2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B AFGØRELSE TRUFFET AF REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGE-
RINGER, FORSAMLET I RÅDET
den 27. februar 2002
om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden
(2002/234/EKSF)
(EFT L 79 af 22.3.2002, s. 42)
Berigtiget ved:
►C1 Berigtigelse, EFT L 196 af 25.7.2002, s. 64 (2002/234/EKSF)
▼B
AFGØRELSE TRUFFET AF REPRÆSENTANTERNE FOR
MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I
RÅDET
den 27. februar 2002
om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om
Kul- og Stålforskningsfonden
(2002/234/EKSF)
REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DE EUROPÆISKE
FÆLLESSKABERS MEDLEMSSTATER, FORSAMLET I RÅDET, HAR —
ud fra følgende betragtninger:
(1) Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfælles-
skab (EKSF) udløber den 23. juli 2002, og ejerskabet til EKSF-
midlerne vil igen overgå til medlemsstaterne.
(2) Medlemsstaterne har anført, at deres endelige mål er, at EKSF-midlerne overføres til Det Europæiske Fællesskab, og at deroprettes en fælles forskningsfond inden for sektorer med tilknyt-
ning til kul- og stålindustrien. Der henvises til resolutionen fra
Det Europæiske Råd den 16. juni 1997 i Amsterdam og tilderesolutioner, der blev vedtaget af Rådet og repræsentanterne formedlemsstaternes regeringer den 20. juli 1998 og den 21. juni1999. Medlemsstaterne søger fortsat at nå dette mål.
(3) For indtilvidere at sikre en passende forval tning af EKSF'saktiver og passiver fra den 24. juli 2002 og så længe overførslenendnu ikke har fundet sted, bør det pålægges Kommissionen atforvalte disse midler. En eventuel forringelse af værdien af
midlerne, under den midlertidige forvaltning medfører ikke yder-
ligere forpligtelser for medlemsstaterne.
(4) I forbindelse med overførslen af midlerne til Det EuropæiskeFællesskab har Kommissionen foreslået, at den forvalter EKSF-midlerne i henhold til særlige bestemmelser. ►
C1Disse
bestemmelser skal i det væsentlige også anvendes i overensstem-
melse med denne afgørelse for derved at sikre den nødvendigesammenhæng uden at berøre denne afgørelses mellemstatsligekarakter. ◄
(5) Europa-Parlamentet er blevet hørt om de særlige bestemmelser,
der skalanvendes.
(6) En positiv forvaltning af EKSF's aktiver kræver tillid hos deøkonomiske aktører, og en sådan skalbl .a. skabes ved, at den
retlige situation er forudsigelig på lang sigt.
(7) Det er derfor nødvendigt at fastsætte bestemmelser for en
midlertidig forvaltning af EKSF-midlerne, der er i overensstem-melse►
C1med bestemmelserne i denne afgørelse — ◄
VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Alle EKSF's aktiver og passiver, som de står pr. 23. juli 2002,
forvaltes fra den 24. juli 2002 af Kommissionen på medlemsstaternesvegne.
2. Nettoværdien af disse aktiver og passiver skal, som de fremgår af
EKSF's balance pr. 23. juli 2002, med forbehold af eventuelle fortjene-
ster eller tab som følge af afviklingsforanstaltningerne, betragtes som
aktiver bestemt til forskning inden for sektorer med tilknytning til kul-og stålindustrien, benævnt »EKSF under afvikling«. Efter afviklingenskal disse benævnes »aktiver i kul- og stålforskningsfonden«.
3. Indtægterne fra disse aktiver, benævnt »kul- og stålforsknings-
fonden«, skaludel ukkende anvendes tilforskning inden for sektorermed tilknytning til kul- og stålindustrien i overensstemmelse med2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 2
▼B
bestemmelserne ►C1i nærværende afgørelse ◄og i retsakter
vedtaget på grundlag af denne.
Artikel 2
Bestemmelserne i bilag I, II og III udgør en integrerende del af denne
afgørelse.
Artikel 3
Medmindre andet er fastsat i denne afgørelse, finder bestemmelserne i
traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab tilsvarendeanvendelse på de aktiviteter, som Kommissionen gennemfører i over-ensstemmelse med denne afgørelse.
Artikel 4
Denne afgørelse finder anvendelse fra den 24. juli 2002 og ophører
med at finde anvendelse på den dato, hvor EKSF-midlernes aktiver ogpassiver er blevet overført til Det Europæiske Fællesskab.
Afgørelsen offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende .2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 3
▼C1
▼B
▼B
BILAG I
De nødvendige foranstaltninger for gennemførelsen af denne afgørelse
Punkt 1
1. Kommissionen varetager afviklingen af de af Det Europæiske Kul- og
Stålfællesskabs finansielle operationer, som ikke er afsluttet, når EKSF-traktaten
udløber. Hvis en af EKSF's debitorer misligholder sine forpligtelser i afviklings-
perioden, modregnes det heraf følgende tab først i den eksisterende kapital og
derefter i indtægterne for det indeværende år. Før Kommissionen afskriver et
tilgodehavende hos en EKSF-debitor, der har gjort sig skyldig i misligholdelse,
udtømmer den alle retsmidler, herunder krav på garantier (pant i fast ejendom,
kautioner, bankgarantier eller andet). Kommissionen forbeholder sig alle eventu-
elle skridt for det tilfælde, at debitoren igen bliver solvent.
2. Afviklingen foretages efter reglerne og procedurerne for disse operationer
med de beføjelser og prærogativer, som fællesskabsinstitutionerne har i overens-
stemmelse med EKSF-traktaten og den afledte ret, der gælder pr. 23. juli 2002.
Punkt 2
Aktiverne forvaltes af Kommissionen på en sådan måde, at der sikres en lang-
sigtet rentabilitet. Placeringen af de disponible aktiver skal tage sigte på at opnå
det højest mulige afkast på sikre vilkår.
Punkt 3
1. Der udarbejdes hvert år adskilt fra de resterende Fællesskabers øvrige
finansielle operationer en resultatopgørelse, en balance og en finansiel redegø-
relse for de afviklingsoperationer, der er omhandlet i punkt 1, og for de
placeringsoperationer, der er omhandlet i punkt 2. Disse finansielle dokumenter
knyttes som bilag til de finansielle dokumenter, som Kommissionen hvert årudarbejder i henhold til EF-traktatens artikel 275 og finansforordningen vedrø-
rende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.
2. Europa-Parlamentets, Rådets og Revisionsrettens beføjelser med hensyn til
kontrolog decharge som defineret i traktaten om oprettel se af Det Europæiske
Fællesskab og finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers
almindelige budget finder tilsvarende anvendelse på de operationer, der er
omhandlet i punkt 3.1.
