1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS FORORDNING(EF) Nr. 894/97
af 29. april 1997
om fastlæggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne
(EFT L 132 af 23.5.1997, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Rådets forordning (EF) nr. 1239/98af 8 . juni 1998 L 171 1 17.6.1998
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 2
▼B
RÅDETS FORORDNING(EF) Nr. 894/97
af 29. april 1997
om fastlæggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiske-
ressourcerne
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-skab, særlig artikel 43,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(
1),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale
Udvalg (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)Rådets forordning (EØF) nr. 3094/86 af 7. oktober 1986 om
fastlæggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiske-ressourcerne(
3) har ved flere lejligheder været underkastet omfat-
tende ændringer; forordningen bør derfor kodificeres, således atdens bestemmelser kan fremtræde klart og rationelt;
(2)for at sikre beskyttelsen af havets biologiske ressourcer samt enafbalanceret udnyttelse af fiskeressourcerne, der er i overensstem-melse med såvel fiskernes som forbrugernes interesser, bør derfastlægges tekniske foranstaltninger til bevarelse af disseressourcer, bl. a. med hensyn til maskestørrelser, bifangster ogtilladte fiskestørrelser samt begrænsning af fiskeriet i visseområder og perioder og med visse redskabstyper;
(3)det er nødvendigt at skabe ligevægt mellem på den ene side detekniske foranstaltningers tilpasning til fiskeriets mangeartethedog på den anden side nødvendigheden af ensartethed i bestem-melserne, så de lettere kan anvendes;
(4)de regler for fiskeri i Skagerrak og Kattegat, der er aftalt mellemFællesskabet og Norge og Sverige, bør indgå i denne forordning;på baggrund af videnskabelige udtalelser er det derfor nødvendigtat fastlægge sæsonmæssige begrænsninger for visse fiskeriaktivi-teter i Skagerrak og Kattegat;
(5)bestemmelserne om forvaltning af fiskeriet i Østersøen bør fast-sættes i Den Internationale Østersøfiskerikommission;
(6)det nuværende omfang af genudsætning medfører et utilstedeligtspild; forbud mod fiskeri, der foretages under anvendelse afutilstrækkeligt selektive metoder eller i områder med store yngel-bestande, samt forstørrelse af maskestørrelserne og forbud modudstyr, der bidrager til genudsætning, vil være et første skridt iretning af en endelig afskaffelse af metoder, der er uforeneligemed bevarelse og korrekt anvendelse af ressourcerne; det ernødvendigt at indføre en sammenhængende forvaltnings- ogudnyttelsesordning, der begrænser genudsætningerne til etminimum;
(7)der bør fastlægges en definition af direkte fiskeri efter vissefiskearter samt en definition af bifangster og af beskyttede arter;
(8)omfattende forsøg har vist, at anvendelse af netstykker medkvadratiske masker i den øverste del af fangstposen i betydeligtomfang kan bidrage til at nedbringe fangsten af undermålsfisk;
(1) EFT nr. C 362 af 2. 12. 1996, s. 318.
(2) EFT nr. C 30 af 30. 1. 1997, s. 93.
(3) EFT nr. L 288 af 11. 10. 1986, s. 1. Forordningen er senest ændret ved
forordning (EF) nr. 3071/95 (EFT nr. L 329 af 30. 12. 1995, s. 14).
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 3
▼B
(9)industrifiskeri er en permanent virksomhed, og vilkårene herfor
bør derfor også være stabile;
(10)fangsten af visse arter til produktion af fiskemel eller fiskeoliekan finde sted med en afvigende maskestørrelse under forudsæt-ning af, at disse fiskeaktiviteter ikke har negativ indvirkning påandre demersale arter, især torsk og kuller;
(11)der er en tendens til at anvende mindre og mindre maskestør-relser i bundsatte hildingsgarn, indfiltringsnet og toggergarn,hvilket fører til øget dødelighed blandt yngel af de arter, som depågældende fiskerier er rettet mod;
(12)denne tendens bør bremses, og maskestørrelserne i fastståenderedskaber såsom bundsatte hildingsgarn, indfiltringsnet ogtoggergarn bør give en selektivitet, som er afpasset efter målarteneller grupperne af målarter;
(13)de biologiske parametre for de pågældende arter er forskellige fradet ene geografiske område til det andet; disse forskellebegrunder anvendelsen af forskellige foranstaltninger i de pågæl-dende områder;
(14)der bør fastsættes en passende overgangsperiode for at givefiskerne tilstrækkelig tid til at tilpasse de eksisterende redskabertil de nye krav;
(15)det bør angives, hvordan størrelsen af krebs- og bløddyr skalmåles;
(16)reglerne for fiskeri inden for 12-sømilezonen bør udformes på ensådan måde, at det er muligt at håndhæve dem;
(17)vækstområder i medlemsstaternes kystområder bør beskyttesunder hensyntagen til de særlige biologiske forhold i disseforskellige områder;
(18)ikke-selektiv anvendelse af snurpenot ved fiskeri på stimer aftunfisk og fiskearter, der lever i tilknytning til eller i nærheden afhavpattedyr, kan resultere i fangst af og unødvendige drab pådisse dyr;
(19)fiskeri med snurpenot er en effektiv metode, der gør det muligtkun at fange de ønskede målarter, hvis den anvendes hensigts-mæssigt og ansvarligt; i så fald bringes bevarelsen af havpattedyrikke i fare;
(20)De Forenede Nationers Generalforsamling vedtog den 22.december 1989 resolution nr. 44/225 om fiskeri med storepelagiske drivgarn og dets konsekvenser for havenes biologiskeressourcer;
(21)Rådet har ved afgørelse 82/72/EØF (1) godkendt konventionen
om beskyttelse af Europas vilde dyr og planter samt naturligelevesteder (Bern-konventionen);
(22)Fællesskabet har undertegnet De Forenede Nationers havretskon-vention, som pålægger alle medlemmer af det internationalesamfund at samarbejde om bevarelse og forvaltning af de biolo-giske havressourcer;
(23)den kraftige og ukontrollerede stigning i fiskeriet med drivgarnkan medføre alvorlige ulemper i form af en forøgelse af fiskerietog af bifangsterne af andre arter end målarten; fiskeri medsådanne garn bør derfor reguleres;
(24)for ikke at skabe hindringer for den videnskabelige forskning børdenne forordning ikke gælde for togter, herunder lejlighedsvissejlads, der er nødvendig for gennemførelsen af sådan forskning;
(1) EFT nr. L 38af 10. 2. 198 2, s. 1.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 4
▼B
(25)hvis bevarelsen af ressourcer er alvorligt truet, bør medlemssta-
terne kunne træffe egnede midlertidige foranstaltninger;
(26)vedtagelsen af denne forordning må ikke være til hinder forsupplerende nationale foranstaltninger af rent lokal art ellermedføre, at de ophæves;
(27)der kan derfor opretholdes eller træffes sådanne foranstaltninger,idet de dog skal vurderes af Kommissionen med henblik på atafgøre, om de er forenelige med fællesskabsretten og i overens-stemmelse med den fælles fiskeripolitik;
(28)denne forordning bør ikke være til hinder for nationale foranstalt-ninger, der er mere vidtgående end forordningens minimumskrav;
(29)nye bevarelsesforanstaltninger og gennemførelsesbestemmelsertil denne forordning kan blive nødvendige; sådanne foranstalt-ninger og bestemmelser bør vedtages efter proceduren i artikel 18i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 omen fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur(
1)—
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Afgrænsning af områder
1. Denne forordning gælder for fangst og landing af fiskeressourcer,
der lever i alle de havområder, som henhører under medlemsstaterneshøjhedsområde eller jurisdiktion, jf. dog artikel 6, stk. 1, litra b), artikel10, stk. 17, og artikel 11, stk. 3, og som er beliggende i en af følgenderegioner:
Region 1
Alle farvande nord og vest for en linje fra et punkt beliggende 48 °N,
18°V, derfra ret nord til 60 °N, derfra ret øst til 5 °V, derfra ret nord til
60°30/prime1N, derfra ret øst til 4 °V, derfra ret nord til 64 °N og derfra ret
øst til den norske kyst.
Region 2
Alle farvande nord for 48 °N bortset fra farvandene i region 1 og
ICES-afsnit II b, II c og III d.
Region 3
Alle farvande, der svarer til ICES-underområde VIII og IX.
Region 4
Alle farvande, der svarer til ICES-underområde X.
Region 5
Alle farvande i den del af det østlige centrale Atlanterhav, som omfatter
afsnit 34.1.1, 34.1.2, 34.1.3 og underområde 34.2.0 i fiskeriområde 34 iFAO-CECAF-området, bortset fra de farvande rundt om De KanariskeØer, som hører under Spaniens højhedsområde eller jurisdiktion.
(1) EFT nr. L 389 af 31. 12. 1992, s. 1. Forordningen er senest ændret ved
tiltrædelsesakten af 1994.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 5
▼B
Region 6
Alle farvande ud for det franske departement Guyana.
Region 7
Alle farvande ud for de franske departementer Martinique og Guade-
loupe.
Region 8
Alle farvande ud for det franske departement Réunion.2. De geografiske områder, der i denne forordning er betegnet med
forkortelserne »NAFO«, »ICES« og »FAO«, er de områder, som erfastlagt af henholdsvis Organisationen for Fiskeriet i det NordvestligeAtlanterhav, Det Internationale Havundersøgelsesråd og De ForenedeNationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation. De er, med forbe-hold af senere ændringer, beskrevet i Rådets forordning (EØF) nr.3179/78af 28 . december 1978om Det Europæiske Økonomiske Fælles-skabs indgåelse af konventionen om det fremtidige multilaterale samar-bejde vedrørende fiskeriet i det nordvestlige Atlanterhav(
1), og
Kommissionens meddelelse 85/C 335/02 (2) og 85/C 347/05 (3).
3. De i stk. 1 omhandlede regioner kan, bl. a. på grundlag af defini-
tionerne i stk. 2, opdeles i geografiske områder efter proceduren i artikel18.
4. Uanset stk. 2 afgrænses Kattegat i denne forordning mod nord af
en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmestepunkt på den svenske kyst samt mod syd af en ret linje fra Hasenøre tilGniben Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved tilKullen.
Skagerrak afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til
Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyrog herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst.
