1991L0226 — DA — 01.01.2007 — 003.001

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

►B RÅDETS DIREKTIV af 27. marts 1991 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om afskærmningssystemer til visse motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (91/226/EØF) (EFT L 103, 23.4.1991, p.5)

Ændret ved:





Ændret ved:









▼B

RÅDETS DIREKTIV

af 27. marts 1991

om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om afskærmningssystemer til visse motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

(91/226/EØF)







RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 100 A, under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 1 ), i samarbejde med Europa-Parlamentet ( 2 ), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg ( 3 ), og ud fra følgende betragtninger: ud fra følgende betragtninger: Der skal vedtages foranstaltninger med henblik på gradvis gennemførelse af det indre marked i løbet af perioden indtil den 31. december 1992; det indre marked indebærer et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital; de tekniske krav, der i henhold til national lovgivning stilles til motorkøretøjer i visse klasser og påhængskøretøjer dertil, vedrører bl.a. afskærmningssystemer til disse motorkøretøjer; disse krav er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat; det er derfor nødvendigt, at alle medlemsstater vedtager de samme krav, særlig med henblik på at den EØF-standardtypegodkendelsesprocedure, som omhandles i Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil ( 4 ), senest ændret ved direktiv 87/403/EØF ( 5 ), iværksættes for hver køretøjstype; af hensyn til færdselssikkerheden er det vigtigt, at alle tunge erhvervskøretøjer, der har en vis konstruktivt bestemt minimumshastighed, udstyres med afskærmningssystemer for at forhindre stænk; det er ønskeligt, at der foretages en ensartet afprøvning af disse systemer, når de monteres på forskellige køretøjstyper, for at der kan gøres et væsentligt skridt hen imod en forbedring af situationen; ved EØF-typegodkendelsen af afskærmningsanordningerne er der taget hensyn til, at der for øjeblikket findes to anordningstyper på markedet, nemlig den energiabsorberende type og luft/vandseparatortypen, og det har været nødvendigt at have to forskellige afprøvningsformer afhængigt af, hvilken anordningstype der skulle typegodkendes; på grundlag af de undersøgelser, analyser og forsøg, som for øjeblikket er i gang, vil der snarest muligt blive gennemført en afprøvning af køretøjer, som er udstyret med sådanne afskærmningssystemer; medlemsstaterne bør være opmærksomme på, at stænk under kørslen også afhænger af vejbelægningen, bildækkenes slidbanemønster samt køretøjets aerodynamiske egenskaber og hastighed; tilnærmelsen af medlemsstaternes lovgivning om motorkøretøjer indebærer, at medlemsstaterne gensidigt må anerkende den kontrol, som hver af dem gennemfører på grundlag af fælles forskrifter — UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:







Artikel 1

1. Den enkelte medlemsstat meddeler EØF-typegodkendelse for enhver type anordning, der er beregnet til at begrænse frembringelsen af stænk fra dæk fra køretøjer i bevægelse, i det følgende benævnt »afskærmningsanordning«, hvis den opfylder forskrifterne for konstruktion og afprøvning i bilag II under hensyn til definitionerne i bilag I.

2. En medlemsstat, der har meddelt EØF-typegodkendelse, træffer, eventuelt i samarbejde med de kompetente myndigheder i de øvrige medlemsstater, de nødvendige foranstaltninger for i fornødent omfang at kontrollere, at produktionen er i overensstemmelse med den godkendte type. Med henblik herpå anvender medlemsstaterne de i bilag IV anførte forskrifter.

Artikel 2

For hver enkelt afskærmningsanordning, som medlemsstaterne godkender i henhold til artikel 1, udsteder de til fabrikanten eller dennes repræsentant et EØF-typegodkendelsesmærke, som svarer til modellen i bilag II, tillæg 3.

Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at forhindre brugen af mærker, som kan gøre det vanskeligt at skelne mellem afskærmningsanordninger, som er typegodkendt i henhold til artikel 1, og andre afskærmningsanordninger.

Artikel 3

Medlemsstaterne kan ikke af grunde, der vedrører afskærmningsanordningers konstruktion og effektivitet, forbyde, at disse bringes på markedet, hvis de er forsynet med EØF-typegodkendelsesmærke.

Denne bestemmelse hindrer dog ikke en medlemsstat i at træffe sådanne foranstaltninger over for afskærmningsanordninger, som er forsynet med EØF-typegodkendelsesmærket, hvis de til stadighed ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

Den pågældende medlemsstat underretter straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen om de foranstaltninger, den har truffet, og giver en begrundelse for sin beslutning. Bestemmelserne i artikel 5 finder ligeledes anvendelse.

Der foreligger uoverensstemmelse med den godkendte type, som omhandlet i stk. 2, hvis forskrifterne i bilag II ikke er overholdt.

Artikel 4

De kompetente myndigheder i hver medlemsstat tilsender inden en måned de kompetente myndigheder i de øvrige medlemsstater en kopi af de udarbejdede EØF-typegodkendelsesskemaer for hver enkelt type afskærmningsanordning, som de typegodkender eller nægter at typegodkende.

Artikel 5

1. Konstaterer de kompetente myndigheder i den medlemsstat, der har meddelt EØF-typegodkendelse, at afskærmningsanordninger, som ledsages af en typeattest for denne type, ikke svarer til den type, som medlemsstaten har godkendt, træffer de de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionen på ny kommer til at svare til den godkendte type. De underretter de kompetente myndigheder i de øvrige medlemsstater om de trufne foranstaltninger, som i givet fald kan omfatte tilbagekaldelse af EØF-typegodkendelsen.