Punkt 4
1. Nettoindtægterne fra de placeringer, der er omhandlet i punkt 2, udgør
indtægter på Den Europæiske Unions almindelige budget. Disse indtægter har
et særligt anvendelsesformål, nemlig finansiering af forskningsprojekter i
sektorer knyttet til kul- og stålindustrien, der ikke er omfattet af forskningsram-
meprogrammet. De udgør Kul- og Stålforskningsfonden og forvaltes af
Kommissionen.
2. De i punkt 4.1 nævnte indtægter fordeles med 27,2 % til kulrelateret forsk-
ning og 72,8 % til stålrelateret forskning. Rådet, der træffer afgørelse med
enstemmighed på forslag af Kommissionen, ændrer om nødvendigt fordelingen
mellem kul- og stålforskningen.
3. Uudnyttede indtægter og disponible bevillinger for disse indtægter pr. 31.
december fremføres automatisk til det følgende år. Disse bevillinger kan ikke
overføres tilandre poster i budgettet.
4. De budgetbevillinger, der svarer til bortfald af forpligtelser, bortfalder
systematisk ved udgangen af hvert regnskabsår. De hensættelser til forpligtelser,
der frigøres som følge af disse bortfald, opføres på den balance og resultatopgø-relse, der er omhandlet i punkt 3.1, således at de i første omgang føres tilbage til
aktiverne for EKSF under afvikling og derefter, når afviklingen er afsluttet, til
Kul- og Stålforskningsfondens aktiver. Inddrevne midler opføres på samme
måde i balancen og resultatopgørelsen.
Punkt 5
1. De nettoindtægter, der kan anvendes tilfinansiering af forskningsprojekter
i år n + 2, figurerer i balancen for EKSF under afvikling i år n og, når afvik-
lingen er afsluttet, i balancen for Kul- og Stålforskningsfondens aktiver.
2. For at minimere de udsving i forskningsfinansieringen, der kan følge af
udviklingen på de finansielle markeder, foretages der en udjævning, og der
skabes en hensættelse til uforudsete udgifter. Algoritmerne til udjævning og2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 4
▼B
bestemmelse af niveauet for hensættelsen til uforudsete udgifter er anført i tids-
planen.
Punkt 6
Udgifterne til administrationen af de afviklings-, placerings- og forvaltningsope-
rationer, der er nævnt i denne afgørelse, som svarer til de udgifter, der
omhandles i artikel 20 i traktaten om oprettelse af et fælles Råd og en fælles
Kommission for De Europæiske Fællesskaber af 8. april 1965, og hvis beløb
blev ændret ved Rådets afgørelse af 21. november 1977, afholdes af Kommis-
sionen over Den Europæiske Unions almindelige budget og udlignes ved
overførselaf et fast bel øb på 3,3 mio. EUR om året pro rata temporis fra
fondens kapitalreserve.
Punkt 7
Kommissionen fastslår beløbet for EKSF's aktiver og passiver i en afslutnings-
balance pr. 23. juli 2002.2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 5
▼B
Tidsplan til bilag I
Procedurerne for fastsættelse af de nettoindtægter, der skal tildeles Kul- og
Stålforskningsfonden
1. INDLEDNING
De nettoindtægter, der kan anvendes tilfinansiering af forskningsprojekter,
er lig med nettoårsresultatet for EKSF under afvikling og derefter, når
afviklingen har fundet sted, med nettoårsresultatet for Kul- og Stålforsk-
ningsfondens aktiver. Metoden består i at bestemme finansieringen af kul-
og stålforskningen for år n + 2 ved balanceafslutningen for år n og at tage
hensyn til halvdelen af stigningen eller nedgangen i nettoresultatet i forhold
til det sidste niveau for kul- og stålforskningen.
2. DEFINITION
n: referenceår
Rn: nettoresultat for regnskabsår n
Pn: hensættelser til uforudsete udgifter for år n
Dn+1: Tildeling til forskning for år n + 1 (fastlagt ved afslutningen af
balancen for år n - 1)
Dn+2: Tildeling til forskning for år n + 2.
3. ALGORITMER
De algoritmer, der benyttes til at bestemme niveauet for hensættelsen til
uforudsete udgifter og niveauet for tildelinger til forskningen for år n + 2,
der figurerer i balancen for år n, er følgende:
3.1. Niveauet for hensættelsen til uforudsete udgifter:
Pn=Pn-1+ 0,5 * (Rn-Dn+1)
3.2. Niveauet for tildelingerne til forskningen for år n + 2 (afrundet til nærmeste
100 000 EUR. Hvis beregningen giver et resultat, der ligger nøjagtig imidten, afrundes opad):
D
n+2=Dn+1+ 0,5 * (Rn-Dn+1)
De beløb, der er nødvendige til afrundingen eller bliver tilovers ved afrun-
dingen, tages fra eller overføres til hensættelsen til uforudsete udgifter.2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 6
▼B
BILAG II
Flerårige finansielle retningslinjer for forvaltningen af aktiverne i EKSF
under afvikling og, når afviklingen er afsluttet, af Kul- og Stålforsknings-
fondens aktiver
Punkt 1
De flerårige finansielle retningslinjer for forvaltningen af aktiverne i EKSF
under afvikling og, når afviklingen er afsluttet, af Kul- og Stålforskningsfondens
aktiver, i det følgende benævnt »finansielle retningslinjer«, fastsættes som
angivet i tidsplanen.
Punkt 2
De finansielle retningslinjer revideres eller suppleres om nødvendigt hvert femte
år, idet den første periode slutter den 31. december 2007. Med henblik herpå og
senest inden udgangen af første halvår i hver femårsperiodes sidste år tager
Kommissionen de finansielle retningslinjers virkemåde og effektivitet op til
vurdering og foreslår alle nødvendige ændringer.
Hvis Kommissionen finder det hensigtsmæssigt, kan den foretage en sådan
vurdering og forelægge Rådet forslag til alle nødvendige ændringer inden
udløbet af en femårsperiode.2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 7
▼B
Tidsplan til bilag II
Finansielle retningslinjer for investering af aktiverne i EKSF under afvik-
ling og, når afviklingen er afsluttet, af Kul- og Stålforskningsfondens
aktiver
1. ANVENDELSE AF MIDLERNE
a) Alle aktiverne i EKSF under afvikling, herunder både EKSF's udlånspor-
tefølje og EKSF's investeringer, skal i det fornødne omfang anvendes til
at opfylde EKSF's resterende forpligtelser, både i form af EKSF's
udestående låntagning og EKSF's forpligtelser som følge af tidligere akti-
onsbudgetter.
b) I det omfang aktiverne i EKSF under afvikling ikke er nødvendige for at
opfylde de i litra a) omhandlede forpligtelser, investeres de med henblik
på et afkast, der skalanvendes tilfinansiering af fortsat forskning i
sektorer, der er knyttet til kul- og stålindustrien.
c) Aktiverne i Kul- og Stålforskningsfonden investeres med henblik på et
afkast, der skalanvendes tilfinansiering af fortsat forskning i sektorer,
der er knyttet til kul- og stålindustrien.