5. Uanset stk. 2 betragtes Nordsøen i denne forordning som omfat-
tende ICES-underområde IV og den tilstødende del af ICES-afsnit IIa,som er beliggende syd for 64 °N, samt den del af ICES-afsnit III a, som
ikke hører til Skagerrak efter definitionen i stk. 4.
AFSNIT I
REDSKABER OGBETING ELSER FOR DERES ANVENDELSE
Artikel 2
Mindstemaskestørrelser
1. I de enkelte af de i bilag I nævnte regioner eller geografiske
områder og i givet fald for de anførte tidsrum og den anførte maskin-kraft er det forbudt at anvende trawl, snurrevod eller lignende trukneredskaber, medmindre maskestørrelsen i den del af redskabet, hvormaskestørrelsen er mindst, svarer til eller er større end en af de mindste-maskestørrelser, der er opregnet i nævnte bilag, i det følgende benævntreferencemindstemaskestørrelsen, og medmindre fangsten af målartertaget med dette redskab, og som opbevares om bord, omfatter:
— en procentdel af tilladte målarter, der er lig med eller større end den
i bilag I fastsatte procentdel
— en procentdel af beskyttede arter, der ikke overstiger den i bilag I
fastsatte procentdel
(1) EFT nr. L 378af 30. 12. 1978 , s. 1. Forordningen er senest ændret ved
forordning (EØF) nr. 654/81 (EFT nr. L 69 af 14. 3. 1981, s. 1).
(2) EFT nr. C 335 af 24. 12. 1985, s. 2.
(3) EFT nr. C 347 af 31. 12. 1985, s. 14.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 6
▼B
for referencemindstemaskestørrelsen.
Uanset første afsnit kan den mindste fangstprocent for målarterne opnås
ved en sammenlægning af mængderne af alle de målarter, der er fanget,under forudsætning af:
— at der er tale om målarter, for hvilke den største fangstprocent af
beskyttede arter er 10 %
— at der er tale om målarter, for hvilke referencemindstemaskestør-
relsen er den samme som eller mindre end maskestørrelsen i detredskab, der anvendes
— at den samlede fangstprocent for alle beskyttede arter under ét ikke
overstiger 10 % af den samlede vægt af alle målarterne under ét.
I forbindelse med denne forordning defineres beskyttede arter som de
arter, for hvilke der i bilag II er fastsat en mindstestørrelse, eller somderi er markeret med en asterisk for den pågældende region.
Bestemmelserne i dette stykke finder anvendelse med forbehold af de
særlige bestemmelser i stk. 2-9.
2. Skrabere er undtaget fra bestemmelserne i stk. 1. Det er dog
forbudt at lande eller opbevare mere end 10 % beskyttede arter ombord, når der fiskes med skrabere.
3. De i bilag I omhandlede procenter beregnes som den procentvise
andel af vægten af alle fisk, krebsdyr og bløddyr, der opbevares ombord efter sortering eller ved landing, idet mængder, der er blevetomladet, medregnes.
Uanset første afsnit kan procenterne ved tobisfiskeri med redskaber med
maskestørrelser under 16 mm beregnes før sorteringen. Denne bestem-melse gælder ikke for Skagerrak og Kattegat.
Procenterne kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative
prøver. Reglerne for prøveudtagning kan vedtages efter proceduren iartikel 18.
4. Sorteringen skal foretages umiddelbart efter slæbningen. Fangster
af beskyttede arter, der overstiger de i bilag I fastsatte procenter, skalstraks genudsættes.
5. Når der i løbet af samme fangstrejse er taget fangster med forskel-
lige redskaber med forskellige maskestørrelser eller i forskelligeregioner eller geografiske områder eller under forskellige yderligerebetingelser (f. eks. forskellige tidsrum), og hvis disse forskellige fiskeri-betingelser medfører en ændring af referencemindstemaskestørrelserne(samt af de dertil svarende procenter) i bilag I, beregnes procenterne forhver af de dele af fangsten, der er taget under de enkelte forskelligebetingelser.
Alle fangster anses for at være taget med det redskab om bord, der har
den mindste maskestørrelse, medmindre andet fremgår af den logbog,der er ført i henhold til artikel 6 i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fællesfiskeripolitik(
1) og gennemførelsesbestemmelserne til samme artikel.
6. Fangsterne vurderes som levende vægt.I forbindelse med denne artikel findes vægtækvivalenten for hele
jomfruhummere ved, at vægten af jomfruhummerhaler ganges med 3.
7. Redskaber med mindre maskestørrelse end de redskaber, der
anvendes i overensstemmelse med stk. 1, må ikke forefindes om bord,medmindre de er behørigt fastsurret og stuvet, således at de ikke let kantages i anvendelse. Specifikke regler for stuvning af redskaber kanvedtages efter proceduren i artikel 18.
(1) EFT nr. L 261 af 20. 10. 1993, s. 1. Forordningen er senest ændret ved
forordning (EF) nr. 2870/95 (EFT nr. L 301 af 14. 12. 1995 s. 1).
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 7
▼B
8. Maskineffekten er den samlede maksimale kontinuerlige ydelse,
der kan opnås ved hver maskines svinghjul, og som kan tjene til at drivefartøjet frem ad mekanisk, elektrisk, hydraulisk eller anden vej. Hvis derer indbygget gearkasse i maskinen, måles maskineffekten ved gearkas-sens outputflange.
Der foretages ikke fradrag for hjælpemaskineri, der drives af maskinen.Maskineffekten udtrykkes i kilowatt (kW).Den kontinuerlige maskineffekt bestemmes i overensstemmelse med de
krav, der er vedtaget af Den Internationale Standardiseringsorganisationi dens anbefalede internationale standard ISO 3046/1, anden udgave,oktober 1981.
De ændringer, der er nødvendige for at tilpasse de i fjerde afsnit
omhandlede specifikationer til den tekniske udvikling, vedtages efterproceduren i artikel 18.
9. Det er forbudt at anvende trawl, snurrevod eller lignende trukket
redskab, hvis mindstemaskestørrelse er 90 mm eller derover, og som harmere end 100 masker i omkredsen af fangstposen i snæver forstand,sømforstærkningstov og sammenføjninger ikke indbefattet.
Ethvert trawl, snurrevod eller lignende trukket redskab med en maskes-
tørrelse på 100 mm eller derover kan i den øverste halvdel af fangst-posen være forsynet med et kvadratmasket netstykke (trawldør eller-vindue), der er fastgjort til sømforstærkningstovene eller sammenføj-ningerne, og hvis maskestørrelse er 90 mm eller derover.
Ved kvadratmasket net forstås et netstykke, som er monteret således, at
maskernes AB-retning i den ene retning er parallel med og i den andenretning er vinkelret på længdeaksen for fangstposen i snæver forstand.AB-retningen er den retning, som er parallel med en retlinjet rækkemaskestolper fra masker, der støder op til hinanden.
10.a) Bundsatte hildingsgarn, indfiltringsnet og toggergarn med
maskestørrelser, der ikke svarer til nogen af de kategorier, som eranført i bilag V og/eller VI, er forbudt og må ikke opbevares ombord på fiskerfartøjer. For så vidt angår toggergarn er denmaskestørrelse, der henvises til i denne forordning, det netstykke,som har den mindste maskestørrelse.
b) Når fangsterne er taget i region 1 og/eller 2 af fiskerfartøjer med
bundsatte hildingsgarn, indfiltringsnet og/eller toggergarnsvarende til en af de kategorier, som er omhandlet i bilag V, måde procentvise mængder, der beholdes om bord, udtrykt i levendevægt for en art eller en hvilken som helst kombination af artereller grupper af arter, der er nævnt i den tilsvarende maskestørrel-sekategori, ikke være under 70 %.
c) Når fangsterne er taget i region 3 af fiskerfartøjer med bundsatte
hildingsgarn, indfiltringsnet og/eller toggergarn med maskestør-relser svarende til en af de kategorier, der er omhandlet i bilagVI, må de procentvise mængder, der beholdes om bord, udtrykt ilevende vægt for en art eller en hvilken som helst kombination afarter eller grupper af arter, der er nævnt i den tilsvarende maskes-tørrelsekategori, ikke være under 70 %.
d) I denne forordning forstås ved:
i) »bundsatte hildingsgarn og indfiltringsnet«: envæggede
redskaber, der holdes fast ved havbunden
ii) »toggergarn« redskaber med to eller flere vægge, der er
ophængt parallelt på én enkelt overtælle, og som holdes fastved havbunden.
e) Litra a), b), c) og d) finder ikke anvendelse på fangster af laks og
beslægtede arter.
Gennemførelsesbestemmelserne, herunder regler om maskestørrelser,
vedtages senest den 31. december 1997 efter proceduren i artikel 18.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 8
▼B
Artikel 3
Måling af maskestørrelse
De tekniske bestemmelser for måling af maskestørrelse vedtages efter
proceduren i artikel 18.
Artikel 4
Anordninger fastgjort til redskaber
Det er forbudt at anvende anordninger, der bevirker, at maskerne i
nogen del af et redskab trækkes sammen eller på anden måde rentfaktisk formindskes.
Denne bestemmelse udelukker dog ikke anvendelse af visse anord-
ninger, for hvilke der udarbejdes en fortegnelse og tekniske beskrivelserefter proceduren i artikel 18.
AFSNIT II
MINDSTEMÅL FOR FISK, KREBSDYR OGBLØDDYR
Artikel 5
1. Fisk, krebsdyr og bløddyr betragtes som undermålere, hvis de er
mindre end det mindstemål, der i bilag II og III er fastsat for denpågældende art og region eller det særlige geografiske område, hvis etsådant er anført. Er mere end én metode til måling af mindstestørrelsentilladt, har fisk, krebsdyr eller bløddyr mindstestørrelsen, hvis mindst etaf målene er større end det tilsvarende mindstemål.
2. a) Størrelsen af fisk måles fra snudespids til halefinnens spids
b) størrelsen af jomfruhummere og hummere måles som vist i bilag
IV:
— som rygskjoldslængde målt parallelt med midterlinjen fra en
af øjenhulernes bagkant til den bageste kant af rygskjoldet
— som totallængde målt fra spidsen af pandetornen til bagkanten
af svømmeviftens midterstykke, bortset fra hårkanten.
