02021R0696 — DA — 12.05.2021 — 000.003

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument





Berigtiget ved:









▼B

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/696

af 28. april 2021

om oprettelse af Unionens rumprogram og Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 912/2010, (EU) nr. 1285/2013 og (EU) nr. 377/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU







AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Denne forordning opretter Unionens rumprogram (»programmet«) for varigheden af FFR 2021-2027. Den fastsætter programmets målsætninger, budgettet for perioden 2021-2027, formerne for EU-finansiering og reglerne for ydelse af sådan finansiering samt reglerne for programmets gennemførelse.

Denne forordning opretter Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet (»agenturet«), der erstatter og afløser Det Europæiske GNSS-Agentur oprettet ved forordning (EU) nr. 912/2010, og der fastsættes regler for driften af dette agentur.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

1) »rumfartøj«: ethvert objekt, der befinder sig i kredsløb om jorden, og som er designet til at udføre en specifik funktion eller mission såsom kommunikation, navigation eller jordobservationer, herunder satellitter, løfteraketters øverste trin og reentrykapsler; et rumfartøj, som ikke længere kan opfylde sin planlagte mission, anses for at være ikkefunktionsdygtigt; reserve- eller standbyrumfartøjer, som afventer en mulig reaktivering, anses for at være funktionsdygtige

2) »rumobjekt«: ethvert menneskeskabt objekt i det ydre rum

3) »jordnære objekter« eller »NEO« (near earth objects): naturskabte objekter i solsystemet, der nærmer sig jorden

4) »rumaffald«: ethvert rumobjekt, herunder rumfartøjer eller fragmenter og elementer heraf, der er i kredsløb om jorden, eller som trænger ind i jordens atmosfære igen, og som ikke fungerer eller ikke længere tjener noget specifikt formål, herunder dele af raketter eller kunstige satellitter eller inaktive kunstige satellitter

▼C1

5) »rumvejrshændelser« eller »SWE«: naturligt forekommende variationer i rummiljøet ved solen og omkring jorden, herunder soleruptioner, solprotoner, variationer i solvinden, udstødelse af koronamasse, geomagnetiske storme og dynamikker, solstrålingsstorme og ionosfæriske forstyrrelser, som potentielt kan indvirke på jorden og på rumbaserede infrastrukturer

6) »kendskab til situationen i rummet« (space situational awareness eller »SSA«): en holistisk tilgang, herunder viden om og forståelse af de vigtigste risici i rummet, der omfatter kollisioner mellem rumobjekter, fragmentering og genindtrængen af rumobjekter i atmosfæren, rumvejrshændelser og jordnære objekter

▼B

7) »system til overvågning og sporing i rummet« eller »SST«: et net af jordbaserede og rumbaserede sensorer, der er i stand til at overvåge og spore rumobjekter sammen, og som har behandlingskapaciteter, hvis formål er at levere data, informationer og tjenester om rumobjekter, der befinder sig i kredsløb om jorden

8) »SST-sensor«: en anordning eller en kombination af anordninger, såsom jordbaserede eller rumbaserede radarer, lasere og teleskoper, som er i stand til at udføre rumovervågning eller rumsporing og kan måle de fysiske parametre i relation til rumobjekter såsom størrelse, position og hastighed

9) »SST-data«: rumobjekters, herunder rumaffalds, fysiske parametre indhentet af SST-sensorer eller rumobjekters kredsløbsparametre, som er udledt af SST-sensorers observationer inden for rammerne af SST-delkomponenten

10) »SST-informationer«: behandlede SST-data, som er umiddelbart forståelige for modtageren

11) »returlink«: en funktionel kapacitet under Galileos eftersøgnings- og redningstjeneste (SAR); Galileos SAR-tjeneste skal bidrage til den globale overvågning af luftfartøjer som defineret af Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO)

12) »Copernicussentineller«: særlige Copernicussatellitter, rumfartøjer eller rumfartøjers nyttelast til rumbaseret jordobservation

13) »Copernicusdata«: data leveret af Copernicussentineller, herunder de tilhørende metadata