De nævnte myndigheder træffer de samme foranstaltninger, når de modtager underretning fra de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat om en sådan uoverensstemmelse.

2. De kompetente myndigheder i medlemsstaterne underretter inden en måned hinanden om enhver tilbagekaldelse af EØF-typegodkendelser samt om begrundelsen herfor ved at fremsende en kopi af typegodkendelsesattesten forsynet med påskriften »EØF-TYPEGODKENDELSE TILBAGEKALDT« angivet med store bogstaver, idet denne påtegning dateres og underskrives.

3. Bestrider den medlemsstat, der har meddelt EØF-typegodkendelsen, den uoverensstemmelse, hvorom den er blevet underrettet, bestræber de berørte medlemsstater sig på at bilægge uoverensstemmelsen. Kommissionen holdes løbende underrettet. Den sørger om fornødent for, at der afholdes passende konsultationer med henblik på at løse problemet.

Artikel 6

Enhver afgørelse truffet i medfør af de til gennemførelse af dette direktiv vedtagne bestemmelser, hvorved EØF-typegodkendelse af afskærmningsanordninger nægtes eller tilbagekaldes, eller hvorved der udstedes forbud mod, at de bringes på markedet eller benyttes, skal nøje begrundes. Afgørelsen meddeles vedkommende med oplysning om de i medlemsstaterne gældende retsmidler og fristerne for disses anvendelse.

Artikel 7

Ved »køretøj« forstås i dette direktiv ethvert motorkøretøj i klasse N og ethvert påhængskøretøj i klasse O, således som disse klasser er defineret i bilag I til direktiv 70/156/EØF.

Artikel 8

Medlemsstaterne kan ikke nægte at meddele EØF-standardtypegodkendelse eller national typegodkendelse af et køretøj eller nægte eller forbyde, at dette køretøj sælges, indregistreres, bringes i omsætning eller benyttes af grunde, der vedrører dette køretøjs afskærmningssystemer, hvis disse er monteret i overensstemmelse med forskrifterne i bilag III, og hvis de afskærmningsanordninger, som køretøjet er udstyret med, er forsynet med EØF-typegodkendelsesmærke.

Artikel 9

Ændringer, som er nødvendige med henblik på tilpasning af forskrifterne i bilagene til dette direktiv til den tekniske udvikling, vedtages efter fremgangsmåden i artikel 13 i direktiv 70/156/EØF.

Artikel 10

1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 10. april 1992. De underretter straks Kommissionen herom.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

3. Når medlemsstaterne vedtager de i stk. 1 omhandlede bestemmelser, skal disse indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 11

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.









LISTE OVER BILAG







BILAG I: Definitioner BILAG II: Forskrifter vedrørende EØF-typegodkendelse af afskærmningsanordninger



Tillæg 1: Afprøvning af afskærmningsanordninger af den vandenergiabsorberende type Tillæg 2: Afprøvning af afskærmningsanordninger af luft/vand-separatortypen Tillæg 3: Model af EØF-typegodkendelsesmærket Tillæg 4: Model af EØF-typegodkendelsesmærket BILAG III: Forskrifter for EØF-standardtypegodkendelse af køretøjstyper for så vidt angår montering af afskærmningssystemer



Tillæg: Bilag til EØF-standardtypegodkendelsesskema for en køretøjstype for så vidt angår montering af afskærmningssystemer BILAG IV: Produktionens overensstemmelse Produktionens ophør FIGURER: (1 til 9)









BILAG I

DEFINITIONER

I dette direktiv forstås ved:

1. Afskærmningssystem System, der skal formindske forstovningen af vand, som af koretojets dæk slynges op under korslen. Dette system består alt efter omstændighederne af skærme, stænklapper og/eller udvendige skærmkanter, som er forsynet med en afskærmningsanordning.

2. Skærm Stift eller halvstift element, der skal opfange vand, som af dækket slynges op under korslen, og lede det mod jorden. Skærme kan indgå helt eller delvis i karosseriet eller andre dele af koretojet, f.eks. den nederste del af lastfladen.

3. Stænklap Et bojeligt element, som sidder bag hjulet, hvor det er fastgjort lodret til den nederste del af chassiset eller lastfladen eller til skærmen. Stænklappen har også til opgave at mindske risikoen i forbindelse med mindre genstande, navnlig småsten, som dækket under korslen hvirvler op og slynger opad eller udad mod andre trafikanter.

4. Afskærmningsanordning Del af et afskærmningssystem, der kan bestå af: 4.1. Luft/vand-separator Et element, som er indbygget i den udvendige skærmkant og/eller stænklappen og tillader passage af luft, men begrænde spredning af forstovet vand. 4.2. Energiabsorberende anordning Et element, som er indbygget i skærmen og/eller stænklappen og/eller den udvendige skærmkant, og som absorberer det opsprojtede vands energi og således begrænser spredning af forstovet vand.

5. Udvendig skærmkant Et element, som er anbragt i et omtrent lodret plan parallelt med koretojets langsgående plan. Den udvendige skærmkant kan være en del af en skærm eller af koretojets karrosseri.

6. Styrende hjul Hjul, som aktiveres af koretojets styretoj.

7. Selvstyrende aksel En aksel, der kan dreje omkring et midtpunkt på en sådan måde, at den beskriver en vandret bue. I dette direktiv betragtes en selvstyrende aksel af denne »drejetype« som en aksel med styrende hjul og behandles som sådan.

8. Selvstyrende hjul Hjul, som ikke aktiveres af koretojets styretoj, og som kan dreje i en vinkel på ikke over 20° på grund af jordens gnidningsmodstand.