Aftagne jomfruhummerhaler måles fra forkanten af første haleled til
bagkanten af svømmeviftens midterstykke, bortset fra hårkanten. Nårhalen måles, skal den ligge fladt og må ikke strækkes
c) størrelsen af taskekrabber måles som vist i bilag IV:
— ved længden af skjoldet målt langs med midterlinjen fra et
punkt mellem øjenhulerne til bagkanten af skjoldet
— ved den maksimale bredde af skjoldet målt vinkelret på dettes
midterlinje
— ved den maksimale længde af de to yderste led af en af
kløerne
d) størrelsen af troldkrabber måles som vist i bilag IV langs midter-
linjen fra kanten af skjoldet mellem pandetornene til bagkanten afskjoldet
e) størrelsen af toskallede bløddyr måles som vist i bilag IV tværs
over skallen, hvor denne er størst
f) størrelsen af blæksprutter måles langs ryggens midterlinje fra den
bageste spids på kappen til den forreste kant af kappen fortiarmede blæksprutter og til øjeplanet for ottearmede blæk-sprutter.
3. Fisk, krebsdyr og bløddyr, som ikke opfylder mindstemålene, må
ikke beholdes om bord, omlades, landes, transporteres, opbevares,sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsættes.
Denne bestemmelse gælder dog ikke for:
a) fangster af beskyttede arter, der er taget inden for de i artikel 2, stk.
1, angivne grænser, ikke er sorteret fra de tilladte målarter og ikkesælges, frembydes eller udbydes til salg til konsum
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 9
▼B
b) nedennævnte arter for op til 10 vægtprocent af de samlede fangster
af disse arter:
— sild taget i alle geografiske områder
— makrel taget i Nordsøen— de i bilag II og III anførte arter taget i Skagerrak eller Kattegat
c) hestemakrel (Trachurus spp.), makrel (Scomber spp.) og ansjos
(Engraulis encrasicholus) bestemt til anvendelse som levende agn.
Procentdelen af fisk, krebsdyr og bløddyr, der ikke opfylder mindstemå-
lene, beregnes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3-6.
4. Det er forbudt at lande hummerhaler eller -kløer, som er blevet
skilt fra kroppen af hummere, som er taget i de regioner eller geogra-fiske områder, der er omhandlet i bilag III, og for hvilke et mindstemåler angivet for disse arter.
Det er kun tilladt at lande hele eksemplarer af kammusling (Pecten
spp.).
5. Mindstemål for arter, der er markeret med en asterisk i bilag II
eller III, vedtages efter proceduren i artikel 18.
AFSNIT III
FORBUD MOD FISKERI
Artikel 6
Laks og havørred
1. Fangster af laks og havørred må ikke beholdes om bord, omlades,
landes, transporteres, opbevares, sælges, frembydes eller udbydes tilsalg, men skal straks genudsættes, når de tages:
a) i farvande uden for en grænse på 12 sømil målt fra medlemsstaternes
basislinjer i region 1, 2, 3 og 4
b) uden for farvandene under medlemsstaternes højhedsområde eller
jurisdiktion i region 1, 2, 3 og 4, uanset artikel 1, stk. 1
c) med trawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber med en
maskestørrelse under 70 mm.
2. I Skagerrak og Kattegat forbydes fiskeri af laks og havørred uden
for en grænse på 4 sømil målt fra basislinjerne.
Artikel 7
Sild
1. Fiskeri efter sild er forbudt hvert år fra den 15. august til den 30.
september i et geografisk område, der afgrænses af en linje gennemfølgende punkter:
— Butt of Lewis
— Cape Wrath—5 8 °55/prime1N, 5 °00/prime1V
—5 8 °55/prime1N, 7 °10/prime1V
—5 8 °20/prime1N, 8 °20/prime1V
—5 7 °40/prime1N, 8 °20/prime1V
— North Uist’s vestkyst ved 57 °40/prime1N, derfra langs øens nordkyst til
57°40/prime136/primedbl1N, 7 °20/prime139/primedbl1V
—5 7 °50/prime13/primedbl1N, 7 °8/prime16/primedbl1V
— derfra nordøst langs vestkysten af øen Lewis indtil udgangspunktet
(Butt of Lewis).
2. I den i stk. 1 nævnte periode er det forbudt om bord at opbevare
en mængde sild, som overstiger 5 % af den samlede mængde fisk,krebsdyr og bløddyr om bord, der er taget i dette område. Procentdelenberegnes efter fremgangsmåden i artikel 2, stk. 3-6.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 10
▼B
3. Fiskeri efter sild er forbudt fra den 1. juli til den 31. oktober i etområde med følgende afgrænsninger:
— Danmarks vestkyst ved 55 °30/prime1N
—5 5 °30/prime1N, 7 °00/prime1Ø
—5 7 °00/prime1N, 7 °00/prime1Ø
— Danmarks vestkyst ved 57 °00/prime1N.
4. Fiskeri efter sild er forbudt i et område fra 6 til 12 sømil ud for
Det Forenede Kongeriges østkyst målt fra basislinjerne, mellem 54 °10/prime1
No g5 4 °45/prime1N fra den 15. august til den 30. september, og mellem 55 °
30/prime1No g5 5 °45/prime1N fra den 15. august til den 15. september.
5. Fiskeri efter sild er forbudt hele året i Det Irske Hav (ICES-afsnit
VII a) i havområdet mellem Skotlands, Englands og Wales’s vestkystog en linje trukket 12 sømil fra basislinjerne langs disse kyster,afgrænset mod syd af 53 °20/prime1N og mod nordvest af en linje trukket
mellem Mull of Galloway (Skotland) og Point of Ayre (Isle of Man).
6. Fiskeri efter sild er forbudt fra den 21. september til den 31.
december i den del af Det Irske Hav (ICES-afsnit VII a), der harfølgende afgrænsninger:
a) — Isle of Mans østkyst ved 54 °20/prime1N
—5 4 °20/prime1N, 3 °40/prime1V
—5 3 °50/prime1N, 3 °50/prime1V
—5 3 °50/prime1N, 4 °50/prime1V
— Isle of Mans sydvestkyst ved 4 °50/prime1V
b) — Nordirlands østkyst ved 54 °15/prime1N
—5 4 °15/prime1N, 5 °15/prime1V
—5 3 °50/prime1N, 5 °50/prime1V
— Irlands østkyst ved 53 °50/prime1N.
Fiskeri efter sild er forbudt hele året i Logan Bay (farvandet øst for en
linje trukket fra Mull of Logan, der ligger på 54 °44/prime1No g4 °59/prime1V, til
Laggantalluch Head, der ligger på 54 °41/prime1No g4 °58/prime1V).
7. Uanset stk. 6 kan fartøjer på indtil 12,2 m, som er registreret i
havne på Irlands og Nordirlands østkyst mellem 53 °00/prime1No g5 5 °00/prime1
N, fiske efter sild i det i stk. 6, litra b), beskrevne forbudte område. Deter kun tilladt at benytte drivgarn med en mindstemaskestørrelse på54 mm.
8. Fiskeri efter sild er forbudt fra den 1. januar til den 30. april i
havområdet nordøst for en linje trukket mellem Mull of Kintyre ogCorsewall Point.
9. De i denne artikel nævnte områder og perioder kan ændres efter
proceduren i artikel 18.
Artikel 8
Brisling
1. Fiskeri efter brisling med trawl, hvis maskestørrelse er mindre end
32 mm, er forbudt hele året i Skagerrak og Kattegat.
2. Fiskeri efter brisling er forbudt:
a) fra 1. juli til 31. oktober i det område, der afgrænses af følgende
skæringspunkter:
— Danmarks vestkyst ved 55 °30/prime1N
—5 5 °30/prime1N, 7 °00/prime1Ø
—5 7 °00/prime1N, 7 °00/prime1Ø
— Danmarks vestkyst ved 57 °00/prime1N
b) i ICES’s statistiske rektangel 39 E8fra 1. januar til 31. marts og fra
1. oktober til 31. december. Ved anvendelse af denne forordningafgrænses dette ICES-rektangel af en linje, som fra Englands østkystløber stik øst langs 55 °00/prime1N til 1 °00/prime1V, derfra stik nord til 55 °30/prime1
N og derfra stik vest til Englands kyst
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 11
▼B
c) fra 1. januar til 31. marts og fra 1. oktober til 31. december i det
indre af Moray Firth vest for 3 °30/prime1V og i det indre af Firth of Forth
vest for 3 °00/prime1V.
Artikel 9
Makrel
1. Det er forbudt om bord at opbevare makrel, som er taget i det
geografiske område, der afgrænses af følgende koordinater:
— et punkt på Englands sydkyst ved 2 °00/prime1V
—4 9 °30/prime1N, 2 °00/prime1V
—4 9 °30/prime1N, 7 °00/prime1V
—5 2 °00/prime1N, 7 °00/prime1V
— et punkt på Wales’s vestkyst ved 52 °00/prime1N
medmindre vægten af makrel ikke overstiger 15 vægtprocent af den
samlede ombordværende mængde af makrel og andre arter, som er tageti dette område.
2. Stk. 1 gælder ikke for
a) fartøjer, der anvender nedgarn eller håndliner
b) fartøjer, der anvender bundtrawl, snurrevod eller lignende trukne
redskaber, såfremt de om bord opbevarer en procentvis andel af densamlede vægt af samtlige ombordværende arter på mindst 75 vægt-procent:
— af jumfruhummer, når disse fartøjer anvender redskaber, hvis
maskestørrelse er fastsat for de i bilag I nævnte regioner ellergeografiske områder
— af jumfruhummer og af de i bilag II nævnte arter, når disse
fartøjer anvender redskaber, hvis maskestørrelse er fastsat fordisse arter og for de i bilag II nævnte regioner eller geografiskeområder
c) fartøjer, som gennemsejler dette område, såfremt alle fiskeredskaber
er stuvet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7
d) fartøjer, som ikke er udrustet til fiskeri, og til hvilke der omlades
makrel.
3. Alle makreller om bord anses for at være fanget inden for det
område, der er omhandlet i stk. 1, undtagen de mængder, for hvilke deri henhold til nedenstående afsnit er afgivet erklæring om, at de var ombord, inden fartøjet sejlede ind i dette område.
Føreren af et fartøj, der agter at sejle ind i dette område for at fiske og
medfører fangst af makrel, skal underrette kontrolmyndigheden i denmedlemsstat, i hvis område han agter at fiske, om det forventede tids-punkt og sted for ankomsten i dette område. Underretningen skal sketidligst 36 og senest 24 timer, før fartøjet sejler ind i dette område.