14) »Copernicustredjepartsdata og -informationer«: geodata og geoinformationer, der licenseres til brug for eller gøres tilgængelige inden for rammerne af Copernicus, og som stammer fra andre kilder end Copernicussentineller

15) »Copernicus-in situ-data«: observationsdata fra jord-, sø- eller luftbaserede sensorer samt reference- og hjælpedata, der licenseres eller leveres til brug i Copernicus

16) »Copernicusinformationer«: informationer, der genereres af Copernicustjenesterne efter behandling eller modellering, herunder de tilhørende metadata

17) »deltagende stater i Copernicus«: tredjelande, der bidrager finansielt og deltager i Copernicus i henhold til en international aftale, der er indgået med Unionen

18) »Copernicuskernebrugere«: EU-institutioner og -organer og de europæiske nationale eller regionale offentlige organer i Unionen, eller deltagende stater i Copernicus, der har fået overdraget offentlige serviceopgaver med henblik på at fastlægge, gennemføre, håndhæve eller overvåge civile offentlige politikker, såsom miljø-, civilbeskyttelses- eller sikkerhedspolitikker, herunder sikkerhed med hensyn til infrastruktur, der har gavn af Copernicusdata og Copernicusinformationer og har en yderligere rolle som drivkraft for udviklingen af Copernicus

19) »andre Copernicusbrugere«: forsknings- og uddannelsesorganisationer, kommercielle og private organer, velgørende organisationer, ikkestatslige organisationer og internationale organisationer, der har gavn af Copernicusdata og Copernicusinformationer

20) »Copernicusbrugere«: Copernicuskernebrugere og andre Copernicusbrugere

21) »Copernicustjenester«: værdiforøgende tjenester af generel og fælles interesse for Unionen og medlemsstaterne, som finansieres af programmet, og som omdanner jordobservationsdata, Copernicus-in-situ-data og andre supplerende data til behandlet, aggregeret og fortolket information, der er skræddersyet til Copernicusbrugernes behov

22) »GOVSATCOM-bruger«: en offentlig myndighed, et organ med ansvar for udøvelse af offentlig myndighed, en international organisation eller en fysisk eller juridisk person, der er behørigt bemyndiget og har fået overdraget opgaver vedrørende tilsyn med og forvaltning af sikkerhedskritiske missioner, operationer og infrastrukturer

23) »GOVSATCOM-center«: et operationelt center, hvis hovedfunktion er at linke GOVSATCOM-brugerne til udbyderne af GOVSATCOM's kapacitet og tjenester på en sikker måde og dermed optimere udbud og efterspørgsel på ethvert givet tidspunkt

24) »GOVSATCOM-brugsscenarie«: en operationel situation i et bestemt miljø, hvor GOVSATCOM-tjenester er påkrævede

25) »EU's klassificerede informationer« eller »EUCI«: informationer eller materiale mærket med en EU-sikkerhedsklassifikation, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Unionens eller en eller flere af medlemsstaternes interesser skade i forskellig grad

26) »følsomme ikkeklassificerede informationer«: ikkeklassificerede følsomme informationer som omhandlet i artikel 9 i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 ( 1 ), i medfør af hvilken gælder en forpligtelse til at beskytte følsomme ikkeklassificerede informationer, som udelukkende finder anvendelse på Europa-Kommissionen og på EU-agenturer og -organer, der i henhold til lovgivningen er forpligtede til at anvende Kommissionens sikkerhedsregler

27) »blandingsoperation«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, stk. 6, og som kombinerer støtte eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, eller budgetgarantier fra EU-budgettet eller støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer

28) »retlig enhed«: en fysisk person eller en efter EU-retten, national ret eller folkeretten oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og evne til at handle i eget navn, udøve rettigheder og være pålagt forpligtelser, eller en enhed, der ikke er en juridisk person, som omhandlet i finansforordningens artikel 197, stk. 2, litra c)

▼C1

29) »betroet enhed«: en juridisk enhed, der er uafhængig af Kommissionen eller en tredjepart, og som modtager data fra Kommissionen eller den pågældende tredjepart med henblik på sikker opbevaring og behandling af disse data.