9. Loftbar aksel Aksel, som kan lofters fra vejen under koretojets normale brug.

10. Ubelæsset koretoj Et koretoj, som er forsynet med karrosseri eller med repræsentativt element/repræsentantive elementer og i givet fald med kolevæske, smoremidler, brændstof, værktoj, reservehjul samt en forer med en anslået vægt på 75 kg.

11. Kontaktflade Den del af dækket, der kommer i beroring med vejen og sikrer vejgrebet.

12. Type afskærmningsanordning Alle anordninger, der ikke adskiller sig fra hinanden med hensyn til folgende hovedtræk: — det fysiske princip, som skal begrænse risikoen for stænk (absorbering af vandenergi, adskillelse mellem luft og vand) — materialer — form — dimensioner (hvis de kan påvirke materialets opforsel).









BILAG II

FORSKRIFTER VEDRORENDE EOF-TYPEGODKENDELSE AF AFSKÆRMINGSANORDNINGER

0. Generelle bestemmelser

0.1. Afskærmningsanordninger skal være konstrueret således, at de fungerer korrekt ved normal brug på våd vej. Desuden må de ikke indeholde konstruktions- eller produktionsfejl, som forringer deres rette funktionsmåde.

1. Afprovninger

1.1. Afskærmningsanordninger underkastes afhængigt af deres fysiske funktionsprincip de i tillæg 1 og 2 beskrevne afprovninger og skal opnå de resultater, som kræves i disse tillægs punkt 4.

2. Ansogning om EOF-typegodkendelse

2.1. Ansogningen om EOF-typegodkendelse af afskærmningsanordningstyper indgives af fabrikanten eller dennes repræsentant.

2.2. For hver type anordning ledsages ansogningen af folgende dokumenter i tre eksemplarer samt folgende oplysninger og materiale: 2.2.1. En teknisk beskrivelse af afskærmningsanordningen med angivelse af dens fysiske funktionsprincip og den afprovning, den skal underkastes, de anvendte materialer samt en eller flere tegninger, som er tilstrækkeligt detaljerede og i en skala, som gor det muligt at identificere anordningen. 2.2.2. Fire proveeksemplarer: tre eksemplarer til afprovning og et til opbevaring på laboratoriet med henblik på yderligere kontrol. Laboratoriet kan forlange flere proveeksemplarer.

2.3. Påtegninger Hvert proveeksemplar skal være tydeligt mærket med fabriks- eller handelsmærke samt typeangivelse på en sådan måde, at de ikke kan fjernes, og have tilstrækkelig plads til EOF-typegodkendelsesmærket.

3. EOF-typegodkendelse

3.0. Inden den kompetente myndighed indleder proceduren med henblik på meddelelse af EOF-typegodkendelse, skal den ved efterprovning sikre sig, at der hos fabrikanten findes effektive systemer til kontrol af produktionens overensstemmelse.

3.1. Når de proveeksemplarer, som er repræsentative for den anordningstype, der skal godkendes, opfylder kravene i de beskrevne afprovninger i tillæg 1 eller 2, udstedes der EOF-typegodkendelse for denne type afskærmningsanordninger.

3.2. Alle typer EOF-typegodkendte afskærmningsanordninger får tildelt et godkendelsesnummer.

3.3. Alle afskærmningsanordninger, der svarer til en type, der er godkendt i henhold til dette direktiv, skal være forsynet med et EOF-typegodkendelsesmærke. EOF-typegodkendelsesmærket skal være anbragt på anordningen således, at det ikke kan fjernes og tydeligt kan ses, selv når anordningen er monteret på koretojet.

3.4. EOF-typegodkendelsesmærket, hvoraf der er vist en model i tillæg 3, består af: 3.4.1. Et rektangel hvori er anbragt bogstavet »e« efterfulgt af kendingsbogstav(er) eller -nummer for den medlemsstat, som har meddelt EOF-standardtypegodkendelse: 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 6 for Belgien, 9 for Spanien, 11 for Det Forenede Kongerige, 13 for Luxembourg, 18 for Danmark, 21 for Portugal, EL for Grækenland, IRL for Irland ► ► , 12 for Østrig, 17 for Finland, 5 for Sverige ◄ ◄ ►A2 , 8 for Den Tjekkiske Republik, 29 for Estland, CY for Cypern, 32 for Letland, 36 for Litauen, 7 for Ungarn, MT for Malta, 20 for Polen, 26 for Slovenien og 27 for Slovakiet ◄ , ►M1 34 for Bulgarien, 19 for Rumænien. ◄ 3.4.2. Et EOF-typegodkendelsesnummer (svarende til det nummer, som er anfort på typegodkendelsesskemaet, hvoraf der er vist en model i tillæg 4), der skal være anbragt tæt på rektanglet enten under bogstavet »e« eller til venstre eller hojre for dette bogstav. Cifrene på typegodkendelsesnummeret skal anbringes på samme side af bogstavet »e« og skal vende i samme retning. Det må undgås, at der bruges romertal til godkendelsesnummeret, for at undgå, at det forveksles med andre symboler. 3.4.3. Bogstaverne »A« eller »S« afhængigt af, om anordningen er af den energiabsorberende type (A) eller af luft/vand-separatortypen (S). Disse bogstaver anbringes oven over og tæt på rektanglet.









Tillæg 1

Afprovning af afskærmningsanordninger af den vandenergiabsorberende type

1. Prinzip

Formålet med denne afprovning er at måle en anordnings evne til at tilbageholde vand, som rettes mod den i form af en række stråler. Proveopstillingen skal genskabe de forhold, som udstyret skal fungere under, når det er monteret på et koretoj, særlig med hensyn til mængden af og kraften i det vand, der hvirvles op fra korebanen af dækkets slidbane.