Ved indsejlingen i dette område skal han underrette den kompetente
kontrolmyndighed om de mængder makrel, han har om bord, og som erindført i logbogen. Føreren skal på forlangende lade sin logbog og deombordværende fangster kontrollere på et tidspunkt og sted, der fast-sættes af den kompetente kontrolmyndighed. Tidspunktet kan ikke liggemere end seks timer efter, at kontrolmyndigheden har modtaget medde-lelsen om den ombordværende mængde makrel, og stedet skal ligge sånært som muligt ved stedet for indsejlingen i dette område.
Føreren af et fartøj, der agter at sejle ind i dette område for at foretage
omladning af makrel til sit fartøj, skal underrette den kompetentekontrolmyndighed i den medlemsstat, inden for hvis område omlad-ningen skal ske, om det forventede tidspunkt og sted for denne. Under-retningen skal ske tidligst 36 og senest 24 timer, før omladningenpåbegyndes. Føreren skal, så snart omladningen har fundet sted, giveden kompetente kontrolmyndighed meddelelse om de mængder makrel,som er blevet omladet til hans fartøj.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 12
▼B
De kompetente kontrolmyndigheder er:
— for Frankrig:
Mimer, telex: Paris 25 0823
— for Irland:
Department of Marine, telex: Dublin 91 79 8MRNE
— for Det Forenede Kongerige:
Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, telex: London 21 27 4.
Ingen bestemmelse i dette stykke kan fortolkes som en tilladelse for et
fartøj, der fører en medlemsstats flag eller er registreret i en medlems-stat, og som ikke har en makrelkvote af bestanden i dette område, ellerhvis kvote er opbrugt, til at have makrel om bord, undtagen hvis der ertale om bifangster taget ved fiskeri efter hestemakrel eller sardin, ogmængden af makrel ikke overstiger 10 vægtprocent af den samledeombordværende mængde af makrel, hestemakrel og sardin, medmindreføreren kan bevise, at disse makreller stammer fra en anden bestand.
AFSNIT IV
BEGRÆNSNING I UDØVELSEN AF VISSE FORMER FOR FISKERI
Artikel 10
Begrænsning i anvendelsen af bestemte fartøjs- og redskabstyper
ved fiskeri efter bestemte arter i bestemte perioder og i visse
geografiske områder
1. Det er forbudt at anvende snurpenot:
a) ved fiskeri efter sild i ICES-afsnit VII g til k, samt i det geografiske
område, der begrænses:
— mod nord af 52 °30/prime1N
— mod syd af 52 °N
— mod vest af Irlands kyst— mod øst af Det Forenede Kongeriges kyst
b) ved fiskeri efter de i bilag II opførte arter i den pågældende region
eller det pågældende geografiske område.
Ved fiskeri med snurpenot:
— må de i bilag II opførte arter højst udgøre 5 vægtprocent af alle fisk,
krebsdyr og bløddyr, der er om bord
— i det i første afsnit, første led, afgrænsede område må sild højst
udgøre 5 vægtprocent af alle fisk, krebsdyr og bløddyr, der er ombord.
Procentdelene beregnes som angivet i artikel 2, stk. 3-6..2. a) Det er forbudt fartøjer at anvende eller have bomtrawl om bord,
hvis samlede bomlængde, målt som summen af længden af hverbom, overstiger 24 meter eller kan forlænges til mere end 24meter.
b) Det er forbudt at anvende bomtrawl i Kattegat.
3. a) Det er forbudt fartøjer med en længde overalt på over 8meter at
fiske med bom- eller skovltrawl i området 12 sømil ud forFrankrigs kyst nord for 51 °00/prime1N, samt ud for Belgiens, Neder-
landenes og Tysklands kyster og Danmarks vestkyst op til Hirts-hals fyr, målt fra de basislinjer, der benyttes til fastsættelse afterritorialfarvandene.
I perioden 1. april til 30. september udvides ovennævnte område
med det geografiske område, der afgrænses af en linje trukketmellem følgende skæringspunkter:
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 13
▼B
— et punkt på Danmarks vestkyst ved 57 °00/prime1N
—5 7 °00/prime1N, 7 °15/prime1Ø
—5 5 °00/prime1N, 7 °15/prime1Ø
—5 5 °00/prime1N, 7 °00/prime1Ø
—5 4 °30/prime1N, 7 °00/prime1Ø
—5 4 °30/prime1N, 7 °30/prime1Ø
—5 4 °00/prime1N, 7 °30/prime1Ø
—5 4 °00/prime1N, 6 °00/prime1Ø
—5 3 °50/prime1N, 6 °00/prime1Ø
—5 3 °50/prime1N, 5 °00/prime1Ø
—5 3 °30/prime1N, 5 °00/prime1Ø
—5 3 °30/prime1N, 4 °15/prime1Ø
—5 3 °00/prime1N, 4 °15/prime1Ø
— et punkt på Nederlandenes kyst ved 53 °00/prime1N.
b) Uanset litra a) må fartøjer, hvis navne og tekniske specifikationer
er optaget på en liste, som udfærdiges efter proceduren i artikel18, fortsat anvende bomtrawl ved fiskeri i det nævnte område i deperioder, i hvilke fiskeri med bomtrawl ellers ville være forbudt.
Fartøjer, der er optaget på den i første afsnit nævnte liste, skal
opfylde følgende krav:
— de skal være taget i brug inden 1. januar 1987
— deres maskineffekt må, bortset fra fartøjer som anvendes til
fiskeri efter krebsdyr, ikke overstige 221 kW, idet fartøjermed nedsat maskineffekt ikke forud for effektnedsættelsenmå have haft en maskineffekt på mere end 300 kW.
Et fartøj, der er optaget på listen, kan erstattes med et andet
fartøj, hvis maskineffekt ikke er nedsat og ikke overstiger 221kW, når dets længde overalt som defineret i stk. 13 ikke over-stiger 24 meter.
Maskinen i et fartøj, der er optaget på listen, kan udskiftes med
en maskine, hvis effekt ikke er nedsat og ikke overstiger 221 kW.
c) Det er dog forbudt at anvende bomtrawl, dersom den samlede
bomlængde, målt som summen af længden af hver bom, over-stiger 9 meter eller kan forlænges til mere end 9 meter,medmindre der fiskes med udstyr, som er beregnet og anvendestil fangst af hesterejer (Crangon spp.) og nordsørejer (Pandalusmontagui).
Dog er det tilladt fartøjer, der hovedsagelig driver rejefiskeri
(Crangon spp.), at anvende bomme, hvis samlede længde over-stiger 9 meter, når der fiskes efter tunge, for så vidt fartøjerne eropført på en liste, der udarbejdes hvert år.
d) Som en undtagelse fra litra a) kan fartøjer udstyret med skov-
ltrawl drive fiskeri i det i nævnte litra omhandlede område, for såvidt fartøjernes maskineffekt ikke overstiger 221 kW, idet fartøjermed nedsat maskineffekt ikke forud for effektnedsættelsen måhave haft en maskineffekt på mere end 300 kW..
e) Som en undtagelse fra litra a) kan fartøjer, hvis maskineffekt
overstiger 221 kW, fiske med skovltrawl i det i nævnte litraomhandlede område under forudsætning af, at fangster af røds-pætte og tunge, som overstiger 5 vægtprocent af den samledeombordværende fangst, straks genudsættes.
Procentdelene beregnes som angivet i artikel 2, stk. 3-6.
4. I området på 12 sømil ud for Det Forenede Kongeriges og Irlands
kyster, målt fra de basislinjer, der benyttes til fastsættelse af territorial-farvandene, er det forbudt alle fartøjer at fiske med bomtrawl.
Dog kan fartøjer, der falder ind under følgende kategorier, fiske med
bomtrawl i ovennævnte område:
— fartøjer, der er taget i brug før 1. januar 1987, og, bortset fra
fartøjer, der anvendes til fiskeri efter krebsdyr, hvis maskineffekt
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 14
▼B
ikke overstiger 221 kW eller, for så vidt angår fartøjer med nedsat
maskineffekt, 3 kW før effektnedsættelsen
— fartøjer, der er taget i brug efter den 31. december 1986, og hvis
maskineffekt ikke er nedsat og ikke overstiger 221 kW, når dereslængde overalt som defineret i stk. 13 ikke overstiger 24 meter
— fartøjer, hvis maskine efter den 31. december 1986 er blevet
udskiftet med en maskine, hvis maskineffekt ikke er nedsat og ikkeoverstiger 221 kW.
Det er dog forbudt at anvende bomtrawl, dersom den samlede
bomlængde, målt som summen af længden af hver bom, er mere end 9meter, medmindre der fiskes med udstyr, der er beregnet for oganvendes til fangst af hesterejer (Crangon spp.) og nordsørejer(Pandalus montagui).
5. Det er forbudt fiskerfartøjer, som ikke opfylder kriterierne for at
kunne optages på listerne ifølge stk. 3 og 4, at udøve de fiskeriaktivi-teter, der er anført i nævnte stykker.
6. Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 3 og 4, herunder bestem-
melser for udarbejdelse af de i stk. 3 omhandlede lister, fastsættes efterproceduren i artikel 18.
7. Maskineffekten defineres som i artikel 2, stk. 8.8. Ibrugtagningsdatoen er den dato, på hvilken der første gang
udstedes et officielt sikkerhedscertifikat.
Er der ikke udstedt et officielt sikkerhedscertifikat, er ibrugtagningsda-
toen den dato, på hvilken fartøjet første gang er opført i et officieltregister over fiskerfartøjer.
For fiskerfartøjer, der er taget i brug inden den 14. oktober 1986, er
ibrugtagningsdatoen imidlertid den dato, på hvilken fartøjet første ganger opført i et officielt register over fiskerfartøjer.
9. Det er i perioden fra den 1. juli til den 15. september forbudt at
anvende trawl med en maskestørrelse under 32 mm i farvandene indenfor en grænse på 3 sømil fra basislinjerne i Skagerrak og Kattegat.
Ved fiskeri med trawl i disse farvande og i denne periode kan der dog:
— anvendes en mindstemaskestørrelse på 30 mm ved fiskeri efter
dybhavsrejer (Pandalus borealis)
— anvendes redskaber med alle maskestørrelser ved fiskeri efter
ålekvabbe (Zoarces viviparus), kutling (Gobiidae) eller ulk (Cottusspp.), bestemt til at anvendes som madding.
10. Fiskeri efter ansjos med pelagisk trawl i ICES-afsnit VIII c er
forbudt..