2. FORDELING AF AKTIVERNE
Kommissionen fordeler på grundlag af punkt 1 aktiverne på følgende tre
kategorier:
a) Reserver, der er nødvendige som sikkerhed tilEKSF's kreditorer for, at
samtlige EKSF's udestående låntagning og renterne heraf vil blive betalt
fuldt ud på forfaldsdagen, således at debitor bibeholder sin »AAA«-rating
eller tilsvarende.
b) Midler, der er nødvendige for at garantere, at alle beløb, for hvilke der er
indgået en juridisk forpligtelse i henhold til EKSF's aktionsbudget, vil
blive udbetalt før udløbet af EKSF-traktaten.
c) I det omfang der ikke længere er behov for midler til ovennævnte formål
(som følge af tilbagebetaling af lån eller betaling af renter uden anven-
delse af reserverne eller endelig sletning af budgetmæssige forpligtelser),
anvendes sådanne midler til investeringskategorier.
3. INVESTERINGSKATEGORIER
De finansielle aktiver, der er omhandlet i punkt 2, skal investeres således, at
der er midler til rådighed, når der er behov herfor, og således, at der opnås
det størst mulige afkast, samtidig med at der fastholdes en høj grad af
sikkerhed og stabilitet på lang sigt.
a) For at opfylde disse målsætninger vil kun investering i følgende katego-
rier af aktiver være tilladt:
i) indlån på opsigelse i godkendte banker
ii) pengemarkedsinstrumenter med en løbetid på under et år udstedt af
godkendte banker eller af andre kategorier af godkendte udstedere
iii) obligationer med fast eller variabel rente med løbetid på ikke over
10 år, forudsat at de er udstedt af en godkendt udsteder
iv) aktier i godkendte investeringsforeninger, forudsat at investeringerne
er begrænset til foreninger, hvis mål er at følge et finansielt indeks,
og kun for de i punkt 2, litra c), ovenfor nævnte investeringer.
b) Kommissionen kan også anvende følgende transaktioner i forbindelse med
de under litra a) omhandlede instrumenter:
i) Genkøbsaftaler og omvendte genkøbsaftaler, forudsat at medkontra-
henterne er godkendt tilsådanne transaktioner, og forudsat at
— værdipapirer, der falder ind under sådanne kontrakter, ikke
gensælges til andre parter end medkontrahenten før kontraktens
udløb, og at
— Kommissionen har mulighed for at genkøbe værdipapirer, som den
måtte have solgt ved kontraktens udløb.
ii) Obligationslånetransaktioner, men kun på de betingelser og efter de
procedurer, der er fastlagt af anerkendte clearingordninger, f.eks.
Clearstream og Euroclear, eller af førende finansielle institutioner, der
er specialiseret i denne type transaktioner i henhold til forsigtigheds-
regler, som anses for at svare til Fællesskabets regler.2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 8
▼B
c) Ved »godkendte medkontrahenter«, sådan som begrebet bruges i nærvæ-
rende retningslinjer, forstås medkontrahenter, som Kommissionen har
udvalgt efter sine i punkt 7 omhandlede regler og procedurer.
4. INVESTERINGSGRÆNSER
a) Investeringerne begrænses til følgende beløb:
i) obligationer udstedt eller garanteret af medlemsstater eller EU-institu-
tioner: 250 mio. EUR pr. medlemsstat eller institution
ii) obligationer udstedt af eller garanteret af statslige eller overnationale
låntagere med en rating på ikke under »AA-« eller tilsvarende:
100 mio. EUR pr. udsteder eller pr. garant
iii) indlån i og/eller monetære instrumenter fra en godkendt bank: det
laveste af følgende beløb: 100 mio. EUR pr. bank eller 5 % af
bankens egne midler
iv) obligationer fra private udstedere med en rating på ikke under »AAA«
eller tilsvarende: 50 mio. EUR pr. udsteder
v) obligationer fra private udstedere med en rating på ikke under »AA-«
eller tilsvarende: 25 mio. EUR pr. udsteder
vi) beholdninger i investeringsforeninger med en rating på ikke under
»AA-« eller tilsvarende: 25 mio. EUR for hver forening.
b) Hver enkelt investering i en obligationsudstedelse må — inden for de
under a) anførte grænser — ikke overstige 20 % af hele denne udstedelse.
c) Hver enkelt investering i en medkontrahent må - inden for de i litra a)
anførte grænser og om nødvendigt kumuleret mellem instrumenter - ikke
overstige 20 % af de samlede aktiver.
d) De ratings, som er omhandlet i disse retningslinjer, skal være dem, der
anvendes af mindst et af de førende internationalt anerkendte ratingsel-
skaber.
5. OVERFØRSEL TIL DEN EUROPÆISKE UNIONS BUDGET
Nettoindtægten tilføres Den Europæiske Unions almindelige budget som
formålsbestemte indtægter og overføres efter behov fra EKSF under afvikling
og, når afviklingen er afsluttet, fra Kul- og Stålforskningsfondens aktiver
med henblik på at opfylde forpligtelserne under budgetposten vedrørende
forskningsprogrammer for sektorer, der er knyttet til kul- og stålindustrien.
6. REGNSKABSFØRELSE
Forvaltningen af midlerne skal fremgå af den årlige resultatopgørelse og
årlige balance for EKSF under afvikling og, efter at afviklingen er afsluttet,
for Kul- og Stålforskningsfondens aktiver. Resultatopgørelse og balance skal
opstilles på grundlag af almindeligt anerkendte regnskabsprincipper svarende
tildem, der anvendes for EKSF, herunder navnl ig Rådets fjerde direktiv 78/
660/EØF af 25. juli 1978 om årsregnskaberne for visse selskabsformer (1)o g
direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og
finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (2). Regn-
skaberne godkendes af Kommissionen og påtegnes af Revisionsretten.
Kommissionen kan anvende et eksternt firma tilat foretage en årl ig revision
af regnskaberne.
7. FORVALTNINGSPROCEDURER
Kommissionen udfører i forbindelse med EKSF under afvikling samt, efter at
afviklingen er afsluttet, i forbindelse med Kul- og Stålforskningsfondens
aktiver ovennævnte forvaltningstransaktioner i overensstemmelse med disse
retningslinjer og sine interne regler og procedurer, som er gældende for
EKSF på tidspunktet for EKSF's opløsning eller som senere ændret.