▼B

Artikel 3

Programmets komponenter

1. Programmet består af følgende komponenter: a) »Galileo«, som er et selvstændigt civilt system for global satellitbaseret navigation (GNSS) under civil kontrol, som omfatter en konstellation af satellitter, centre og et globalt net af stationer på jorden, som leverer positionsbestemmelses-, navigations- og tidsbestemmelsestjenester og integrerer sikkerhedsbehov og -krav b) »European Geostationary Navigation Overlay Service« (den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste) »EGNOS«, som er et civilt regionalt satellitnavigationssystem under civil kontrol, der består af centre og stationer på jorden og en række transpondere, der er installeret i geostationære satellitter, og som forstærker og korrigerer åbne signaler udsendt af Galileo og andre GNSS-systemer, bl.a. med henblik på lufttrafikstyringstjenester, luftfartstjenester og andre transportsystemer c) »Copernicus«, som er et operationelt, selvstændigt, brugerdrevet civilt jordobservationssystem under civil kontrol, der bygger på de eksisterende nationale og europæiske kapaciteter, og som tilbyder geoinformationsdata og -tjenester, bestående af satellitter, jordinfrastruktur, data- og informationsbehandlingsfaciliteter og distributionsinfrastruktur baseret på en gratis, fuldstændig og åben datapolitik, og som, hvor det er relevant, integrerer sikkerhedsbehov og -krav d) »kendskab til situationen i rummet« eller »SSA«, som omfatter følgende delkomponenter: i) »SST-delkomponent«, som er et system til overvågning og sporing i rummet, hvis formål er at forbedre, forvalte og levere data, informationer og tjenester i forbindelse med overvågning og sporing af rumobjekter, der befinder sig i kredsløb om jorden ▼C1 ii) »SWE-delkomponent«, som er observationsbaserede parametre med relation til rumvejrshændelser og ▼B iii) »NEO-delkomponent«, som vedrører overvågning af risikoen for, at jordnære objekter i rummet nærmer sig jorden e) »GOVSATCOM«, som er en satellitkommunikationstjeneste, der under civil og statslig kontrol muliggør levering af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester for Unionens og medlemsstaternes myndigheder, som forvalter sikkerhedskritiske missioner og infrastrukturer.

2. Programmet skal omfatte yderligere foranstaltninger til sikring af effektiv og selvstændig adgang til rummet for programmet og fremme af en innovativ og konkurrencedygtig europæisk rumsektor, såvel upstream som downstream, og styrke Unionens rumøkosystem og Unionen som global aktør.

Artikel 4

Målsætninger

1. Programmets generelle målsætninger er at: a) tilvejebringe eller bidrage til tilvejebringelsen af ajourførte og, hvis det er relevant, sikre rumrelaterede data, informationer og tjenester af høj kvalitet uden afbrydelse og om muligt på globalt niveau, der opfylder nuværende og fremtidige behov og er i stand til at støtte Unionens politiske prioriteter og anden evidensbaseret og uafhængig beslutningstagning, bl.a. i forbindelse med klimaændringer, transport og sikkerhed b) maksimere de socioøkonomiske fordele, navnlig ved at fremme udviklingen af innovative og konkurrencedygtige europæiske upstream- og downstreamsektorer, herunder SMV'er og nystartede virksomheder, og derved muliggøre vækst og jobskabelse i Unionen og fremme den bredest mulige udbredelse og anvendelse af de data, informationer og tjenester, der leveres gennem programmets komponenter, både i og uden for Unionen, samtidig med at der sikres synergier og komplementaritet med Unionens aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling, som gennemføres i henhold til forordning (EU) 2021/695 c) øge beskyttelsen af og sikkerheden for Unionen og dens medlemsstater og styrke Unionens autonomi, navnlig i teknologisk henseende d) fremme Unionens rolle som en global aktør i rumsektoren, tilskynde til internationalt samarbejde, styrke det europæiske rumdiplomati, herunder ved at fremme principperne om gensidighed og fair konkurrence, samt styrke dens rolle, når det gælder håndtering af globale udfordringer, støtte til globale initiativer, herunder med hensyn til bæredygtig udvikling, samt øget bevidsthed om rummet som menneskehedens fælles arv e) øge beskyttelsen, sikkerheden og bæredygtigheden af alle aktiviteter i rummet, som vedrører rumobjekter og spredning af rumaffald, samt rummiljøet ved at gennemføre passende foranstaltninger, herunder udvikling og anvendelse af teknologier til bortskaffelse af rumfartøjer ved afslutningen af driftslevetiden og til bortskaffelse af rumaffald.