11. Inden for de i denne artikel anførte områder, hvor trawl,
bomtrawl, snurrevod og lignende trukne redskaber ikke må anvendes,må sådanne redskaber heller ikke forefindes om bord, medmindre de erbehørigt fastsurret og stuvet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7.
12. Det er forbudt at anvende sprængstoffer, giftige eller bedøvende
stoffer samt skydevåben ved fiskeri. Dog må tun og brugde fanges medharpunskydevåben.
Det er endvidere forbudt i Skagerrak og Kattegat at anvende elektrisk
strøm med henblik på fangst af andre fisk end tun og brugde..
13. Et fartøjs længde er længden overalt, defineret som afstanden i
lige linje mellem det forreste punkt på forstævnen og det bageste punktpå agterstævnen.
Forstævnen anses for at omfatte den vandtætte skrogkonstruktion, inklu-
sive bak, forstævn samt eventuel skanseklædning, men eksklusive even-tuelt bovspryd og gelænder.
Agterstævnen anses for at omfatte den vandtætte skrogkonstruktion
inklusive hækspant, overbygning, trawlrampe og skanseklædning, meneksklusive gelænder, hækspryd, fremdrivningsmaskineri, ror og styre-grej samt dykkerlejdere og platforme.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 15
▼B
Længden overalt måles i meter med en nøjagtighed på to decimaler.
14. Længden af en bom i et bomtrawl måles mellem bommens
yderpunkter inklusive alle beslag.
15.a) Det er forbudt at anvende trawl, snurrevod og lignende slæbered-
skaber fra 1. september til 31. december i de geografiskeområder, der afgrænses af en linje gennem følgende skærings-punkter:
— Cabo Prior på Spaniens nordkyst (43 °34/prime1N, 8 °19/prime1V)
—4 3 °50/prime1N, 8 °19/prime1V
—4 3 °25/prime1N, 9 °12/prime1V
— Cabo Villano på Spaniens vestkyst (43 °10/prime1N, 9 °12/prime1V).
b) Det er forbudt at anvende trawl, snurrevod og lignende slæbered-
skaber fra 1. oktober til 31. december i de geografiske områder,der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter:
— Cabo Corrubedo på Spaniens vestkyst (42 °35/prime1N, 9 °05/prime1V)
—4 2 °35/prime1N, 9 °25/prime1V
—4 3 °00/prime1N, 9 °30/prime1V
— et punkt på Spaniens vestkyst ved 43 °00/prime1N.
c) Det er forbudt at anvende trawl, snurrevod og lignende slæbered-
skaber fra 1. december til den sidste dag i februar det følgende åri de geografiske områder, der afgrænses af en linje gennemfølgende skæringspunkter:
— et punkt på Portugals vestkyst ved 37 °50/prime1N
—3 7 °50/prime1N, 9 °03/prime1V
—3 7 °00/prime1N, 9 °06/prime1V
— et punkt på Portugals vestkyst ved 37 °00/prime1N.
16. Det er forbudt fartøjer, som anvender omslutningsnet eller slæbe-
redskaber med en maskestørrelse, der er fastsat som en undtagelse iforbindelse med fiskeri efter makrel, sild eller hestemakrel, at haveautomatiske sorteringsapparater om bord.
Uanset første afsnit er det tilladt frysefartøjer at have automatiske
sorteringsapparater om bord, forudsat at det eneste formål med disse erat foretage handelsklassificering af alle de fisk, der er fanget, og som erbestemt til frysning. Sorteringsapparaterne skal installeres således ombord, at fangsterne efter klassificeringen straks fryses med henblik påafsætning og ikke let kan kastes over bord.
17. Det er forbudt ved hjælp af snurpenot at indkredse stimer eller
grupper af havpattedyr, når der fiskes efter tun eller andre fiskearter.
Uanset artikel 1, stk. 1, gælder nærværende artikel for alle fartøjer, der
fører en medlemsstats flag eller er registreret i en medlemsstat, i allefarvande henhørende under medlemsstaternes højhedsområde eller juris-diktion samt uden for disse farvande.
18. Makrel-, brisling- og sildefiskeri med trawl og snurpenot er
forbudt i Skagerrak fra midnat lørdag til midnat søndag og i Kattegat framidnat fredag til midnat søndag.
19. Det er forbudt at anvende snurpenot ved fiskeri efter tropisk
tunfisk (bugstribet bonit, storøjet tun og gulfinnet tun) i farvande henhø-rende under Portugals højhedsområde eller jurisdiktion i ICES-områdeX nord for 36 °30/prime1N og i CECAF-området nord for 31 °N og øst for
17°30/prime1V.
▼
M1
Artikel 11
Ingen fartøjer må opbevare om bord eller drive fiskeri med et eller flere
drivgarn, hvis individuelle eller samlede længde er større end 2,5 km.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 16
▼M1
Artikel 11a
1. Fra den 1. januar 2002 må ingen fartøjer opbevare om bord eller
drive fiskeri med et eller flere drivgarn med henblik på fangst af arter,som er opført i bilag VIII.
2. Fra den 1. januar 2002 er det forbudt at lande arter, som er opført i
bilag VIII, når de er fanget med drivgarn.
3. Indtil den 31. december 2001 må et fiskerfartøj kun opbevare om
bord eller drive fiskeri med et eller flere drivgarn, jf. stk. 1, hvis det haren tilladelse, som er udstedt af myndighederne i den medlemsstat, hvisflag det fører. I 1998må det højeste antal fiskerfartøjer, der af enmedlemsstat kan få tilladelse til at opbevare om bord eller drive fiskerimed et eller flere drivgarn, ikke overstige 60 % af det antal fiskerfar-tøjer, der anvendte et eller flere drivgarn i perioden 1995-97.
4. Medlemsstaterne meddeler senest den 30. april hvert år
Kommissionen for hver målart en fortegnelse over de fartøjer, der hartilladelse til fiskeri med drivgarn som nævnt i stk. 3; for 1995 skermeddelelsen dog senest den 31. juli 1998.
Artikel 11b
1. Fiskerfartøjer, der anvender et eller flere drivgarn med henblik på
fangst af arter, der er opført i bilag VIII, skal drive fiskeri på følgendebetingelser:
— under fiskeriet skal fartøjet holde nettet under konstant visuelt opsyn
— i enderne af garnene skal der fastgøres flydebøjler med radarreflek-
torer, således at garnene når som helst kan lokaliseres. Bøjerne skaltil stadighed være mærket med havnekendingsbogstaver og-nummer på det fartøj, de tilhører.
2. Føreren af et fiskerfartøj, der anvender et eller flere drivgarn, jf.
stk. 1, skal føre logbog og deri dagligt anføre følgende oplysninger:
— den samlede længde af de garn, der opbevares om bord
— den samlede længde af de garn, der anvendes ved hvert træk— mængden af hver art, der fanges ved hvert træk, herunder bifangster
og genudsætning, specielt af hvaler, krybdyr og havfugle
— mængden af hver art, der beholdes om bord— dato og sted for fangsterne.
3. De i stk. 2 omhandlede skibsførere skal til myndighederne i den
medlemsstat, hvor landingen finder sted, indgive en erklæring, sommindst indeholder oplysninger om landede mængder pr. art samt fangst-datoer og -områder.
4. Føreren af et fiskerfartøj, der anvender et eller flere drivgarn som
nævnt i stk. 1, og som ønsker at benytte et landingssted i en medlems-stat, skal mindst to timer inden ankomsten til havnen give den pågæl-dende medlemsstats myndigheder meddelelse om forventet landingsstedog ankomsttidspunkt.
5. Alle fiskerfartøjer, der anvender et eller flere drivgarn som nævnt i
stk. 1, skal medføre om bord den forudgående fiskeritilladelse, der erudstedt af myndighederne i den medlemsstat, hvis flag de fører.
6. Såfremt betingelserne i artikel 11 og 11a samt i nærværende
artikel ikke overholdes, træffer de kompetente myndigheder i overens-stemmelse med artikel 31 i forordning (EF) nr. 2847/93 passende foran-staltninger over for de pågældende fartøjer.
Artikel 11c
Med undtagelse af farvande, der er omfattet af Rådets forordning (EF)
nr. 88/98 af 18. december 1997 om fastsættelse af tekniske foranstalt-ninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne ogØresund(
1) og uanset artikel 1, stk. 1, finder artikel 11, 11a og 11b
(1)E F TL9a f1 5 .1 . 1998, s. 1
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 17
▼M1
anvendelse i alle farvande, der henhører under medlemsstaternes højhed
eller jurisdiktion, og uden for disse farvande for alle EF-fiskerfartøjer.
▼B
Artikel 12
Det er for alle fartøjer forbudt at anvende drivgarn ved fiskeri efter
tunfisk i farvande henhørende under Portugals og Spaniens højhedsom-råde eller jurisdiktion i ICES-område VIII, IX og X og CECAF-området, herunder, uanset artikel 1, i farvande henhørende underSpaniens højhedsområde eller jurisdiktion ud for De Kanariske Øer.
Artikel 13
Forarbejdning
Det er forbudt om bord på fiskerfartøjer at foretage nogen form for
fysisk eller kemisk forarbejdning af fisk til fiskemel, fiskeolie ellerlignende varer. Dette forbud gælder ikke forarbejdning af fiskeaffald.
Artikel 14
Videnskabelig forskning
Denne forordning gælder ikke for fiskeri, som udelukkende drives med
henblik på videnskabelige undersøgelser, som udføres med tilladelse fraen eller flere medlemsstater og under dennes eller disses myndighed, ogsom på forhånd er meddelt Kommissionen og den medlemsstat eller demedlemsstater, i hvis farvand undersøgelserne foregår.
Fisk, krebsdyr og bløddyr, der fanges med det i første afsnit anførte
formål, må sælges, opbevares, frembydes eller udbydes til salg:
— hvis de opfylder de normer, der er fastlagt i bilag II og III, og de
handelsnormer, der er vedtaget i medfør af artikel 2 i Rådets forord-ning (EØF) nr. 3759/92 af 17. december 1992 om den fællesmarkedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter(
1), eller
— hvis de sælges direkte til andre formål end konsum.
Artikel 15
Udsætning og omplantning
Bestemmelserne i denne forordning gælder ikke fiskeri, der udføres i
forbindelse med udsætning eller omplantning af fisk, krebsdyr ogbløddyr.