En detaljeret rapport om de forvaltningstransaktioner, der udføres i henhold
tildisse retningsl injer, skaludarbejdes hver tredje måned og sendes til
medlemsstaterne.2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 9
(1) EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11. Senest ændret ved direktiv 2001/65/EF (EFT L 283 af
27.10.2001, s. 28).
(2) EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2001/65/EF.
▼B
BILAG III
Flerårige tekniske retningslinjer for Kul- og Stålforskningsfondens forsk-
ningsprogram
Punkt 1
De flerårige tekniske retningslinjer for forskningsprogrammet for »Kul- og
Stålforskningsfonden« (i det følgende benævnt »tekniske retningslinjer«) er
fastsat i tidsplanen.
Punkt 2
De tekniske retningslinjer revideres eller suppleres om nødvendigt hvert femte
år, idet den første periode slutter den 31. december 2007. Med henblik herpå
tager Kommissionen senest inden udgangen af første halvår af det sidste år i
hver femårsperiode disse tekniske retningslinjers virkemåde og effektivitet op
til vurdering og foreslår eventuelle passende ændringer.
Hvis Kommissionen finder det hensigtsmæssigt, kan den foretage en sådan
vurdering og forelægge Rådet forslag til eventuelle passende ændringer inden
udløbet af femårsperioden.2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 10
▼B
Tidsplan til bilag III
Tekniske retningslinjer for Kul- og Stålforskningsfondens forskningspro-
gram
1. PROGRAMMET
1.1. Målsætninger
I fortsættelse af EKSF's programmer for forskning og teknologisk udvikling
inden for kulog stål(i det føl gende benævnt »EKSF's FTU-programmer«)
og inden for rammerne af en bæredygtig udvikling fastlægges et forsk-
ningsprogram for Kul- og Stålforskningsfonden (i det følgende benævnt
»programmet«). Formålet med programmet er at støtte konkurrenceevnen i
de sektorer i Fællesskabet, der er knyttet til kul- og stålindustrien.
Programmet skalvære forenel igt med Den Europæiske Unions videnskabe-
lige, teknologiske og politiske målsætninger og skal supplere de aktiviteter,
der finder sted i medlemsstaterne og inden for eksisterende fællesskabs-
forskningsprogrammer, såsom Det Europæiske Fællesskabs rammeprogram
for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det følgende be-
nævnt »forskningsrammeprogrammet«). Der skaltil skyndes til
samordning, komplementaritet og synergi mellem disse programmer samt
til udveksling af oplysninger mellem projekter, der finansieres via dette
program, og projekter, der finansieres via forskningsrammeprogrammet.
1.2. Hovedprincipper
Via programmet ydes der finansielle tilskud til støtteberettigede projekter,
ledsageforanstaltninger og andre aktioner som anført i punkt 1.5 ved at
fremme samarbejde mellem virksomheder, forskningscentre og universi-
teter. Programmet omfatter produktionsprocesser, anvendelse og bevarelse
af ressourcer, miljøforbedringer og sikkerhed på arbejdspladsen i sektorer,
der er knyttet til kul- og stålindustrien.
Definitionerne på »kul« og »stål« er anført i tillæg A.
1.3. Anvendelsesområde
Retningslinjerne fastlægger programmets struktur, forvaltning og gennem-
førelse, dets teknisk-videnskabelige indhold og prioriteter som supplement
til andre eksisterende forskningsprogrammer samt regler for deltagelse.
Retningslinjerne omfatter indkaldelser af forslag til programmet beskrevet i
punkt 3.1 og dets teknisk-videnskabelige og socioøkonomiske prioriteter
beskrevet i tillæg B og C, som Kommissionen kan ændre efter den
procedure, der er beskrevet i punkt 2.1.
1.4. Deltagelse
1.4.1.Medlemsstaterne
Virksomheder, forskningsinstitutter og fysiske personer, der er etab-
leret på en medlemsstats område, kan deltage i programmet og
ansøge om finansielle tilskud, såfremt de har til hensigt at gennem-
føre en FTU-aktivitet eller kan bidrage væsentligt til en sådan
aktivitet.
1.4.2.Ansøgerlande
Virksomheder, forskningsinstitutter og fysiske personer fra lande, der
søger om optagelse i EU, har ret til at deltage uden at modtage
finansielle bidrag via programmet, medmindre andet er fastsat i de
relevante Europaaftaler og tillægsprotokoller hertil og i afgørelser
truffet af forskellige associeringsråd.
1.4.3.Tredjelande
Virksomheder, forskningsinstitutter og fysiske personer fra tredje-
lande har ret til at deltage i enkeltstående projekter uden at
modtage finansielle bidrag via programmet, når en sådan deltagelse
er i Fællesskabets interesse.
1.5. Støtteberettigede projekter, ledsageforanstaltninger og andre
aktioner
Forsknings-, pilot- og demonstrationsprojekter, ledsageforanstaltninger samt
støtteforanstaltninger og forberedende aktioner kan finansieres via
programmet.2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 11
▼B
Etforskningsprojekt tager sigte på undersøgelser eller forsøg med henblik
på at opnå ny viden, der gør det lettere at nå specifikke praktiske mål
såsom at skabe eller udvikle nye produkter, produktionsprocesser eller
tjenesteydelser.
Etpilotprojekt karakteriseres ved opførelse, drift og udvikling af et anlæg
eller en betydelig del af et anlæg i en passende målestok og under anven-
delse af passende store komponenter med henblik på at verificere den
praktiske gennemførlighed af teoretiske resultater eller laboratorieresultater
og/eller at øge pålideligheden af de tekniske og økonomiske data, der er
nødvendige for at kunne gå over til demonstrationstrinet og i visse tilfælde
til det industrielle og/eller kommercielle trin.
Etdemonstrationsprojekt karakteriseres ved opførelse og/eller drift af et
anlæg i industriel målestok eller en betydelig del af et anlæg i industriel
målestok med henblik på at samle alle de tekniske og økonomiske data
med henblik på at gå over til industriel og/eller kommerciel udnyttelse af
teknologien med den mindst mulige risiko.
Ledsageforanstaltninger vedrører fremme af anvendelsen af den opnåede
viden, klyngegruppering af projekter, formidling af resultater samt fremme
af forskernes uddannelse og mobilitet i forbindelse med projekter, der
finansieres via programmet.
Støtteforanstaltninger og forberedende aktioner er egnede tiltag med
henblik på en fornuftig og effektiv forvaltning af programmet, som f.eks.
regelmæssig overvågning og evaluering som anført i punkt 4, undersøgelser
eller etablering af netværk mellem relaterede projekter, der finansieres via
programmet.