2. Udstyr

Proveudstyret er beskrevet i figur 8. Afprovning skal finde sted under forhold, der udelukker træk.

3. Fremgangsmåde

3.1. Et 500 (+ 0/- 5) mm bredt og 750 mm hojt proveeksemplar af det udstyr, der skal afproves, fastgores til proveudstyrets lodrette ramme, idet det sikres, at proveemnet er placeret et godt stykke inden for vandopsamlerens kanter, og at ingen hindringer kan afboje vandet, hverken for eller efter at proveemnet eller anordningen rammes.

3.2. Vandstyrken indstilles på 0,675 (± 0,01)l/sek. og der sprojtes mindst 90 liter vand mod proveemnet i vandret afstand af 500 (± 2) mm (figur 8).

3.3. Vandet lober fra proveemnet ned i vandopsamleren, og den procentvise forskel mellem den opsamlede mængde vand og den pasprojtede mængde vand måles.

3.4. Proven gentages fem gange, og den gennemsnitlige opsamlede mængde vand beregnes i procent.

4. Resultater

4.1. Den beregnede gennemsnitlige procentdel vand, der opsamles under de fem afprovninger, må ikke udgore mindre end 70 % af den mængde vand, der sprojtes mod anordningen.

4.2. Hvis den storste og den mindste procentdel opsamlet vand afviger med mere end 5 % fra den gennemsnitlige procentdel, ses der bort fra proven, og den må gores om. Hvis den storste og den mindste procentdel opsamlet vand også ved den anden prove afviger med mere end 5 % fra den gennemsnitlige procentdel, og hvis den laveste værdi ikke opfylder forskrifterne i punkt 4.1, nægtes godkendelse.

4.3. Når anordningens lodrette stilling påvirker resultaterne, skal fremgangsmåden i punkt 3.1 og 3.4 gentages i de stillinger, som giver den storste og den mindste procentdel opsamlet vand; forskrifterne i punkt 4.2 gælder også i dette tilfælde. Forskrifterne i punkt 4.1 benyttes ved angivelsen af de enkelte afprovningers resultat.









TILLÆG 2

Afprovning af afskærmningsanordninger af luft/vand-separatortypen

1. Prinzip

Formålet med denne afprovning er at bestemme effektiviteten af porost materiale, der skal tilbageholde vand, som sprojtes mod det ved hjælp af en luft/vandtrykforstover.

Det udstyr, som benyttes til afprovningen, skal, for så vidt angår den vandmængde, dækkene slynger op, og den hastighed, hvormed det sker, svare til de betingelser, materialet udsættes for, hvis det er monteret på et koretoj.

2. Udstyr

2.1. Proveudstyret er beskrevet i figur 9.

3. Fremgangsmåde

3.1. Et proveemne på 305 × 100 mm fastgores lodret i proveudstyret, og det sikres, at der ikke er tomrum mellem proveemnet og den overste bojede plade, og at bakken er rigtigt anbragt. Forstoverens beholder fyldes med nojagtig 1 liter vand, og den anbringes som vist på diagrammet.

3.2. Forstoveren skal være indstillet således: tryk (tryk i forstoveren): 5 bar + 10 % / - 0 %. gennemstromningshastighed: 1 l/min. (± 5 sek.) forstovning: cirkulær, 50 mm i diameter ca. 200 mm fra proveemnet, dyse 5 mm i diameter.

3.3. Der forstoves, indtil al vandtåge er forsvundet, og den forlobne tid noteres. Vandet lober fra proveemnet ned i bakken i 60 sekunder, og den opsamlede vandmængde måles. Den vandmængde, som eventuelt er tilbage i forstoverens beholder, måles. Den opsamlede vandmængde beregnes i procent i forhold til den forstovede vandmængde.

3.4. Proven gentages fem gange, og den gennemsnitlige opsamlede vandmængde beregnes i procent. For hver prove sikres det, at bakken, forstoverens beholder og målebeholderen er torre.

3.5. Under afprovningen skal den omgivende temperatur være 21 (± 3) °C.

4. Resultater

4.1. Den beregnede gennemsnitlige procentdel vand, der opsamles under de fem afprovninger, må ikke være under 85 % af den vandmængde, der sprojtes mod anordningen.

4.2. Hvis den storste og den mindste procentdel opsamlet vand afviger med mere end 5 % fra den gennemsnitlige procentdel, ses der bort fra proven, og den må gores om. Hvis den storste og den mindste procentdel opsamlet vand også ved den anden prove afviger med mere end 5 % fra den gennemsnitlige procentdel, og hvis den laveste værdi ikke opfylder forskrifterne i punkt 4.1, nægtes godkendelse.

4.3. Når anordningens lodrette stilling påvirker resultaterne, skal fremgangsmåden i punkt 3.1 og 3.4 gentages i de stillinger, som giver den storste og den mindste procentdel opsamlet vand; forskrifterne i punkt 4.2 gælder også i dette tilfælde. Forskrifterne i punkt 4.1 benyttes ved angivelsen af de enkelte afprovningers resultat.









Tillæg 3

Model af EOF-typegodkendelsesmærket

Afskærmningsanordningen med ovenstående EOF-typegodkendelsesmærke er en anordning af den energiabsorberende type (A), som er blevet godkendt i Spanien (e 9) under nummer 148.

De anforte tal er kun brugt som eksempel.









