i artikel 14 besluttes, at ovennævnte betegnelser med
kursiv og navnlig raisin brandy skal suppleres med tilsvarende beteg-
nelser, således at denne stats forbrugere ikke vildledes.
6. For så vidt angår produkter med oprindelse i tredjelande, er det
tilladt at anvende et sprog, der er officielt i det tredjelande, hvor frem-
stillingen har fundet sted, såfremt de angivelser, der er foreskrevet idenne forordning, også anføres på et af Fællesskabets officielle sprog,således at den endelige forbruger let kan forstå enhver af disse angi-velser.
7. Med forbehold af artikel 12, kan — for så vidt angår produkter,
der har oprindelse i Fællesskabet, og som skal udføres — de i denneforordning foreskrevne angivelser gentages på et andet sprog, bortsetfra de i stk. 5 omhandlede betegnelser.
8. Efter fremgangsmåden i artikel 15 kan Kommissionen fastsætte
de tilfælde og/eller de former for spiritus, for hvilke angivelse af frem-stillingssted og/eller oprindelsessted og/eller afsendelssted erobligatorisk, samt fastlægge de nærmere bestemmelser for denne angi-velse.1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 14
▼B
Artikel 8
For at spiritus, der er fremstillet i Fællesskabet, kan markedsføres med
henblik på konsum, må den ikke være forsynet med en betegnelse, hvor
ord eller udtryk som »art«, »type«, »måde«, »stil«, »mærke«, »smag«eller andre tilsvarende angivelser anvendes sammen med en af de idenne forordning omhandlede salgsbetegnelser.
Artikel 9
1. Følgende former for spiritus:
— rom
—whisky ogwhiskey
— kornspiritus/kornbrændevin— vinbrændevin og brandy
— brændevin af presserester af druer— brændevin af tørrede druer— frugtbrændevin, bortset fra de produkter, der er defineret i artikel 1,
stk. 4, litra i), nr. 2
— brændevin af æble- og pærecider,
kan ikke, når de er fremstillet ved forskæring med landbrugsethanol, i
deres præsentation under nogen form forsynes med den artsbetegnelse,
der er forbeholdt ovennævnte former for spiritus.
2. Stk. 1 er dog ikke til hinder for, at der med henblik på konsum i
Fællesskabet markedsføres et produkt, som er fremstillet i Tysklandved sammenstikning af rom og alkohol. Et minimumsalkoholindholdpå 5 % i den færdigvare, der betegnes Rum-Verschnitt, skal hidrøre
fra rom. I tilfælde af salg uden for det tyske marked, skal produktets
alkoholsammensætning anføres på etiketten.
For så vidt angår mærkning og præsentation af produktet med beteg-
nelsen Rum-Verschnitt skal udtrykket Verschnitt angivespå
emballeringen (på flasken eller emballagen) med bogstaver af sammetype, størrelse og farve som anvendt i ordet Rum, anførespå s amme
linje som dette ord og for flaskens vedkommende være anbragt på
forsideetiketten.
Artikel 10
1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at
sikre, at fællesskabsbestemmelserne for spiritus overholdes. De udpegeren eller flere instanser, som skal varetage kontrollen med, at disse
bestemmelser overholdes.
For de i bilag II anførte produkter kan der efter fremgangsmåden i
artikel 14 træffes afgørelse om, at denne kontrol og denne beskyttelseunder omsætningen inden for Fællesskabet skal sikres ved forretnings-dokumenter, der kontrolleresaf de adminis trative myndigheder, og ved
at der føres passende registre.
2. For den spiritus, der er anført i bilag II, og som udføres, fast-
lægger Rådet med kvalificeret flertal år forslag af Kommissionen enordning med ægthedsdokumenter for at hindre svig og efterligning.Denne ordning skal træde i stedet for de nugældende nationale
ordninger. Den skal mindst indebære de samme garantier som disse
under iagttagelse af fællesskabsreglerne og navnlig konkurrencereg-lerne.