2. Programmets specifikke målsætninger er: a) for Galileo og EGNOS: at tilvejebringe langsigtede, avancerede og sikre positionsbestemmelses-, navigations- og tidsbestemmelsestjenester, samtidig med at tjenesternes kontinuitet og robusthed sikres b) for Copernicus: at levere nøjagtige og pålidelige jordobservationsdata, -informationer og -tjenester, der integrerer andre datakilder, og som tilvejebringes på et langsigtet og bæredygtigt grundlag, med henblik på at understøtte udformningen, gennemførelsen og overvågningen af Unionens og dens medlemsstaters politikker og foranstaltninger baseret på brugernes krav ▼C1 c) for SSA: at forbedre kapaciteter med henblik på at overvåge, spore og identificere rumobjekter og rumaffald for yderligere at øge præstation og autonomi på EU-niveau for kapaciteter under SST-delkomponenten, levere tjenester for rumvejrshændelser og kortlægge og oprette netværk for medlemsstaternes NEO-kapaciteter ▼B d) for GOVSATCOM: at sikre langsigtet tilgængelighed af pålidelige, sikre og omkostningseffektive satellitkommunikationstjenester for GOVSATCOM-brugere e) at støtte en selvstændig, sikker og omkostningseffektiv adgangskapacitet til rummet under hensyntagen til Unionens væsentlige sikkerhedsinteresser f) at fremme udviklingen af en stærk EU-rumøkonomi, herunder ved at støtte rumøkosystemet og ved at styrke konkurrenceevne, innovation, iværksætterånd, kompetencer og kapacitetsopbygning i alle medlemsstater og i Unionens regioner, navnlig med hensyn til SMV'er og nystartede virksomheder eller fysiske og juridiske personer fra Unionen, som er aktive eller ønsker at være aktive inden for denne sektor.

Artikel 5

Adgang til rummet

1. Programmet støtter indkøb og sammenlægning af opsendelsestjenester til dækning af programmets behov og efter anmodning sammenlægningen for medlemsstater og internationale organisationer.

2. I synergi med andre EU-programmer og finansieringsordninger, og uden at det berører ESA's aktiviteter i forbindelse med adgang til rummet, kan programmet støtte: a) tilpasninger, herunder teknologisk udvikling, til opsendelsessystemer, som er nødvendige i forbindelse med opsendelse af satellitter, herunder alternative teknologier og innovative systemer til at få adgang til rummet, med henblik på at gennemføre programmets komponenter b) tilpasninger til jordbaseret infrastruktur, herunder ny udvikling, som er nødvendige for gennemførelsen af programmet.