Tillæg 4

MODEL AF EOF-TYPEGODKENDELSESSKEMAET

(Storste format: A4 (210 mm × 297 mm))









BILAG III

FORSKRIFTER FOR EOF-STANDARDTYPEGODKENDELSE AF KORETOJSTYPER FOR SÅ VIDT ANGÅR MONTERING AF AFSKÆRMNIGSSYSTEMER

ANVENDELSESOMRÅDE

0.1. Alle koretojer af klasse N2 med en maksimal masse på over 7,5 tons, af klasse N3, O3 og O4 skal være konstrueret og/eller forsynet med afskærmningssystemer på en sådan måde, at de nedenfor anforte forskrifter overholdes.

0.2. Forskrifterne for afskærmningsanordninger som defineret i punkt 4 i bilag I gælder ikke for koretojer, som består af chassis og forerhus, koretojer uden karrosseri, terrængående koretojer som defineret i direktiv 70/156/EOF, samt koretojer, hvor tilstedeværelsen af afskærmningsanordninger er uforenelig med deres anvendelse. Hvis disse anordninger alligevel monteres på disse koretojer, skal de være i overensstemmelse med dette direktivs forskrifter.

ANSOGNING OM EOF-STANDARDTYPEGODKENDELSE

1.1. Ansogning om EOF-standardtypegodkendelse for en koretojstype, for så vidt angår monteringen af dens afskærmningssystem, skal indgives af fabrikanten af koretojet eller dennes repræsentant.

1.2. Med ansogningen skal folge nedenstående dokumenter i tre eksemplarer og folgende angivelser: 1.2.1. En teknisk beskrivelse af afskærmningssystemet samt en eller flere tegninger, som skal være tilstrækkeligt detaljerede og i en skala, som gor det muligt at identificere anordningen.

1.3. Et koretoj, der er repræsentativt for den type, som onskes godkendt, fremstilles for den tekniske myndighed, der skal foretage afprovningerne, udstyret med sit afskærmningssystem.

EOF-STANDARDTYPEGODKENDELSE

2. Et skema svarende til modellen i tillægget vedlægges EOF-standardtypegodkendelsesskemaet.

GENERELLE FORSKRIFTER

3. Aksler

3.1. Loftbare aksler

Såfremt et koretoj er forsynet med en eller flere loftbare aksler, skal afskærmningssystemet, når akslen er nedfældet, dække alle hjul, og, når akslen er loftet, de hjul, der er i beroring med vejen.

3.2. Selvstyrende aksler

Såfremt et koretoj er forsynet med en selvstyrende aksel, skal afskærmningssystemet opfylde de betingelser, der gælder for ikke-styrende hjul, hvis det er fastgjort til den drejelige del. Hvis det ikke er monteret på denne del, skal det opfylde de betingelser, der gælder for aksler forsynet med styrende hjul.

4. Den udvendige skærmkants placering

4.1. Når det drejer sig om ikke-styrende hjul, må afstanden (c) mellem den langsgående flade, som tangerer den udvendige dækside, når dækkets udbuling ved jorden fraregnes, og skærmkantens inderside ikke overstige 75 mm, medmindre den i punkt 7.2, 8.2 og 9.2 definerede radius af skærmkantens inderside ikke overstiger 1,0 R, i hvilket tilfælde afstanden ikke må overstige 100 mm (figur 1).

4.2. Når det drejer sig om styrende og selvstyrende hjul, må afstanden (c) ikke overstige 100 mm.

5. Koretojets tilstand

Med henblik på efterprovning ifolge dette direktivs bestemmelser skal koretojet forefindes i folgende stand:

a) det skal være ubelæsset, og hjulene skal være rettet ligeud

b) for så vidt angår sættevogne skal lastfladen være vandret

c) dækkene skal være oppumpede til normalt dæktryk.

6. Afskærmningssystem

6.1. Afskærmningssystemer skal overholde de i punkt 7 eller 9 anforte specifikationer.

6.2. Afskærmningssystemer til ikke-styrende hjul eller selvstyrende hjul, der er dækket af karrosseriets bund eller lastfladens nederste del, skal overholde de specifikationer, der er fastsat i punkt 7 eller 9, eller specifikationerne i punkt 8.

SÆRLIGE FORSKRIFTER

7. Forskrifter vedrorende energiabsorberende afskærmningssystemer til aksler med styrende, selvstyrende eller ikke-styrende hjul

7.1. Skærme

7.1.1. Skærmen skal dække området umiddelbart over dækket eller dækkene og foran og bagved disse, på folgende måde: a) når det drejer sig om enkeltakslede eller flerakslede koretojer, hvor afstanden (d) (figur 4) mellem de dæk, der er monteret på aksler, der stoder op til hinanden, overstiger 300 mm, skal forkanten (C) (figur 2) vende fremefter til en linje O—Z, hvor theta er hojst 30° i forhold til en vandret linje, når det drejer sig om aksler med styrende eller selvstyrende hjul, eller hojst 20°, når det drejer sig om aksler med ikke-styrende hjul. Den bageste kant (figure 2) skal være fort nedad på en sådan måde, at den ligger hojst 100 mm over en vandret linje, der går gennem hjulets centrum. b) når det drejer sig om flerakslede koretojer, hvor afstanden (d) mellem de dæk, der er monteret på aksler, der stoder op til hinanden, ikke overstiger 300 mm, skal skærmen være udformet som vist i figur 4a. c) skærmen skal have en samlet bredde (q) (figur 1), som er tilstrækkelig til mindst at dække den fulde bredde af dækket (b) eller den fulde bredde af to dæk (t), når det drejer sig om tvillinghjul, idet der tages hensyn til de af fabrikanten opgivne ydermål for dæk/hjul. Dimensionerne (b) og (t) måles i navhojde og må ikke indbefatte afmærkninger, ribber, beskyttelsesbånd osv. på dæksiderne.