Indtil den i første afsnit omhandlede ordning er indført kan medlems-
staterne bibeholde deres egne ordninger for påvisning af ægtheden, forså vidt disse er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne.
3. Rådet vedtager med kvalificeret flertal på forslag af Kommission-
en de nødvendige foranstaltninger med henblik på en ensartetanvendelse af fællesskabsbestemmelserne for spiritus, navnlig for såvidt angår kontrol og forbindelserne mellem medlemsstaternes kompe-tente organer.1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 15
▼B
4. Medlemsstaterne og Kommissionen meddeler hinanden de oplys-
ninger, der er nødvendige for anvendelsen af denne forordning. Denærmere bestemmelser vedrørende meddelelse og udbredelse af disse
oplysninger fastsættes efter fremgangsmåden i artikel 14.
Artikel 11
1. Med forbehold af stk. 2 kan indført spiritus, der er kendetegnet
med geografisk angivelse eller en anden betegnelse end de i artikel 1,
stk. 4, omhandlede — for at kunne markedsføres med henblik påkonsum i Fællesskabet — på grundlag af gensidighed gøres tilgenstand for den i artikel 10 omhandlede kontrol og beskyttelse.
Første afsnit gennemføres ved aftaler med de pågældende tredjelande,
som skal forhandles og indgås efter fremgangsmåden i Traktatensartikel 113.
Gennemførelsesbestemmelserne samt listen over de i første afsnit
omhandlede produkter fastsættes efter fremgangsmåden i artikel 15.
2. Denne forordning hindrer ikke indførsel og markedsføring med
henblik på konsum i Fællesskabet, under deres oprindelsesbetegnelse,af specielle former for spiritus fra tredjelande, for hvilke der gives told-
indrømmelser fra Fællesskabets side eller inden for rammerne af GATT
eller ved bilaterale aftaler, og hvis indførelsesbetingelser er fastsat vedfællesskabsforordninger.
Artikel 12
1. Spiritus, som skal udføres, skal opfylde bestemmelserne i denne
forordning.
2. Medlemsstaterne kan dog fastsætte undtagelser for så vidt angår
bestemmelserne i artikel 4, stk. 2, 3, 4 og 6, bortset fra de former for
spiritus, der er anført i bilag II og III, samt spiritus med forbeholdtebetegnelser.
3. Der kan ligeledes fastsættes undtagelser fra bestemmelserne i
artikel 3 om alkoholindhold ved markedsføring til konsum:
— for de i artikel 1, stk. 2 og 4, omhandlede former for spiritus
— for de i bilag II anførte former for spiritus, navnlig når lovgiv-
ningen i det importerende tredjeland kræver det
på anmodning fra producentmedlemsstaten og efter fremgangsmåden i
artikel 14.
4. Medlemsstaterne kan tillade undtagelser fra reglerne for beteg-
nelse og præsentation, bortset fra de angivelser, der er fastsat i artikel1, stk. 2 og 4, og i bilag II og III, og med forbehold af bestemmelsernei artikel 8 og 9:
— når den gældende lovgivning i det importerende tredjeland kræver
det
— i de tilfælde, der ikke er omfattet af første led, bortset fra visse
benævnelser, der skal vedtages efter fremgangsmåden i artikel 14.
5. De af medlemsstaterne tilladte undtagelser meddeles Kommis-
sionens tjenestegrene og de øvrige medlemsstater.
Artikel 13
1. Der nedsættes en gennemførelseskomité for spiritus, i det
følgende benævnt »komitéen«, som består af repræsentanter for
medlemsstaterne og har en repræsentant for Kommissionen som
formand.