2. PROGRAMMETS FORVALTNING
Programmet forvaltes af Kommissionen. Følgende udvalg og grupper
nedsættes med henblik på at bistå Kommissionen:
a) Kul- og Ståludvalget, jf. punkt 2.1
b) de rådgivende grupper for kulog stål , jf. punkt 2.2
c) tekniske grupper vedrørende kulog stål , jf. 2.3
2.1. Kul- og Ståludvalget
2.1.1. Kommissionen bistås af Kul- og Ståludvalget (i det følgende be-
nævnt »udvalget«). Artikel 4 og 7 i Rådets afgørelse 1999/468/EF
af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen
af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (1),
anvendes analogt. Det tidsrum, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, i
afgørelsen, fastsættes til tre måneder.
2.1.2. Udvalget kan behandle ethvert spørgsmål, der rejses af formanden,
på formandens initiativ eller på anmodning fra en medlemsstats
repræsentant.
2.1.3. Udvalget vedtager sin forretningsorden.2.1.4. Følgende spørgsmål afgøres efter den i punkt 2.1.1 omhandlede
procedure:
a) tildeling af midler til de enkelte projekter i overensstemmelse
med punkt 3.3, nr. 3)
b) udarbejdelse af grundlaget for den overvågning og evaluering af
programmet, der er omhandlet i punkt 4
c) eventuelle ændringer af tillæg B og C til disse retningslinjer
d) andre emner med tilknytning til programmet.
2.1.5. Kommissionen giver udvalget oplysninger om programmet som
helhed, om forløbet af alle finansierede FTU-aktioner og om de
faktiske eller forventede virkninger af disse aktioner.
2.2. De rådgivende grupper for kulog stål
De rådgivende grupper for kulog stål(i det føl gende benævnt »de rådgi-
vende grupper«) er uafhængige, tekniske rådgivende grupper, som er2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 12
(1) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.
▼B
nedsat for at bistå Kommissionen. For henholdsvis de kulrelaterede og de
stålrelaterede FTU-aspekter skal hver rådgivende gruppe rådgive om:
a) den overordnede udvikling af programmet, prioriteterne i tillæg B og C,
herunder eventuelle ændringer, informationspakkerne, jf. punkt 3.1, og
fremtidige retningslinjer
b) sammenhæng med andre FTU-programmer på fællesskabsplan og natio-
nalt plan og om mulig overlapning
c) fastlæggelse af vejledende principper for overvågningen af FTU-
projekter
d) arbejde i forbindelse med bestemte projekter
e) fastlæggelse af programmets prioriteter på kort sigt i overensstemmelse
med tillæg B og C
f) udarbejdelse af en vejledning i evaluering og udvælgelse af FTU-akti-
oner, jf. punkt 3.3
g) evaluering af forslag vedrørende FTU-aktioner og prioritering af disse
forsl ag under hensyntagen tilde tilrådighed stående midl er
h) antallet af tekniske grupper, deres beføjelser og sammensætning, jf.
punkt 2.3
i) andre foranstaltninger på Kommissionens anmodning.
Hver rådgivende gruppe består af medlemmer (jf. punkt 2.2.1 og 2.2.2), der
udnævnes ad personam af Kommissionen for en femårig periode. Udnæv-
nelserne kan trækkes tilbage. Kommissionen udvælger kandidater på
følgende måder: efter indstilling fra medlemsstaterne, efter indstilling fra
de organer, der er omhandlet i punkt 2.2.1 og 2.2.2, i forlængelse af indkal-
delse af ansøgninger om optagelse på en reserveliste.
Der bør være mindst et medlem fra hver berørt medlemsstat, og hver rådgi-
vende gruppe skalder sikres en afbal anceret ekspertise og den bredest
mulige geografiske spredning. Medlemmer skal være aktive inden for det
pågældende område og vide, hvad industrien lægger vægt på.
Kommissionen varetager formandskabet og sekretariatsfunktionen for de
rådgivende grupper. Om nødvendigt kan formanden bede medlemmerne
om at stemme; hvert medlem har én stemme. Formanden kan invitere løse
eksperter tilat del tage i mødet, hvis det findes hensigtsmæssigt.
Om nødvendigt kan de to rådgivende grupper holde fælles møder, (f.eks.
for at rådgive om spørgsmål, der er relevante for begge sektorer).
2.2.1.Den Rådgivende Gruppe for Kul
Den Rådgivende Gruppe for Kulsammensættes sål edes:
Medlemmer I alt højst
a) Fra kulproducenter/nationale sammenslutninger eller relate-
rede forskningscentre8
b) Fra organisationer, der repræsenterer kulproducenter på
europæisk niveau2
c) Fra kulbrugere eller relaterede forskningscentre 8
d) Fra organisationer, der repræsenterer kulbrugere på euro-
pæisk plan2
e) Fra organisationer, der repræsenterer arbejdstagerne 2
f) Fra organiationer, der repræsenterer udstyrsleverandører 2
24
Medlemmerne skal have en bred baggrundsviden og individuel
ekspertise på et eller flere af følgende områder: kulminedrift og
anvendelse af kul, miljø- og arbejdsmarkedsspørgsmål, herunder
sikkerhedsaspekter.
2.2.2.Den Rådgivende Gruppe for Stål
Den Rådgivende Gruppe for Stålsammensættes sål edes:
Medlemmer I alt højst
a) Fra stålindustrien/nationale sammenslutninger eller relate-
rede forskningscentre212002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 13
▼B
Medlemmer I alt højst
b) Fra organisationer, der repræsenterer producenter på euro-
pæisk niveau2
c) Fra organisationer, der repræsenterer arbejdstagerne 2
d) Fra organisationer, der repræsenterer forarbejdningsindu-
strier i et senere produktionsled eller stålbrugere5
30
Medlemmerne skal have en bred baggrundsviden og individuel
ekspertise på et eller flere af følgende områder: råstoffer, jernfrem-
stilling, stålfremstilling, strengstøbning, varm- og/eller koldvalsning,
færdigbehandling af stål og/eller overfladebehandling, udvikling af
stålsorter og/eller stålprodukter, stålanvendelsesområder og stålegen-
skaber, miljø- og arbejdsmarkedsspørgsmål, herunder
sikkerhedsaspekter.
2.3. Tekniske grupper vedrørende kulog stål
De tekniske grupper vedrørende kulog stålhar tilopgave at bistå Kommis-
sionen med overvågning af forsknings- og pilot/demonstrationsprojekter.
Medlemmerne udpeges af Kommissionen og kommer fra sektorer med
forbindelse til kul- og stålindustrien, forskningsorganisationer eller aftage-
rindustrier, hvor de har ansvar for forskningsstrategi, forvaltning eller
produktion.