7.1.2. Forsiden af den bageste del af skærmen skal være forsynet med en afskærmningsanordning, der overholder specifikationerne i bilag II, tillæg 1. Denne anordning skal dække indersiden af skærmen op til en hojde, hvor en lige linje fra hjulets centrum danner en vinkel på mindst 30° med en vandret linje gennem hjulets centrum (figur 3).

7.1.3. Hvis skærmene består af flere elementer, må disse, når de er monteret, ikke frembyde åbninger, som tillader passage af stænk, når koretojet er i bevægelse.

7.2. Udvendig skærmkant

7.2.1. Når det drejer sig om enkeltakslede eller flerakslede koretojer, hvor afstanden (d) mellem dækkene på aksler, der stoder op til hinanden, overstiger 300 mm, må den udvendige skærmkants nederste kant ikke række ud over folgende afstande og radier målt fra hjulets centrum (figur 2):



a)Aksler med styrende eller selvstyrende hjul: Rv ≤ 1,5 R fra forkant (mod koretojets forende) (punkt C ved 30°) til bagkant (mod koretojets bagende) (punkt A ved 100 mm) b)Aksler med ikke-styrende hjul: Rv ≤ 1,25 R fra forkant (punkt C ved 20°) til bagkant (punkt A ved 100 mm) hvor R er radius af det på koretojet monterede dæk og Rv den radiære afstand, hvori den udvendige skærmkants nederste kant befinder sig.

7.2.2. Når det drejer sig om flerakslede koretojer, hvor afstanden (d) mellem dækkene på aksler, der stoder op til hinanden, ikke overstiger 300 mm, skal de udvendige skærmkanter, der befinder sig i mellemrummet mellem akslerne, befinde sig i de i punkt 7.2.1 angivne afstande og være fort nedad på en sådan måde, at de ligger hojst 150 mm over en vandret linje, der går gennem hjulets centrum, eller således, at afstanden i vandret linje mellem deres nederste punkter ikke overstiger 60 mm (figur 4a).

7.2.3. Den udvendige skærmkants dybde skal være mindst 45 mm i alle punkter bagved en lodret linje, der går gennem hjulets centrum. Skærmkantens dybde kan gradvis mindskes foran denne linje.

7.2.4. Når koretojet er i bevægelse, må der ikke i de udvendige skærmkanter eller mellem de udvendige skærmkanter og skærmens ovrige dele være åbninger, som tillader passage af stænk.

7.3. Stænklapper

7.3.1. Stænklappens bredde skal overholde kravene til (q) i punkt 7.1.1, litra c), undtagen i de tilfælde, hvor stænklappen sidder inden for skærmen, i hvilket tilfælde den skal være mindst lige så bred som dækkets slidbane.

7.3.2. Stænklappen skal være anbragt omtrent lodret.

7.3.3. Maksimumshojden på den nederste kant må ikke overstige 200 mm (figur 3). Denne afstand sættes op til 300 mm for den bageste aksel, hvor den udvendige skærmkants nederste kants radiære afstand, Rv, ikke overstiger radius af de dæk, der er monteret på hjulene på denne aksel.

7.3.4. Stænklappen må ikke befinde sig mere end 300 mm fra dækkets bageste punkt målt i vandret linje.

7.3.5. Når det drejer sig om flerakslede koretojer, hvor afstanden (d) mellem dækkene på aksler, der stoder op til hinanden, er mindre end 250 mm, skal kun det bageste hjulpar være forsynet med stænklapper. Der skal være en stænklap ved hvert hjul, når afstanden (d) mellem dækkene på aksler, der stoder op til hinanden, er mindst 250 mm (figure 4b).

7.3.6. Stænklappen må ikke bojes mere end 100 mm bagud, når den påvirkes med en kraft på 3 N pr. 100 mm stænklapbredde i et punkt, der ligger 50 mm over stænklappens nederste kant.

7.3.7. Hele forsiden af den del af stænklappen, som er i overensstemmelse med de fastsatte mindstemål, skal være forsynet med en afskærmningsanordning, der svarer til specifikationerne i bilag II, tillæg 1.

7.3.8. Der må ikke mellem skærmens nederste bagkant og stænklappen være åbninger, som tillader passage af stænk.

7.3.9. Når afskærmningsanordningen er i overensstemmelse med specifikationerne for stænklapper (punkt 7.3), er en ekstra stænklap ikke påkrævet.

8. Forskrifter for afskærmningssystemer med energiabsorberende afskærmningsanordninger til aksler med ikke-styrende eller selvstyrende hjul (se punkt 6.2)

8.1. Skærme

8.1.1. Skærmene skal dække området umiddelbart over dækkene. Den yderste for- og bagkant skal nå mindst til et vandret plan, som tangerer dækkenes overste kant (figur 5). Dog kan bagkanten erstattes af stænklappen; denne skal i så fald nå til skærmens (eller det hertil svarende elements) overste del.

8.1.2. Hele den bageste del af skærmens inderside skal være forsynet med en afskærmningsanordning, som svarer til forskrifterne i bilag II, tillæg 1.