2. I komitéen tildeles medlemsstaternes stemmer vægt i henhold til
Traktatens artikel 148, stk. 2. Formanden deltager ikke i afstemningen.1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 16
▼B
Artikel 14
1. Når der henvises til fremgangsmåden i denne artikel, indbringer
formanden sagen for komitéen, enten på eget initiativ eller efteranmodning fra en medlemsstats repræsentant.
2. Kommissionens repræsentant forelægger et udkast til de foran-
staltninger, der skal træffes. Komitéen afgiver udtalelse om disseforanstaltninger inden for en frist, som formanden kan fastsætte under
hensyn til, hvor meget spørgsmålet haster. Udtalelsen vedtages med et
flertal på fireoghalvtredss temmer.
3. Kommissionen vedtager foranstaltninger, som straks finder anven-
delse. Såfremt disse foranstaltninger ikke er i overensstemmelse med
komitéens udtalelse, meddeles de omgående Rådet af Kommissionen.I så fald kan Kommissionen udsætte anvendelsen af disse foranstalt-ninger i en måned.
Rådet kan med kvalificeret flertal inden for en frist på en måned træffe
anden afgørelse.
Artikel 15
1. Når der henvises til fremgangsmåden i denne artikel, indbringer
formanden sagen for komitéen, enten på eget initiativ eller efter
anmodning fra en medlemsstats repræsentant.
2. Kommissionens repræsentant forelægger komitéen et udkast til de
foranstaltninger, der skal træffes. Komitéen afgiver udtalelse om dette
udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til,hvor meget spørgsmålet haster. Udtalelsen vedtages med det flertal,som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgø-relser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved
afstemninger i komitéen tildeles medlemsstaternes repræsentanters
stemmer den vægt, der er fastsat i ovennævnte artikel. Formandendeltager ikke i afstemningen.
3. a) Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, når de er i
overensstemmelse med komitéens udtalelse.
b) Når de påtænkte foranstaltninger ikke er i overensstemmelse med
komitéens udtalelse, eller når der ikke er afgivet nogen udtalelse,forelægger Kommissionen omgående Rådet et forslag om de
foranstaltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse med
kvalificeret flertal.
Såfremt Rådet ikke har truffet afgørelse inden udløbet af en frist
på tre måneder fra den dato, på hvilken det har fået sagen fore-lagt, vedtager Kommissionen de foreslåede foranstaltninger.
Artikel 16
Komitéen kan undersøge ethvert andet spørgsmål, som formanden på
eget initiativ eller på begæring af en medlemsstats repræsentant fore-lægger den.
Artikel 17
1. For at lette overgangen fra den nuværende ordning til den, der
indføres ved denne forordning, fastsættes der overgangsforanstaltninger
efter fremgangsmåden i artikel 14.
2. Disse overgangsforanstaltninger kan højst have en varighed på to
år fra datoen for iværksættelsen af denne forordning.1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 17
▼B
Artikel 18
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Den anvendesfra den 15. december 1989 borts et fra artikel 13 til 16,
der anvendesfra denne forordningsikrafttræden.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat.1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 18
▼B
BILAG I
Kendetegn for landbrugsethanol omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra h)
1. Organoleptiske egenskaber må ikke have en fremmed smag
2. Minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen 96,0 % vol
3. Maksimumsindhold af reststoffer
— Total syreindhold udtrykt i gram eddikesyre pr. hl