3. PROGRAMMETS GENNEMFØRELSE
3.1. Indkaldelse af forslag
Der indføres ved denne beslutning en kontinuerlig åben indkaldelse af
forslag med en indsendelse af forslag til frist for evaluering fastsat til den
15. september hvert år fra og med 2002.
Kommissionen udarbejder og offentliggør, også på webstedet for Fælles-
skabets Informationstjeneste for Forskning og Udvikling (Cordis) eller et
tilsvarende websted, en informationspakke, som forsyner forslagsstillere og
interesserede parter med praktiske oplysninger om programmet, regler for
deltagelse, metoderne til forvaltning af forslag og projekter, ansøgningsfor-
mularer, regler for indsendelse af forslag, standardkontrakter,
støtteberettigede omkostninger, maksimalt tilladte finansielle bidrag og
udbetalingsbestemmelser.
Ansøgninger indsendes til Kommissionen i overensstemmelse med reglerne
i informationspakken, der kan rekvireres fra Kommissionen i papirudgave.
3.2. Forslagenes i ndhold
Forslagene skal være relevante i forhold til de teknisk-videnskabelige og
socioøkonomiske prioriteter, som er fastsat i tillæg B og C.
Hvert forslag skal indeholde en detaljeret beskrivelse af det foreslåede
projekt og fuldstændige oplysninger om projektets mål, partnerskab (med
nærmere oplysninger om hver enkelt partners rolle), forvaltningsstruktur,
forventede resultater og udsigterne til anvendelse af disse resultater samt
skøn over forventede industrielle, økonomiske, sociale og miljømæssige
fordele.
Forslagets samlede omkostninger og omkostningsfordelingen skal være
realistisk og faktisk, og costbenefitforholdet ved projektet skal forventes at
være gunstigt.
3.3. Evaluering og udvælgelse af forslag samt overvågning af
projekter
Kommissionen sørger for en fortrolig, fair og uvildig evaluering af forsla-
gene. Kommissionen udarbejder og offentliggør en vejledning i evaluering
og udvælgelse af FTU-aktioner som anført i punkt 2.2, litra f).
Evalueringen og udvælgelsen af forslagene gennemføres under Kommis-
sionens ansvar på følgende måde:
1) Efter modtagelse og registrering af forslagene samt kontrol af, om de
opfylder støttebetingelserne, evaluerer Kommissionen forslagene med2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 14
▼B
bistand fra den relevante rådgivende gruppe, jf. punkt 2.2, litra g), og
om nødvendigt fra uafhængige eksperter.
2) Kommissionen opstiller en prioriteret liste over de udvalgte forslag.
3) Kommissionen træffer beslutning om valget af projekter og tildelingen
af midler med bistand fra udvalget i overensstemmelse med proceduren
i punkt 2.1.1.
Kommissionen overvåger med bistand fra de i punkt 2.3 omhandlede
tekniske grupper forskningsprojekter og -aktiviteter.
3.4. Kontrakter
Projekter baseret på udvalgte forslag samt foranstaltninger og aktioner som
beskrevet i punkt 1.5 gøres tilgenstand for kontrakter. Kontrakterne baseres
på relevante standardkontrakter, der udformes af Kommissionen under
fornøden hensyntagen til de forskellige berørte aktiviteter.
I kontrakterne fastsættes det finansielle bidrag, der tildeles via programmet,
beregnet på grundlag af de støtteberettigede omkostninger, samt de
nærmere bestemmelser om udgiftsopgørelser, afslutning af regnskaber og
revision.
3.5. Finansielle tilskud
Programmet baseres på FTU-kontrakter med omkostningsdeling. Det
samlede finansielle tilskud, indbefattet al anden yderligere offentlig finan-
siering, skal være i overensstemmelse med de gældende regler om
statsstøtte.
Uanset foregående afsnit er det maksimale samlede finansielle tilskud, i
procent af de støtteberettigede omkostninger som defineret i punkt 3.6,
som følger:
a) for forskningsprojekter: op til60 %
b) for pilot- og demonstrationsprojekter: op til 40 %c) for ledsageforanstaltninger, støtteforanstaltninger og forberedende
aktioner:op til100 %
3.6. Støtteberettigede omkostninger
De støtteberettigede omkostninger omfatter kun de faktiske omkostninger,
der påløber for det arbejde, der udføres i henhold til kontrakten. Kontra-
henter, associerede kontrahenter og underkontrahenter kan ikke gøre krav
på budgetterede eller kommercielle satser. De støtteberettigede omkostning-er fordeler sig på følgende fire omkostningskategorier.
3.6.1.Udstyr
Omkostninger i forbindelse med køb eller leje af udstyr, som har
direkte tilknytning til gennemførelsen af projektet, kan debiteres
som en direkte omkostning. De støtteberettigede omkostninger til
leje af udstyr må ikke overskride de støtteberettigede omkostninger,
der ville være opstået ved køb af udstyret.
3.6.2.Personale
Omkostninger forbundet med de timer, som videnskabelige, akade-
miske og tekniske medarbejdere faktisk har lagt i projektet, og
udgifter tilfysisk arbejdskraft, der er direkte ansat af kontrahenten,
kan debiteres. Eventuelle yderligere personaleomkostninger (f.eks.
stipendier) kræver Kommissionens skriftlige forhåndsgodkendelse.
Aldebiteret personal etid skalvære registreret og attesteret.
3.6.3.Driftsomkostninger
Driftsomkostninger, der er direkte knyttet tilgennemførel sen af
projektet, må udelukkende omfatte udgifter til:
a) råstoffer
b) mindre, almindelige artikler
c) forbrugsvarer
d) energi
e) vedligeholdelse eller reparation af udstyr2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 15
▼B
f) transport af udstyr eller varer
g) ændring og ombygning af eksisterende udstyrh) edb-service
i) leje af udstyr
j) forskellige analyser
k) særlige undersøgelser og prøver
l) bistand fra tredjepart
m) udgifter tilrejse og ophol d
3.6.4.Indirekte omkostninger
Alle andre udgifter (»faste omkostninger«), der kan opstå i forbin-
delse med projektet, og som ikke er direkte nævnt i de foregående
kategorier, omfattes med et bloktilskud på 30 % af de støtteberetti-
gede personaleudgifter, jf. punkt 3.6.2.