8.2. Udvendige skærmkanter

8.2.1. Når det drejer sig om enkeltakslede eller flerakslede koretojer, hvor afstanden mellem dæk, der stoder op til hinanden, er over eller lig med 250 mm, skal den udvendige skærmkant dække overfladen fra den nederste del af skærmens overste del til en ret linje, som dannes af tangenten på dækkenes overste kant, og dække det lodrette plan, der dannes af tangenten på dækkets eller dækkenes og skærmens forside og den stænklap, som er anbragt bag hjulene (figur 5b). Når det drejer sig om flerakslede koretojer, skal en udvendig skærmkant anbringes på hvert hjul.

8.2.2. Der må ikke mellem den udvendige skærmkant og skærmens nederste del være åbninger, som tillader passage af stænk.

8.2.3. Når stænklapperne ikke er monteret bag hvert hjul (se punkt 7.3.5) skal den udvendige skærmkant forlobe uafbrudt fra stænklappens yderkant til det lodrette plan, som tangerer det forreste punkt på den forste aksels dæk (figur 5a).

8.2.4. Hele indersiden af den udvendige skærmkant, hvis dybde ikke må være under 100 mm, skal være forsynet med en energiabsorberende afskærmningsanordning, der overholder de i bilag II anforte specifikationer.

8.3. Stænklapper

Stænklapperne skal strække sig op til den nederste del af skærmen og opfylde forskrifterne i punkt 7.3.1 til 7.3.9.

9. Forskrifter for afskærmningssystemer med afskærmningsanordninger med luft/vand-separator til aksler med styrende, selvstyrende eller ikke-styrende hjul

9.1. Skærme

9.1.1. Skærmene skal svare til forskrifterne i punkt 7.1.1, litra c).

9.1.2. Skærmene til enkeltakslede eller flerakslede koretojer, hvor afstanden mellem dækkene på aksler, der stoder op til hinanden, overstiger 300 mm, skal tillige opfylde forskrifterne i punkt 7.1.1, litra a).

9.1.3. Når det drejer sig om flerakslede koretojer, hvor afstanden mellem dækkene på aksler, der stoder op til hinanden, ikke overstiger 300 mm, skal skærmene tillige svare til den i figur 7 viste model.

9.2. Udvendige skærmkanter

9.2.1. De udvendige skærmkanters nederste kant skal være forsynet med en afskærmningsanordning med luft/vand-separator, som er i overensstemmelse med forskrifterne i bilag II.

9.2.2. Når det drejer sig om enkeltakslede eller flerakslede koretojer, hvor afstanden mellem dækkene på aksler, der stoder op til hinanden, overstiger 300 mm, skal den nederste kant af den på den udvendige skærmkant monterede afskærmningsanordning have folgende maksimumsdimensioner og -radier målt fra hjulets centrum (figur 6 og 7):



a)Aksler med styrende eller selvstyrende hjul: Rv ≤ 1,05 R fra forkant (mod koretojets forende) (punkt C ved 30°) til bagkant (mod koretojets bagende) (punkt A ved 100 mm) b)Aksler med ikke-styrende hjul: Rv ≤ 1,00 R fra forkant (punkt C ved 20°) til bagkant (punkt A ved 100 mm) hvor R er radius af det på koretojet monterede dæk, og Rv er radiusafstanden fra den udvendige skærmkants yderste punkt til hjulets centrum.

9.2.3. Når det drejer sig om flerakslede koretojer, hvor afstanden mellem dækkene på aksler, der stoder op til hinanden, ikke overstiger 300 mm, skal de udvendige skærmkanter i mellemrummet mellem akslerne forlobe som specificeret i punkt 9.1.3 og være fort nedad således, at de ikke befinder sig mere end 100 mm over en vandret lige linje, der går gennem hjulenes centrum (figur 7).

9.2.4. Den udvendige skærmkants dybde skal være mindst 45 mm i alle punkter bagved en lodret linje, der går gennem hjulets centrum. Skærmkantens dybde kan gradvis mindskes foran denne linje.

9.2.5. Der må ikke i den udvendige skærmkant eller mellem den udvendige skærmkant og skærmen være åbninger, som tillader passage af stænk.

9.3. Stænklapper

9.3.1. Stænklapperne skal være: a) i overensstemmelse med punkt 7.3 (figur 3), eller b) i overensstemmelse med punkt 7.3.1, 7.3.2, 7.3.5, 7.3.8 og 9.3.2 (figur 6).

9.3.2. Afskærmningsanordninger, som overholder de i bilag II, tillæg 2, anforte specifikationer, skal monteres på de i punkt 9.3.1, litra b), omtalte stænklapper og mindst i deres fulde bredde. 9.3.2.1. Denne afskærmningsanordnings nederste kant må ikke være mere end 200 mm fra jorden. 9.3.2.2. Afskærmningsanordningen skal være mindst 100 mm hoj. 9.3.2.3. Bortset fra den nederste del med afskærmningsanordningen må den i punkt 9.3.1, litra b), omhandlede stænklap ikke kunne bojes mere end 100 mm bagud, når den påvirkes med en kraft på 3 N pr. 100 mm stænklapbredde målt, hvor stænklappen skærer afskærmningsanordningen i dennes funktionsstilling; påvirkningen skal ske i et punkt, der ligger 50 mm over stænklappens nederste kant.