alkohol (100 % vol) 1,5
— Estere udtrykt i gram ethylacetat pr. hl alkohol
(100 % vol) 1,3
— Aldehyder udtrykt i gram acetaldehyd pr. hl alkohol
(100 % vol) 0,5
— Højere alkoholer udtrykt i gram methyl-2-propanol-1
pr. hl alkohol (100 % vol) 0,5
— Methanol i gram pr. hl alkohol (100 % vol) 50
— Tørstofindhold i gram pr. hl alkohol (100 % vol) 1,5
— Flygtige kvælstofforbindelser udtrykt i gram kvæl-
stof pr. hl alkohol (100 % vol) 0,1
— Furfural må ikke kunne påvises1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 19
▼B
BILAG II
SPIRITUS
Geografiske betegnelser omhandlet i artikel 5, stk. 3
Kategori Geografisk betegnelse
1. Rom Rhum de la Martinique
Rhum de la Guadeloupe
Rhum de la Réunion
Rhum de la Guyane
(disse betegnelser kan suppleres med udtrykket »traditio-
nnel«)
Ron de Malaga
Ron de Granada
Rum da Madeira
2. a)Whisky Scotch Whisky
Irish Whisky
Whisky español
(disse betegnelser kan suppleres med udtrykkene »Malt«
eller »Grain«)
b)Whiskey Irish Whiskey
Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey
(disse betegnelser kan suppleres med udtrykket »Pot Still«)
3. Kornspiritus Eau-de-vie de seigle, marque nationale luxembourgeoise
4. Vinbrændevin Eau-de-vie de Cognac
Eau-de-vie desCharentes
Cognac
(denne betegnelse kan være ledsaget af et af følgende
udtryk:
— Fine
— Grande Fine Champagne— Grande Champagne— Petite Fine Champagne— Petite Champagne
— Fine Champagne
— Borderies— FinsBois— BonsBois )
Fine Bordeaux
Armagnac
Bas-Armagnac
Haut-Armagnac
Ténarèse
Eau-de-vie de vin de la Marne
Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine
Eau-de-vie de vin de Bourgogne
Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est
Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté
Eau-de-vie de vin originaire du Bugey
Eau-de-vie de vin de Savoie
Eau-de-vie de vin originaire desCoteaux de la Loire
Eau-de-vie de vin desCôtes -du-Rhone
Eau-de-vie de vin originaire de Provence
Faugèreseller Eau-de-vie de Faugères
Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc
Aguardente do Minho
Aguardente do Douro
Aguardente da Beira Interior
Aguardente da Bairrada
Aguardente do Oeste
Aguardente do Ribatejo
Aguardente do Alentejo
Aguardente do Algarve1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 20
▼B
Kategori Geografisk betegnelse
5. Brandy Brandy de Jerez
Brandy de Penedés
Brandy italiano
Brandy Αττικής /Brandy fra Attika
Brandy Πελοποννήσου /Brandy fra Peloponnes
Brandy Κεντρικής Ελλάδας /Brandy fra Midtgrækenland
Deutscher Weinbrand
6. Brændevin af presserester af druer Eau-de-vie de marc de Champagne eller marc de Cham-
pagne
Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine
Eau-de-vie de marc de Bourgogne
Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est
Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté
Eau-de-vie de marc originaire de Bugey
Eau-de-vie de marc originaire de Savoie
Marc de Bourgogne
Marc de Savoie
Marc d'Auvergne
Eau-de-vie de marc originaire desCoteaux de la Loire
Eau-de-vie de marc desCôtesdu Rhône
Eau-de-vie de marc originaire de Provence
Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc
Marc d'Alsace Gewürztraminer
Marc de Lorraine
Bagaceira do Minho
Bagaceira do Douro
Bagaceira da Beira Interior
Bagaceira da Bairrada
Bagaceira do Oeste
Bagaceira do Ribatejo
Bagaceira do Alentejo
Bagaceira do Algarve
Orujo gallego
Grappa di Barolo
Grappa piemontese eller del Piemonte
Grappa lombarda eller di Lombardia
Grappa trentina eller del Trentino
Grappa friulana eller del Friuli
Grappa veneta eller del Veneto
Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige
Τσικουδία Κρήτης /Tsikoudia fra Kreta
Τσίπουρο Μακεδονίας /Tsipouro fra Makedonien
Τσίπουρο Θεσσαλίας /Tsipouro fra Thessalien
Τσίπουρο Τυρνάβου /Tsipouro fra Tyrnavos
Eau-de-vie de marc marque nationale luxembourgeoise
7. Frugtbrændevin Schwarzwälder Kirschwasser
Schwarzwälder Himbeergeist
Schwarzwälder Mirabellenwasser
Schwarzwälder Williamsbirne
Schwarzwälder Zwetschgenwasser
Fränkisches Zwetschgenwasser
Fränkisches Kirschwasser
Fränkischer Obstler
Mirabelle de Lorraine
Kirsch d'Alsace
Quetsch d'Alsace
Framboise d'Alsace
Mirabelle d'Alsace
Kirsch de Fougerolles
Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige
Südtiroler Aprikot eller Südtiroler
Marille/Aprikot dell'Alto Adige eller Marille dell'AltoAdige
Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige
Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige
Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige
Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige
Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto
Adige
Williamsfriulano eller del Friuli
Sliwovitz del Veneto
Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 21
▼B
Kategori Geografisk betegnelse
Sliwovitz del Trentino-Alto Adige
Distillato di mele trentino eller del Trentino
Williamstrentino eller del Trentino
Sliwovitz trentino eller del Trentino
Aprikot trentino eller del Trentino
Medronheira do Algarve
Medronheira do Buçaco
Kirsch eller Kirschwasser Friulano
Kirsch eller Kirschwasser Trentino
Kirsch eller Kirschwasser Veneto
Aguardente de pêra da Lousa
Eau-de-vie de pommesmarque nationale luxembourgeois e
Eau-de-vie de poiresmarque nationale luxembourgeois e
Eau-de-vie de kirsch marque nationale luxembourgeoise
Eau-de-vie de quetsch marque nationale luxembourgeoise
Eau-de-vie de mirabelle marque nationale luxembourgeoise
Eau-de-vie de prunellesmarque nationale luxembourgeois e
8. Brændevin af æble- eller pærecider Calvadosdu Paysd'Auge
Calvados
Eau-de-vie de cidre de Bretagne
Eau-de-vie de poiré de Bretagne
Eau-de-vie de cidre de Normandie
Eau-de-vie de poiré de Normandie
Eau-de-vie de cidre du Maine
Aguardiente de sidra de Asturias
Eau-de-vie de poiré du Maine
9. Ensianbrændevin Bayerischer Gebirgsenzian
Südtiroler Enzian/Genziana dell'Alto Adige
Genziana trentina eller del Trentino
10. Frugtspiritus Pacharán navarro11. Spiritus med enebærsmag Ostfriesischer Korngenever
Genièvre FlandresArtois
Hasseltse jenever
Balegemse jenever
Péket de Wallonie
Steinhäger
Plymouth Gin
Gin de Mahon
12. Spiritus med kommensmag Dansk Akvavit/Dansk Aquavit
13. Spiritus med anissmag Anís español
Evora anisada
Cazalla
Chinchón
Ojén
Rute
14. Likør Berliner Kümmel
Hamburger Kümmel
Münchener Kümmel
Chiemseer Klosterlikör
Bayerischer Kräuterlikör
Cassis de Dijon
Cassis de Beaufort
Irish Cream
Palo de Mallorca
Ginjinha portuguêsa
Licor de Singeverga
Benediktbeurer Klosterlikör
Ettaler Klosterlikör
Ratafia de Champagne
Ratafía catalana
Anisportuguês1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 22
▼B
Kategori Geografisk betegnelse
15. SpiritusPommeau de Bretagne
Pommeau du Maine
Pommeau de Normandie1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 23
▼B
BILAG III
Undtagelser fra de almindelige regler i:
1) artikel 1, stk. 2:
æggelikør/advocaat/avocat/Advokat: minimumsalkoholindhold: 14 % vol
2) artikel 5, stk. 3 (geografiske betegnelser, der ikke er i overensstemmelse med
reglerne)
Königsberger Bärenfang
Ostpreussischer Bärenfang.1989R1576 — DA — 15.06.1989 — 000.001 — 24