Fisk, krebsdyr og bløddyr, der fanges med det i stk. 1 anførte formål,
må kun sælges til konsum, hvis denne forordnings øvrige bestemmelseroverholdes.
AFSNIT V
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 16
1. Hvis bevarelsen af bestande af fisk, krebsdyr og bløddyr kræver
en øjeblikkelig indsats, kan Kommissionen uanset bestemmelserne idenne forordning eller som supplement hertil træffe alle nødvendigeforanstaltninger efter proceduren i artikel 18.
2. Hvis visse arter eller fiskepladser er alvorligt truet, og en udsæt-
telse ville medføre skade, som vanskeligt ville kunne genoprettes, kanen kyststat træffe ikke-diskriminerende bevarelsesforanstaltninger for defarvande, der hører under dens jurisdiktion.
(1) EFT nr. L 388 af 31. 12. 1992, s. 1. Forordningen er senest ændret ved
forordning (EF) nr. 3318/94 (EFT nr. L 350 af 31. 12. 1994, s. 15).
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 18
▼B
3. De i stk. 2 omhandlede foranstaltninger med medfølgende begrun-delse meddeles Kommissionen og de øvrige medlemsstater, så snart deer vedtaget.
4. Kommissionen godkender de i stk. 2 omhandlede foranstaltninger
eller kræver dem annulleret eller ændret inden for ti arbejdsdage eftermodtagelsen af meddelelsen. Kommissionens afgørelse meddeles straksmedlemsstaterne.
5. En medlemsstat kan indbringe Kommissionens afgørelse for Rådet
senest ti arbejdsdage efter modtagelsen af den i stk. 4 omhandledemeddelelse.
6. Rådet kan med kvalificeret flertal træffe anden afgørelse inden for
en måned.
Artikel 17
1. Medlemsstaterne kan træffe foranstaltninger til bevarelse og
forvaltning af bestande:
a) når det drejer sig om rent lokale bestande, som kun er af betydning
for fiskere i den pågældende medlemsstat, eller
b) i form af betingelser eller specifikke arrangementer til begrænsning
af fangsterne ved tekniske foranstaltninger:
i) som supplerer de i Fællesskabets fiskeriforskrifter fastsatte foran-
staltninger, eller
ii) som er mere vidtgående end de minimumskrav, der er fastlagt i
de nævnte forskrifter
forudsat at disse foranstaltninger kun gælder for fiskere fra den pågæl-
dende medlemsstat, at de er forenelige med fællesskabsretten, og at deer i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik.
2. Kommissionen underrettes om alle forslag om indførelse eller
ændring af nationale tekniske foranstaltninger så betids, at den kanfremsætte sine bemærkninger.
Såfremt Kommissionen senest en måned efter denne meddelelse
anmoder herom, suspenderer den pågældende medlemsstat iværksæt-telsen af de påtænkte foranstaltninger indtil udløbet af en frist på tremåneder fra datoen for meddelelsen, for at Kommissionen inden fordenne frist kan træffe afgørelse om, hvorvidt de pågældende foranstalt-ninger er i overensstemmelse med stk. 1.
Fastslår Kommissionen ved en beslutning, der meddeles alle medlems-
staterne, at en påtænkt foranstaltning ikke er i overensstemmelse medstk. 1, kan den pågældende medlemsstat ikke iværksætte foranstalt-ningen, medmindre der foretages de nødvendige ændringer i den.
Den pågældende medlemsstat underretter straks de andre medlemsstater
og Kommissionen om de vedtagne foranstaltninger, i givet fald efter athave foretaget de nødvendige ændringer.
3. Medlemsstaterne giver efter anmodning Kommissionen alle de
oplysninger, der er nødvendige for at kunne vurdere, om deres nationaletekniske foranstaltninger er i overensstemmelse med stk. 1.
4. På Kommissionens initiativ eller på begæring af en medlemsstat
kan spørgsmålet om, hvorvidt en national teknisk foranstaltning, deranvendes af en medlemsstat, er i overensstemmelse med stk. 1, afgøresefter proceduren i artikel 18. Træffes en sådan afgørelse, finder bestem-melserne i stk. 2, tredje og fjerde afsnit, tilsvarende anvendelse.
5. Foranstaltninger vedrørende fiskeri fra land meddeles af den
pågældende medlemsstat Kommissionen alene til dennes underretning.
Artikel 18
Gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning vedtages efter
proceduren i artikel 18i forordning (EØF) nr. 3760/92.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 19
▼B
Artikel 19
Forordning (EØF) nr. 3094/86 ophæves.Henvisninger til nævnte forordning gælder som henvisninger til nærvæ-
rende forordning og læses i henhold til sammenligningstabellen i bilagVII, del A.
Artikel 20
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De
Europæiske Fællesskabers Tidende .
Dog træder artikel 2, stk. 10, og bilag V og VI i kraft den 30. december
1997.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 20
▼B
RegionGeografisk
områdeYderligere
betingelserMind-
stemas-
kestør-
relse
(mm)Tilladte målarterMindste
procent af
målarterStørste procent
af beskyttede
arterBILAG I
1o g2Hele regionen 100 rude-
masket
(1)Alle 100
Nordsøen, syd
for 55 °N80(2)Tunge (Solea
vulgaris)5 100 hvoraf
højst 10 %
torsk, kuller
og sej
Vest for Skot-
land ogRockall(ICES-under-områdeVI) (
3)]80Alle 100
ICES-under-
område VII80Alle 100
Hele regionen 70Jomfruhummer
(Nephrops norve-gicus)30 60
ICES-under-
område II, IV,V og VI, nordfor 56 °N(9) 90 (10)Hvilling (Merlan-
gius merlangus)70 (11)100, hvoraf
højst 10 %
torsk, kuller
og sej og højst
10 % røds-
pætte
Hele regionen
undtagenSkagerrak ogKattegat32Makrel (Scomber
scombrus)50
Hestemakrel
(Trachurustrachurus)50
Sild (Clupea
harengus)50eller
80
kumu-10
Pelagisk blæk-
sprutte50leret
Sardin (Sardina
pilchardus)50
Blåhvilling (4)
(Micromesisius
poutassou)50
Hele regionen
undtagenSkagerrak ogKattegat35Rejer (Pandalus
spp. undtagenPandalusmontagui)30 50
Skagerrak og
Kattegat32Sild (Clupea
harengus)50 10
Brisling (Sprattus
sprattus)
Hele regionen 30Strømsild og guld-
laks (Argentinaspp.)50 10
Hele regionen
undtagenSkagerrak ogKattegat20Rejer (Pandalus
montagui ogCrangon spp.)30 50
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 21
▼B
RegionGeografisk
områdeYderligere
betingelserMind-
stemas-
kestør-
relse
(mm)Tilladte målarterMindste
procent af
målarterStørste procent
af beskyttede
arter
Hele regionen
undtagenSkagerrak ogKattegat16Brisling (Sprattus
sprattus)50 10
Hele regionen 16Ål (Anguilla
anguilla)20 10
Skagerrak og
Kattegat udenfor 4 sømil frabasislinjerne35Rejer (Crangon
spp. og Palaermonadspersus)20 50
Skagerrak og
Kattegat indenfor 4 sømil fra16Rejer (Crangon
spp. og Palaemonadspersus)20 50
basislinjerne16Fjæsing
(Trachinus draco)
Bløddyr, undtagen
blæksprutte (Sepiaofficinalis)
Hornfisk (Belone
belone)50 10
Grå knurhane
(Eutriglagumardus)
Skagerrak og
Kattegat16Blåhvilling
(Micromesistiuspoutassou)50 10
Skagerrak Fra 1.
november tilden sidstedag i februar16Tobis (Ammody-
tidae)50 10
Kattegat Fra 1. august
til den sidstedag i februar16Tobis (Ammody-
tidae)50 10
Fra 1. marts
til 31 juli—Tobis (Ammody-
tidae)50 10
Hele regionen
undtagen sper-lingkassen (
5)16Sperling (Trisop-
terus esmarkii)50 15, hvoraf
højst 5 %
torsk og kuller
Nordsøen Fra 1.
november tilden sidstedag i februar16Tobis (Ammody-
tidae)50 10
Fra 1. marts
til 31.oktober—Tobis (Ammody-
tidae)50 10
Hele regionen
undtagenNordsøen,Skagerrak ogKattegat—Tobis (Ammody-
tidae)50 10
Skagerrak og 90Alle 100
Kattegat70Hvilling (Merlan-
gius merlangus)50 30 undtagen
hvilling
35Rejer (Pandalus
borealis)20 50
32Makrel (Scomber
scombrus)50 10
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 22
▼B
RegionGeografisk
områdeYderligere
betingelserMind-
stemas-
kestør-
relse
(mm)Tilladte målarterMindste
procent af
målarterStørste procent
af beskyttede
arter
Hestemakrel
(Trachurustrachurus)
3Hele regionen 65Alle 100
40Makrel (Scomber
spp.)50
Blåhvilling
(Micromesistiuspoutassou)50
eller
Sild (Clupea
harengus)5080
kumu-10
Pelagisk blæk-
sprutte50leret
Hestemakrel
(Trachurus spp.)50
Selektiv
trawl65 (6)
50 (6)Jomfruhummer
(Nephrops norve-gicus)30 (7) 60
Ikke-selektiv
trawl55Jomfruhummer
(Nephrops norve-gicus)30 (7) 60
55Rejer (Parape-
naeus longirostris,Aristeus anten-natus og Aristaeo-morpha foliacea)30 50
Cadiz-
bugten (8)40Alle arter
undtagen arter, derer nævnt i bilag IIfor region 350 10
Hele regionen 20Sardin (Sardina
pilchardus)50 10
Ål (Anguilla
anguilla)
Inden for 12
sømil framedlemssta-ternes basis-linjer20Rejer (Crangon
spp. og Palaemonspp.)30 50
16Brisling (Sprattus
sprattus)50 10
Ansjos (Engraulis
encrasicholus)
Tobis (Ammody-
tidae)
4Hele regionen
5Hele regionen 65Alle 100
40Makrei (Scomber
spp.)80 10
og hestemakrel
(Trachurus spp.)