3.7. Tekniske ra pporter
For så vidt angår forsknings-, pilot- og demonstrationsprojekter, jf. punkt
1.5, udarbejder kontrahenten/kontrahenterne hvert halvår en rapport. Disse
rapporter skaldokumentere de gjorte tekniske fremskridt. Efter arbejdets
afslutning skal der afgives en slutrapport med en vurdering af udnyttelse
og virkninger. Denne rapport offentliggøres af Kommissionen i fuld længde
eller som resumé afhængigt af projektets strategiske relevans. Beslutningen
træffes af Kommissionen, om nødvendigt efter høring af den relevanterådgivende gruppe. Hvis det er hensigtsmæssigt, kan der stilles krav om
og offentliggøres slutrapporter om ledsageforanstaltninger samt om støtte-
foranstaltninger og forberedende aktioner.
4. ÅRLIG GENNEMGANG, OVERVÅGNING OG EVALUERING AF
PROGRAMMET
Kommissionen gennemgår årligt aktiviteterne i programmets regi og udvik-
lingen i det gennemførte FTU-arbejde. Rapporten med den årlige
gennemgang sendes tiludval get.
Der foretages en overvågning af programmet, herunder en vurdering af de
forventede fordele. Overvågningsrapporten forelægges første gang i slut-
ningen af 2006 og derefter hvert femte år. Rapporterne sendes tilEuropa-
Parlamentet, Rådet, udvalget og de rådgivende grupper.
Der foretages en evaluering af programmet ved afslutningen af de
projekter, der finansieres i løbet af hver periode på fem år, idet den første
periode slutter i 2008. De fordele, som samfundet og de relevante sektorer
opnår fra FTU-aktiviteterne, skal også evalueres. Evalueringsrapporten
offentliggøres.
Kommissionen udarbejder grundlaget for overvågningen og evalueringen;
den bistås i den forbindelse af udvalget. Både overvågningen og evalue-
ringen gennemføres af paneler bestående af højt kvalificerede eksperter
udpeget af Kommissionen.
5. OVERGANGSBESTEMMELSE
Kommissionen træffer egnede foranstaltninger, så der sikres en glat over-
gang fra EKSF's FTU-programmer tilprogrammet. De EKSF-kontrakter,
der stadig løber ved udløbet af EKSF-traktaten, forvaltes af Kommissionen
i overensstemmelse med de særlige kontraktlige forpligtelser med det sigte
at harmonisere forvaltningen af EKSF-kontrakterne og kontrakterne i
programmets regi.2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 16
▼B
Tillæg A
Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram
Definition på udtrykkene kul og stål
1. KUL
a) Stenkul
b) Stenkulsbriketter
c) Koks og halvkoks af stenkul
d) Brunkul
e) Brunkulsbriketter
f) Koks og halvkoks af brunkul
Udtrykket »stenkul« omfatter højkvalitetskul og lavkvalitets »A« kul (eller
subbituminøse kul) i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for
Europas »International codification system of coal«. Udtrykket »brunkul«
omfatter lavkvalitets »C« kul (eller ortho-lignit) og lavkvalitets »B« kul (eller
meta-lignit) i samme klassificering. Hvad brunkul angår, gælder programmet
kun for brunkulbaseret elproduktion eller kombineret kraftvarmeproduktion,
ikke brunkul til fremstilling af briketter og halvkoks.
2. JERN OG STÅL
a) Råstoffer til fremstilling af råjern og stål såsom jernmalm, jernsvamp og
jernskrot
b) Råjern (heri indbefattet varm smelte) og ferrolegeringer
c) Råprodukter og halvfabrikata af jern, stål eller specialstål (heri indbefattet
produkter bestemt til genanvendelse eller genudvalsning) såsom flydende
stål, støbt ved strengstøbning eller på anden måde, og halvfabrikata såsom
blooms, billets, stænger, slabs og bånd
d) Varmtbehandlede produkter af jern, stål eller specialstål (produkter med
eller uden overtræk, eksklusive støbte stålprodukter, smedegods og
pulvermetallurgiske produkter) såsom skinner, spunsvægjern, profilstål,
stænger, valstråd, plader og universalplader, bånd og plader samt
rørrundstålog rørfirkantstål
e) Færdigvarer af jern, stål eller specialstål (med eller uden overtræk), såsom
koldvalsede bånd og plader og transformator- og dynamoblik
f) Produkter fra ståls første forarbejdningstrin, som kan øge konkurrencepo-
sitionen for ovennævnte stålprodukter, såsom rørformede produkter,
stangtrukne og blanke produkter, koldvalsede og koldformede produkter.2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 17
▼B
Tillæg B
Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram
Teknisk-videnskabelige og socioøkonomiske prioriteter
FTU vedrørende kul
Forskning og teknologisk udvikling er et yderst vigtigt instrument til støtte for
Fællesskabets energimål med hensyn til forsyning med, konkurrencedygtig og
miljøvenlig omdannelse af samt udnyttelse af Fællesskabets kul. Endvidere
medfører kulmarkedets voksende internationale dimension og det globale
omfang af de problemer, markedet står over for, at EU må indtage en ledende
rolle med hensyn til at tackle udfordringerne i forbindelse med moderne
teknikker, minesikkerhed og miljøbeskyttelse på verdensscenen ved at sikre
den overførsel af knowhow, der er nødvendig for yderligere teknologiske frem-
skridt, bedre arbejdsvilkår (sundhed og sikkerhed) og miljøbeskyttelse. De
prioriterede områder er fastsat i punkt 1-4 nedenfor; de er angivet i vilkårlig
rækkefølge uden indbyrdes prioritering.
1. BEDRE KONKURRENCEPOSITION FOR FÆLLESSKABETS KUL
Målet er at reducere minernes samlede produktionsomkostninger, øge
produkternes kvalitet og reducere omkostningerne ved at anvende kul. Forsk-
ningsprojekterne omfatter hele kulproduktionskæden:
— moderne metoder tilprospektering efter kul forekomster
— integreret mineplanlægning— højeffektive, i stort omfang automatiserede minegangs- og brydningstek-
nologier, som svarer til den særlige geologi i de europæiske stenkullag
— egnede støtteteknologier— transportsystemer— strømforsyningstjenester, kommunikation og information, transmissions-,
overvågnings- og processtyringssystemer
— kulforarbejdningsteknikker, indrettet efter forbrugsmarkedets behov— omdannelse af kul— forbrænding af kul.
Forskningsprojekterne stiler også mod videnskabelige og teknologiske frem-
skridt, som fører tiløget viden om forekomsternes adfærd og
kontrolmekanismer i forhold til undergrundstryk, gasemissioner, eksplosions-
farer, ventilation og alle andre faktorer, der påvirker minedriften.
Forskningsprojekter med disse målsætninger må give udsigt til resultater,
der kan anvendes på kort til mellemlang sigt for en væsentlig del af Fælles-
skabets produktion.