9.3.3. Stænklappen må ikke være mere end 200 mm fra dækkets bageste punkt målt i vandret linje.









Tillæg

MODEL

(Storste format: A4 (210 mm × 297 mm))

BILAG TIL EOF-STANDARDTYPEGODKENDELSESSKEMA FOR EN KORETOJSTYPE FOR SÅ VIDT ANGÅR MONTERING AF AFSKÆRMNINGSSYSTEMER

(Artikel 4, stk. 2, og artikel 10 i Rådets direktiv 70/156/EOF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne koretojer og påhængskoretojer dertil)









BILAG IV

PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE — PRODUKTIONENS OPHOR

1. Produktionens overensstemmelse

1.1. Alle afskærmningsanordninger, der bærer EOF-typegodkendelsesmærke, skal være i overensstemmelse med den godkendte type. Myndigheden, som har udstedt typegodkendelsesmærket, skal beholde et eksemplar af anordningen, som sammen med EOF-typegodkendelsesskemaet kan benyttes til at afgore, om de anordninger, som bringes på markedet, og som bærer typegodkendelsesmærke, opfylder de fastsatte betingelser.

1.2. Anordningens type bestemmes af den model og de beskrivende dokumenter, som indgives sammen med ansogningen om EOF-typegodkendelse. Anordninger, hvis specifikationer er identiske med den oprindelige models, og hvis ovrige komponenter ikke afviger fra den oprindelige models undtagen på punkter, som ikke vedrorer de i dette bilag omhandlede egenskaber, skal anses for at tilhore samme type.

1.3. Fabrikanten skal rutinemæssigt udfore kontrol med henblik på at kunne garantere, at produktionen er i overensstemmelse med den godkendte type. Til dette formål skal fabrikanten: — enten råde over eget laboratorium, der er udstyret således, at de vigtigste afprovninger kan udfores — eller sorge for, at afprovninger af produktionens overensstemmelse udfores af et godkendt laboratorium. Resultaterne af kontrollen af produktionens overensstemmelse skal stå til de kompetente myndigheders disposition i mindst et år.

1.4. De komponente myndigheder kan tillige foretage stikprovekontrol.

1.5. Kontrollen af produktionens overensstemmelse med den typegodkendte anordning skal udfores under de forhold og under anvendelse af de metoder, der er angivet i bilag II. Efter anmodning fra den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, skal fabrikanten med henblik på udforelse af overensstemmelsesafprovninger og -kontrol stille anordninger af den tidligere godkendte type til dens rådighed.

1.6. Produktionens overensstemmelse foreligger, såfremt ni ud af ti vilkårligt udvalgte eksemplarer opfylder de i punkt 4 i tillæg 1 og 2 til bilag II anforte forskrifter.

1.7. Dersom den i punkt 1.6 anforte betingelse ikke er opfyldt, skal der udtages endnu en prove bestående af ti vilkårligt udvalgte enheder. Gennemsnittet af alle målinger skal opfylde specifikationerne i punkt 4 i tillæg 1 og 2 til bilag II, og ingen enkelt måling må ligge under 95 % af disse specifikationer.

2. Produktionens ophor

Såfremt indehaveren af en EOF-typegodkendelse fuldstændigt indstiller produktionen, skal han straks underrette den kompetente myndighed herom.









FIGURER

Figur 1

Bredden (q) af skærmen (a) og placeringen af skærmkanten (j)

Bemærk:

Tallene henviser til de tilsvarende punkter i bilag III.

Figur 2

Skærmens og den udvendige skærmkants mål

Bemærk:

1) Tallene henviser til de tilsvarende punkter i bilag III.

2) T = skærmens omfang.

Figur 3

Skærmens og stænklappens placering

Bemærk:

Tallene henviser til de tilsvarende punkter i bilag III.

Figur 4

Skærm og udvendig skærmkant til aksler med styrende, selvstyrende eller ikke-styrende hjul

a) Mål på skærme og udvendige skærmkanter til flerakslede koretojer.

Bemærk:

1) Tallene henviser til de tilsvarende punkter i bilag III.

2) T = skærmens omfang.

b) Placering af afskærmningsanordninger til flerakslede koretojer.

Bemærk:

Tallene henviser til de tilsvarende punkter i bilag III.

Figur 5

Skitse af montering af afskærmningssystem med energiabsorberende anordning til aksler med ikke-styrende eller selvstyrende hjul

(Bilag III, punkt 6.2 og 8)

a) Flerakslet konstruktion, hvor afstanden mellem dækkene er mindre end 250 mm.

b) Enkeltakslet eller flerakslet konstruktion, hvor afstanden mellem dækkene er mindst 250 mm.

Figur 6

Skitse af montering af afskærmningssystem med luft/vand-separator til aksler med styrende, selvstyrende eller ikke-styrende hjul

Bemærk:

1) Tallene henviser til de tilsvarende punkter i bilag III.

2) T = skærmens omfang.

Figur 7

Skitse af montering af afskærmningssystem (skærme, stænklapper, udvendige skærmkanter) til flerakslede koretojer, hvor afstanden mellem dækkene ikke overstiger 300 mm

Bemærk:

1) Tallene henviser til de tilsvarende punkter i bilag III.

2) T = skærmens omfang.

Figur 8

Opstilling til afprovning af energiabsorberende afskærmningsanordninger

(Bilag II, tillæg 1)

Bemærk:

A = vandforsyning fra pumpe.

B = vandstrommens retning mod opsamlingstank.

C = vandopsamler med folgende indvendige mål: 500 (+ 5 / - 0) mm længde og 75 (+ 2 / - 0) mm bredde.

D = tyndvægget ror med diameter på 54 mm.

E = tolv huller med en diameter på 1,68 (+ 0,025 / - 0) mm udboret med den viste spredning.

F = 500 (+ 0 / - 5) mm bredt proveemne.

Alle lineære dimensioner er angivet i millimeter.

Figur 9

Opstilling til afprovning af afskærmningsanordninger med luft/vand-separatorer

(Bilag II, tillæg 2)