20Okseøjefisk
(Boops boops)50 10
Sardina (Sardina
pilchardus)
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 23
▼B
RegionGeografisk
områdeYderligere
betingelserMind-
stemas-
kestør-
relse
(mm)Tilladte målarterMindste
procent af
målarterStørste procent
af beskyttede
arter
6Hele regionen 100Alle 100
45Rejer (Penaeus
subrilis, Penaeusbrasiliensis,Xiphopenaeuskroyeri)30 50
7Hele regionen
8Hele regionen
(1) Trawlet kan i den øverste halvdel af fangstposen være udstyret med et kvadratmasket netstykke (trawldør eller
-vindue), fastgjort til sømforstærkningstovene eller sammenføjningerne, med en maskestørrelse på mindst90 mm.
(
2) Det er forbudt at have trawl eller netstykker om bord med en maskestørrelse, der er mindre end maskestørrelse
på det net, hvormed der fiskes.
(3) Syd for en linje mod vest fra østkysten af Sound of Jura ved 56 °00/prime1N.
(4) Blåhvilling er ikke en tilladt målart i det område, der mod nord afgrænses af 52 °30/prime1N og øst af 7 °00 V.
(5) Sperlingkassen defineres som den del af Nordsøen, der hører under en medlemsstats højhedsområde eller
jurisdiktion, og afgrænses mod syd af en linje stik øst fra et punkt på Skotlands østkyst beliggende 56 °N til
2°Ø, derfra mod nord til 58 °N, derfra mod ves til 0 °30/prime1V, derfra mod nor til 59 °15 N, derfra mod øst til 1 °Ø,
derfra mod nord til 60 °N, derfra mod vest til 0 °00/prime1længde, mod nord til 60 °30/prime1N, derfra mod vest til østkysten
af Shetlandsøerne, og mod vest fra vestkysten til Shetlandsøerne ved 60 °N til 3 °V, derfra mod syd til 58 °30/prime1N,
og derfra mod vest til den skotske kyst.
(6) Selektiv trawl have en øvre pose med en mindstemaskestørrelse på 65 mm og en nedre pose med en mindstema-
skestørrelse på 50 mm, adskilt af et vandret stykke netvæg.
(7) 25 % mellem 1. januar og 31. marts
(8) Cadiz-bugten defineres som området i ICES-afsnit IX a øst for en linje stik syd fra et punkt beliggende 7 °52/prime1V
på Portugals sydkyst.
(9) Al fangst betragtes som taget med det net om bord, der har den mindste maskestørrelse. Sammensætningen af
fangsten om bord skal efter sortering og under omladning eller landing, være i overensstemmelse med kraveneom mindste maskestørrelse. Fisker flere fartøjer sammen under anvendelse af løftenet, skal sammensætningen affangsten på hvert af fartøjerne være i overensstemmelse med det net, der er om bord på det fartøj, der har denmindste maskestørrelse.
(
10) Det er forbudt at have trawl eller netstykker om bord med en maskestørrelse på under 90 mm.
(11) Procentdelen af hvilling beregnes på grundlag af den sammenlagte fangst af hvilling, kuller, sej og torsk.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 24
▼B
Region 2
ArtRegion
1undtagen
Skagerrak
og KattegatSkagerrak
og KattegatRegion
3Region
4Region
5BILAG II
Mindstemål for beskyttede arter i henhold til artikel 2, stk. 1, og artikel 5
(in cm)
Stør (Acipenser sturio) — — — 145(*) —
Stamsild (Alosa Spp.) — 30 — 30(*) (*)
Laks (Salmo salar) — (*) (*) 50(*) —
Havørred (Salmo trutta) — (*) (*) 25(*) —
Ål (Anguilla anguilla) — (*) (*) (*)——
Havål (Conger conger) — 58 — 58(*) (*)
Torsk (Gadus morhua) 35 35 30 35——
Lange (Molva molva) — (*) — 63(*) (*)
Byrkelange (Molva dypterygia) — 70 — 70——
Kuller (Melanogrammus aeglefinus) 30 30 27 30——
Sej (Pollachius virens) 35 35 30 35——
Lubbe (Pollachius pollachius) — 30 — 30——
Hvilling (Merlangius merlangus) 27 23 23 23(*) —
Kulmule (Merluccius merluccius) 30 30 30 27(*) (*)
Multe (Mugil spp.) — 20 — 20(*) (*)
Bars (Dicentrarchus labrax) — 36 — 36(*) (*)
Almindelig blankesten (Pagellus
bogaraveo)— 25 — 25(*) (*)
Havrude (Spondyliosoma cantharus) — 23 — 23——
Guldbrasen (Sparus aurata) — — — 19——
Malle (Mullus surmuletus) — 15 — 15(*) (*)
Rødspætte (Pleuronectes platessa) 25 25(1) 27 25(*) (*)
Skærising (Glyptocephalus cynoglossus) 28 28 28 28——
Ising (Limanda limanda) 15 15(2) 23 23(*) —
Rødtunge (Microstomus kitt) 25 25 25 25(*) —
Skrubbe (Platichthys flesus) — 25 20 25(*) —
Tunge (Solea vulgaris) 24 24 24 24(*) (*)
Dicologoglossa Cuneata (Dicologoglossacuneata) — — — 15——
Glashvar (Lepidorhombus spp.) 25 25 25 20(*) (*)
Slethvar (Scolphthalmus rhombus) 30 30 30 30(*) —
Pighvar (Psetta maxima) 30 30 30 30(*) (*)
Havtaske (Lophius piscatorius, Lbudegassa) — (*) — (*)(*) (*)
Blæksprutte (Sepia spp.) (*) (*) — (*)(*)(*)
(1) Undtagen i Nordsøen, hvor mindstemålet er 27 cm.
(2) Undtagen i Nordsøen, hvor mindstemålet er 23 cm.
(*) Størrelsen fastsættes senere (jf. artikel 2, stk. 1).
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 25
▼B
Art Region Geografisk område MindstemålBILAG III
Mindstemål i henhold til artikel 5
Sild (Clupea Harengus) 1ICES-afsnit V b (EF-
område)20 cm
2Undtagen Skagerrak ogKattegat20 cm
Skagerrak og Kattegat 18cm
3 20 cm
Makrel (Scomber spp.) 1, 2, 3
og 5Undtagen Nordsøen 20 cm
2Nordsøen 30 cm
Makrel (som industrifisk) 2Kun Skagerrak og Kattegat 30 cm
Skægtorsk (Trisopterusluscus) 3 (*)
Ansjos (Engraulis encrasi- 3Undtagen ICES-afsnit IX a 12 cm
cholus)3ICES-afsnit IX a 10 cm
Sardin (Sardina pilchardus) 3 (*)
Hestemakrel (Trachurusspp.) 1, 2, 3
og 515 cm
Hel jomfruhummer(Nephrops norvegicus) 2Kun Skagerrak og Kattegat rygskjoldslængde 40 mmtotallængde 130 mm
2Undtagen vest for Skotlandog Det Irske Hav (ICES-afsnit VI a og VII a) samtSkagerrak og Kattegatrygskjoldslængde 25 mmtotallængde 85 mm
2Vest for Skotland og DetIrske Hav (ICES-afsnit VI aog VII a) rygskjoldslængde 20 mmtotallængde 70 mm
3 rygskjoldslængde 20 mmtotallængde 70 mm
Jomfruhummerhaler 2Kun Skagerrak og Kattegat 72 mm
2Undtagen vest for Skotlandog Det Irske Hav (ICES-afsnit VI a og VII a) samtSkagerrak og Kattegat46 mm
2Vest for Skotland og DetIrske Hav (ICES-afsnit VI aog VII a) 37 mm
3 37 mm
Hummer (Homarusgammarus) 2Undtagen Skagerrak ogKattegat rygskjoldslængde 85 mmtotallængde 24 cm
2Kun Skagerrak og Kattegat rygskjoldslængde 78mmtotallængde 22 cm
Troldkrabbe (Maia squi- 2 120 mm
nado)3 120 mm
Taskekrabbe (Cancer 2 bredde (*)
pagurus) længde (*)
klo (*)
3 bredde (*)
længde (*)
klo (*)
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 26
▼B
Art Region Geografisk område Mindstemål
Kammusling (Pecten 2o g3 Undtagen ICES-afsnit VII d 100 mm
maximus)2ICES-afsnit VII d 110 mm
Venusmusling (Venus
verrucosa)2Kun ICES-afsnit VII d ogVII e 40 mm
Gemeiner Kalmar (Loligovulgaris) 3 (*)
(*) Fastsættes senere.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 27
▼B
BILAG IV
Bestemmelserne af krebsdyrs og bløddyrs størrelse
(Homarus)
Hummer(Nephrops)
Jomfruhummer
a) rygskjoldslængde
b) totallængde
(Venus verrucosa)
Venusmusling
a) maksimal skalstørrelse
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 28
▼B
(Cancer pagurus)
Taskekrabbe
(Maia squinado)
Troldkrabbe
a) skjoldets maksimale bredde
b) skjoldets længde
c) kloens længde
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 29
▼B
Art/maskestørrelse 10-30 mm 50-70 mm 90-99 mm 100-119 mm 120-219 mm ≥220 mmBILAG V
Region 1 og 2
Sardin (Sardina pilchardus) * * * * **
Ål (Anguilla anguilla) * * * * **
Brisling (Sprattus sprattus) * * * * * *
Hestemakrel (Trachurus
trachurus)* * * **
Sild (Clupea harengus) * * * **
Makrel (Scomber scombrus) * * * **
Mulle (Mullidae) * * * **
Hornfisk (Belone spp.) * * * * *
Bars (Dicentrarchus labrax) * * **
Multe (Mugilidae) * * * *
Ising (Limanda limanda) * **
Kuller (Melanogrammusaeglefinus) * **
Hvilling (Merlangiusmerlangus) (
2)* **
Skrubbe (Platichthys flesus) * **
Tunge (Solea vulgaris) * **
Rødspætte (Pleuronectesplatessa) * **
Tiarmet blæksprutte (Sepiaspp.) * * *
Torsk (Gadus morhua) **
Lubbe (Pollachius polla-chius) (
3)**
Lange (Molva molva) **
Sej (Pollachius virens) **
Kulmule (Merluccius merluc-cius) (
3)**
Pighaj (Squalus acanthias) **
Storplettet rødhaj (Scylio-rhinus spp.) **
Glashvar (Lepidorhombusspp.) **
Stenbider (Cyclopteruslumpus) * *
Andre *(1)
(1) Fangster af havtaske (Lophius spp.) fra ICES-underområde VI og VII, der beholdes om bord i mængder på over
30 % af den samlede ombordværende fangst fra disse områder, skal fanges med en mindstemaskestørrelse på250 mm.