Der foretrækkes projekter, som fremmer mindst et af følgende mål
a) integration af individuelle teknikker i systemer og metoder og udvikling
af integrerede brydningsmetoder
b) væsentlig formindskelse af produktionsomkostningerne
c) fordele i form af minesikkerhed og miljøbeskyttelse.
2. SUNDHED OG SIKKERHED I MINER
Den nævnte krævede udvikling skal ledsages af en passende indsats inden for
minesikkerhed, gaskontrol, ventilation og luftkonditionering. Arbejdsforhol-
dene under jorden medfører endvidere et særligt behov for forbedring af
arbejdspladsens sundheds- og sikkerhedsaspekter.
3. EFFEKTIV MILJØBESKYTTELSE OG BEDRE ANVENDELSE AF KUL
SOM REN ENERGIKILDE
I forskningsprojekter med dette formålsøges det at minimere virkningerne
fra kulminedrift og anvendelse af kul i Fællesskabet på atmosfære, vand og
jordoverflade i en integreret forvaltningsstrategi med hensyn til forurening. I
betragtning af at Fællesskabets kulindustri er under konstant omstrukturering,er forskningen også rettet mod at minimere miljøvirkningerne fra under-
jordiske miner, der skall ukkes.
Der foretrækkes projekter, som går ud på:
a) at reducere emissionerne af drivhusgasser, navnlig methan, fra kullag2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 18
▼B
b) at returnere mineaffald, flyveaske og afsvovlningsprodukter, eventuelt
ledsaget af andre former for affald, til minen
c) at retablere slaggebjergområder og anvende restprodukter fra kulproduk-
tion og kulanvendelse i industrien
d) at beskytte vandspejlet og rense drænvand fra miner
e) at formindske miljøvirkningerne fra anlæg, der hovedsagelig anvender kul
og brunkul fra Fællesskabet
f) at beskytte overjordiske anlæg mod virkningerne fra indsynkning på kort
og mellemlang sigt
g) at reducere emissionerne fra anvendelsen af kul.
4. FORVALTNING AF AFHÆNGIGHEDEN AF ENERGIFORSYNINGER
FRA TREDJELANDE
Forskningsprojekter med dette målvedrører udsigterne for energiforsyningen
på lang sigt og berører opgradering, i økonomisk, energimæssig og miljøm-
æssig henseende, af kulressourcer, som det ikke er økonomisk at bryde med
traditionelle brydningsmetoder. Projekterne omfatter undersøgelser, fastlæg-
gelse af strategier, grundforskning og anvendt forskning samt afprøvning af
innovative teknikker, som indebærer muligheder for at opgradere Fællesska-
bets kulressourcer.
Der foretrækkes projekter, som integrerer komplementære teknikker som
adsorption af methan eller kuldioxid, ekstraktion af methan fra kullejet,
underjordisk forgasning af kul, osv.2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 19
▼B
Tillæg C
Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram
Teknisk-videnskabelige og socioøkonomiske prioriteter
FTU vedrørende stål
Med det overordnede målat øge konkurrenceevnen og bidrage tilen bæredygtig
udvikling ligger hovedvægten i FTU på at udvikle nye eller bedre teknologier,
som kan sikre en økonomisk, ren og sikker produktion af stålog stål produkter,
som er kendetegnet ved en støt stigende ydeevne, brugervenlighed, brugertil-
fredshed, længere levetid, let genindvinding og genanvendelse. De prioriterede
områder er fastsat i punkt 1-3 nedenfor: de er angivet i vilkårlig rækkefølge
uden indbyrdes prioritering.
1. NYE OG BEDRE TEKNIKKER TIL FREMSTILLING OG FÆRDIGBE-
HANDLING AF STÅL
FTU skal stile mod forbedring af stålproduktionsprocesserne med henblik på
at øge produktkvaliteten og produktiviteten. Begrænsningen af emissioner,
energiforbrug og miljøvirkninger samt bedre udnyttelse af råstoffer og beva-
relse af ressourcer bør indgå som et integreret led i den tilstræbte udvikling.
Forskningsprojekter bør fokusere på følgende områder:
— nye og bedre jernmalmreducerende processer
— jernfremstillingsprocesser og -operationer— processer i lysbueovne— stålfremstillingsprocesser— sekundære metallurgiske teknikker— teknikker tilstrengstøbning og støbning i næsten endel ig form (»near net
shape casting«) med og uden direkte valsning
— teknikker til valsning, færdigbehandling og overtrækning— varm- og koldvalsningsteknikker, bejdsnings- og færdigbehandlingspro-
cesser
— procesinstrumentation, styring og automatisering
— vedligeholdelse af produktionslinjer og deres pålidelighed.
2. FTU OG ANVENDELSE AF STÅL
FTU vedrørende anvendelse af stål er væsentlig for at kunne tage udfordrin-
gerne op i forbindelse med fremtidige krav fra stålbrugere og skabe nyemarkedsmuligheder. Forskningsprojekter bør fokusere på følgende områder:
— nye stålkvaliteter til krævende anvendelsesformål
— stålegenskaber, som vedrører de mekaniske egenskaber ved lave og høje
temperaturer såsom styrke og sejhed, metaltræthed, slid, krybning, korro-
sion og brudstyrke
— forlængelse af levetiden, navnlig ved at øge ståls og stålprofilers
modstandsdygtighed over for varme og korrosion
— stålholdige kompositmaterialer og sandwichstrukturer— simuleringsmodeller til forudsigelse af mikrostrukturer og mekaniske
egenskaber
— strukturel sikkerhed og designmetoder, navnlig i forbindelse med brand
og jordskælv
— teknologier i forbindelse med formgivning, svejsning og samling af stål
og andre materialer
— standardisering af prøvnings- og evalueringsmetoder.
3. BEVARELSE AF RESSOURCER OG FORBEDRING AF ARBEJDS-
VILKÅR
Både ved produktion og ved anvendelse af stål bør bevarelse af ressourcer,
beskyttelse af økosystemer og sikkerhedsspørgsmål udgøre en integrerende
delaf FTU-arbejdet. Forskningsprojekter bør fokusere på føl gende områder:
— teknikker til genindvinding af ukurant stål fra forskellige kilder og klassi-
fikation af stålskrot
— stålkvaliteter og udformning af samlede strukturer, som letter genindvin-
ding af stålskrot og dets omdannelse til brugbart stål
— kontrol og beskyttelse af miljøet på og omkring arbejdspladsen
— retablering af stålværksarealer2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 20
▼B
— forbedring af arbejdsvilkår og livskvalitet på arbejdspladsen
— ergonomiske metoder
— sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen
— begrænsning af udsættelsen for emissioner på arbejdspladsen.2002D0234 — DA — 24.07.2002 — 000.001 — 21