(
2) I ICES-afsnit VII c og VII d skal minimumsstørrelsen være 90 mm i en periode på to år efter denne forordnings
ikrafttræden.
(3) I ICES-afsnit VII c og VII d skal minimumsstørrelsen være 110 mm i en perioden på to år efter denne forordnings
ikrafttræden.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 30
▼B
Art/maskestørrelse <40 mm40-49 mm 50-59 mm 60-79 mm 80-99 mm ≥100 mmBILAG VI
Region 3
Sardin (Sardina pilchardus) * * * * **
Rejer (Palaemon spp.) * * * * **
Rødnæb (Coris julis) * * * * * *
Okseøjefisk (Boops boops) * * * * **
Rejer (Penaeus spp.) * * * **
Søknæler (Squilla mantis) * * * **
Mulle (Mullidae) * * * **
Dicologoglossa cuneata * * * * *
Læbefisk (Labridae) * * * **
Hestemakrel (Trachurus
trachurus)* * **
Makrel (Scomber scombrus) * * **
Sølvtork (Trisopterus luscus) * * **
Tiarmet blæksprutte (Sepia spp.) * * * *
Knurhane (Triglidae) * * **
Blankesten (Sparidae) * **
Blåkæft (Scorpaenidae) * **
Microchirus acevia * **
Kortfinnet blæksprutte (Omma-strephidae) * **
Havål (Conger conger) * **
Sortvels (Phycis spp.) * **
Slethvar (Scophthalmusrhombus) * **
Fjæsing (Trachinidae) * * *
Pikarel (Centracanthidae) * **
Bars (Dicentrarchus labrax) **
Hvilling (Merlangius merlangus) **
Pighvar (Psetta maxima) **
Lubbe (Pollachius pollachius) * *
Skrubbe (Pleuronectidae) **
Tunge (Solea vulgaris) (1) *
Kulmule (Merluccius merluc-cius) (
1)*
Andre (2) *
(1) I ICES-afsnit VIII c og IX skal mindstemaskestørrelsen være 80-99 mm. Mindstemaskestørrelsen skal dog være
60 mm i en periode på to år efter denne forordnings ikrafttræden.
(2) Fangster af havtaske (Lophius spp.), som beholdes om bord i mængder på over 30 % af den samlede ombordvæ-
rende fangst, skal fanges med en mindstemaskestørrelse på 220 mm.
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 31
▼B
Forordning (EØF) nr. 3094/86 Nærværende forordningBILAG VII
DEL A
Sammenligningstabel
Artikel 1 Artikel 1
Artikel 2, stk. 1 Artikel 2, stk. 1
Artikel 2, stk. 2 Artikel 2, stk. 2
Artikel 2, stk. 3 Artikel 2, stk. 3
Artikel 2, stk. 4 Artikel 2, stk. 4
Artikel 2, stk. 5 Artikel 2, stk. 5
Artikel 2, stk. 6 Artikel 2, stk. 6
Artikel 2, stk. 7 Artikel 2, stk. 7
Artikel 2, stk. 10 Artikel 2, stk. 8
Artikel 2, stk. 11 Artikel 2, stk. 9
Artikel 2, stk. 12 Artikel 2, stk. 10
Artikel 3 Artikel 3
Artikel 4 Artikel 4
Artikel 5, stk. 1 Artikel 5, stk. 1
Artikel 5, stk. 2 Artikel 5, stk. 2
Artikel 5, stk. 3, litra a) Artikel 5, stk. 3, litra a)
Artikel 5, stk. 3, litra b), første led Artikel 5, stk. 3, litra b), første led
Artikel 5, stk. 3, litra b), andet led Artikel 5, stk. 3, litra b), andet led
Artikel 5, stk. 3, litra b), tredje led Artikel 5, stk. 3, litra b), tredje led
Artikel 5, stk. 3, litra b), fjerde led —
Artikel 5, stk. 3, litra c) Artikel 5, stk. 3, litra c)
Artikel 5, stk. 4 Artikel 5, stk. 4
Artikel 5, stk. 5 Artikel 5, stk. 5
Artikel 6 Artikel 6
Artikel 7 Artikel 7
Artikel 7 a Artikel 8
Artikel 8Artikel 9
Artikel 9, stk. 1 Artikel 10, stk. 1
Artikel 9, stk. 2 Artikel 10, stk. 2
Artikel 9, stk. 3 Artikel 10, stk. 3
Artikel 9, stk. 4 Artikel 10, stk. 4
Artikel 9, stk. 4, litra a) Artikel 10, stk. 5
Artikel 9, stk. 5 Artikel 10, stk. 6
Artikel 9, stk. 6 Artikel 10, stk. 7
Artikel 9, stk. 7 Artikel 10, stk. 8
Artikel 9, stk. 8Artikel 10, stk. 9
Artikel 9, stk. 9 Artikel 10, stk. 10
Artikel 9, stk. 10 Artikel 10, stk. 11
Artikel 9, stk. 11 Artikel 10, stk. 12
Artikel 9, stk. 12 Artikel 10, stk. 13
Artikel 9, stk. 13 Artikel 10, stk. 14
Artikel 9, stk. 15 Artikel 10, stk. 15
Artikel 9, stk. 16 Artikel 10, stk. 16
Artikel 9, stk. 17 Artikel 10, stk. 17
Artikel 9, stk. 18Artikel 10, stk. 18
Artikel 9, stk. 19 Artikel 10, stk. 19
Artikel 9a, stk. 1 Artikel 11, stk. 1
Artikel 9a, stk. 2 Artikel —
Artikel 9a, stk. 3 Artikel 11, stk. 2
Artikel 9a, stk. 4 Artikel 11, stk. 3
Artikel 9b Artikel 12
Artikel 10 Artikel 13
Artikel 11 Artikel 14
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 32
▼B
Forordning (EØF) nr. 3094/86 Nærværende forordning
EFT
Tidende side datoArtikel 12 Artikel 15
Artikel 13 Artikel 16
Artikel 14, stk. 1 Artikel 17, stk. 1
Artikel 14, stk. 2 Artikel 17, stk. 2
Artikel 14, stk. 3 Artikel 17, stk. 3
Artikel 14, stk. 4 Artikel 17, stk. 4
Artikel 14, stk. 5 —
Artikel 14, stk. 6 —
Artikel 14, stk. 7 Artikel 17, stk. 5
Artikel 15 Artikel 18
— Artikel 19
— Artikel 20
BILAG I BILAG I
BILAG I — fodnote (1) BILAG I — fodnote (1)
BILAG I — fodnote (2) BILAG I — fodnote (2)
BILAG I — fodnote (3) BILAG I — fodnote (3)
BILAG I — fodnote (4) BILAG I — fodnote (4)
BILAG I — fodnote (5) BILAG I — fodnote (5)
BILAG I — fodnote (6) BILAG I — fodnote (6)
BILAG I — fodnote (7) BILAG I — fodnote (7)
BILAG I — fodnote (8) —
BILAG I — fodnote (9) BILAG I — fodnote (8)
BILAG I — fodnote (10) —
BILAG I — fodnote (11) BILAG I — fodnote (9)
BILAG I — fodnote (12) BILAG I — fodnote (10)
BILAG I — fodnote (13) BILAG I — fodnote (11)
BILAG II — fodnote (2) —
BILAG II — fodnote (3) —
BILAG II — fodnote (4) —
BILAG II — fodnote (5) BILAG II — fodnote (1)
BILAG II — fodnote (6) BILAG II — fodnote (2)
BILAG II — fodnote (*) BILAG II — fodnote (*)
BILAG III BILAG III
BILAG IV BILAG IV
BILAG VI BILAG V
BILAG VII BILAG VI
BILAG V BILAG VII
DEL B
Ændringsforordninger til forordning (EØF) nr. 3094/86
Forordning (EØF) nr. 4026/86 L 376 1 31. 12. 1986
Forordning (EØF) nr. 2968/87 L2 80 1 3. 10. 1987
Forordning (EØF) nr. 3953/87 L 371 9 30. 12. 1987
Forordning (EØF) nr. 1555/88 L 140 1 7. 6. 1988
Forordning (EØF) nr. 2024/88 L 179 1 9. 7. 1988
Forordning (EØF) nr. 3287/88 L 292 5 26. 10. 1988
Forordning (EØF) nr. 4193/88 L 369 1 31. 12. 1988
Forordning (EØF) nr. 2220/89 L 211 6 22. 7. 1989
Forordning (EØF) nr. 4056/89 L3 89 75 30. 12. 1989
Forordning (EØF) nr. 3500/91 L 331 2 3. 12. 1991
Forordning (EØF) nr. 345/92 L4 2 15 18. 2. 1992
Forordning (EØF) nr. 1465/92 L 155 1 6. 6. 1992
Forordning (EØF) nr. 2120/92 L 213 3 29. 7. 1992
Forordning (EØF) nr. 3034/92 L 307 1 23. 10. 1992
Forordning (EØF) nr. 3919/92 L 397 1 31. 12. 1992
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 33
▼B
EFT
Tidende side dato
Forordning (EF) nr. 1796/94 L1 87 1 22. 7. 1994
Forordning (EF) nr. 1173/95 L 118 15 25. 5. 1995
Forordning (EF) nr. 1909/95 L1 84 1 3. 8. 1995
Forordning (EF) nr. 2251/95 L 230 11 27. 9. 1995
Forordning (EF) nr. 3071/95 L 329 14 30. 12. 1995
1997R0894 — DA — 01.07.1998 — 001.001 — 34
▼M1
BILAG VIII
— Hvid tun: Thunnus alalunga
— Almindelig tun: Thunnus thynnus
— Storøjet tun: Thunnus obesus
— Bugstribet bonit: Katsuwonus pelamis
— Rygstribet pelamide: Sarda Sarda
— Gulfinnet tun: Thunnus albacares
— Sortfinnet tun: Thunnus atlanticus
— Thunnin: Euthynnus spp.
— Sydlig tun: Thunnus maccoyii
— Auxide: Auxisspp.
— Havbrasen: Brama rayi
— Spydfisk: Tetrapturus spp.;Makaira spp.
— Sejlfisk: Istiophorus spp.
— Sværdfisk: Xiphias gladius
— Makrelgedde: Scomberesox spp.;Cololabis spp.
— Guldmakrel: Coryphœna spp.
— Haj:Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphymidae; Isuridae;
Lamnidae
— Blæksprutter: alle arter