Artikel 6

Foranstaltninger til støtte for en innovativ og konkurrencedygtig EU-rumsektor

1. Programmet skal fremme kapacitetsopbygning i hele Unionen ved at støtte: a) innovationsaktiviteter til optimal udnyttelse af rumteknologier, -infrastrukturer eller -tjenester samt foranstaltninger til at fremme udbredelsen af innovative løsninger, der stammer fra forsknings- og innovationsaktiviteter, og som støtter udviklingen af downstreamsektoren, navnlig gennem synergier med andre EU-programmer og finansielle instrumenter, herunder InvestEU-programmet b) aktiviteter, der sigter mod at fremme offentlig efterspørgsel og innovation i den offentlige sektor, med henblik på at realisere det fulde potentiale af offentlige tjenester for borgere og virksomheder c) iværksætteri, herunder fra indledningsfasen til ekspansion, i overensstemmelse med artikel 21 ved at anvende andre bestemmelser om adgang til finansiering som fastsat i artikel 18 og afsnit III, kapitel I, samt ved at anvende en strategi baseret på »modellen med første kontrakt« d) fremkomsten af et erhvervsvenligt rumøkosystem gennem samarbejde mellem foretagender i form af et netværk af rumcentre, der: i) på nationalt og regionalt plan samler aktører fra rumsektoren, den digitale sektor og andre sektorer samt brugere, og ii) som har til formål at stille støtte, faciliteter og tjenester til rådighed for borgere og virksomheder for at fremme iværksætteri og færdigheder, at fremme synergier i downstreamsektoren og at styrke samarbejdet med de digitale innovationsknudepunkter, der er etableret i forbindelse med programmet for et digitalt Europa, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 ( 2 ) e) formidlingen af uddannelsesaktiviteter, navnlig for fagfolk, iværksættere, nyuddannede og studerende, navnlig ved hjælp af synergier med nationale og regionale initiativer, med henblik på udvikling af avancerede kompetencer f) adgang til behandlings- og testfaciliteter for fagfolk i den private og den offentlige sektor, studerende og iværksættere g) certificerings- og standardiseringsaktiviteter h) styrkelsen af europæiske forsyningskæder i hele Unionen gennem bred deltagelse af virksomheder, navnlig SMV'er og nystartede virksomheder, i alle programmets komponenter, navnlig ved hjælp af artikel 14, samt af foranstaltninger til støtte for deres konkurrenceevne på globalt plan.

2. I forbindelse med gennemførelsen af de i stk. 1 omhandlede aktiviteter skal behovet for at udvikle kapacitet i medlemsstater med en fremspirende rumindustri støttes med henblik på at give alle medlemsstater lige mulighed for at deltage i rumprogrammet.

Artikel 7

Tredjelandes og internationale organisationers deltagelse i programmet

1. Galileo, EGNOS og Copernicus, samt delkomponenterne SWE og NEO, men ikke SST-delkomponenten, er åbne for deltagelse af medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA, som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

For Copernicus og delkomponenterne SWE og NEO, men ikke SST-delkomponenten, kan følgende lande deltage:

a) tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådsafgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og de pågældende lande

b) lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådsafgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande.

2. I overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en konkret aftale indgået i overensstemmelse med artikel 218 i TEUF om et tredjelands eller en international organisations deltagelse i EU-programmer, er: a) Galileo og EGNOS åbne for deltagelse af de tredjelande, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, litra a) og b) b) GOVSATCOM åben for deltagelse af medlemmer af EFTA, som er medlem af EØS, samt de tredjelande, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, litra a) og b), og c) Galileo, EGNOS, Copernicus, GOVSATCOM, samt SWE- og NEO-delkomponenterne, men ikke SST-delkomponenten, er åbne for deltagelse af andre tredjelande end dem, der er omfattet af stk. 1, og internationale organisationer.

Den konkrete aftale, der er omhandlet i dette stykkes første afsnit:

a) skal sikre en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland eller den internationale organisation, som deltager i EU-programmerne

b) skal fastsætte betingelserne for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer, og deres administrationsomkostninger

c) må ikke indrømme et tredjeland eller en international organisation beslutningskompetence med hensyn til EU-programmet

d) skal garantere Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.

De bidrag, der er omhandlet i dette stykkes andet afsnit, litra b), udgør formålsbestemte indtægter i overensstemmelse med finansforordningens artikel 21, stk. 5.

3. Deltagelse i programmets komponenter eller delkomponenter, bortset fra SST-delkomponenten, er kun åben for tredjelande og internationale organisationer i henhold til denne artikel, såfremt de væsentlige sikkerhedsinteresser for Unionen og dens medlemsstater beskyttes, herunder for så vidt angår beskyttelsen af klassificerede informationer i henhold til artikel 43.

Artikel 8

Tredjelandes og internationale organisationers adgang til SST-tjenester, GOVSATCOM-tjenester og Galileos statsregulerede tjeneste

1. Tredjelande og internationale organisationer kan få adgang til GOVSATCOM-tjenester, såfremt: a) de i overensstemmelse med artikel 218 i TEUF indgår en aftale, der fastsætter vilkår og betingelser for adgangen til GOVSATCOM-tjenester, og b) de overholder denne forordnings artikel 43.

2. Tredjelande og internationale organisationer, der ikke har deres hjemsted i Unionen, kan få adgang til de i artikel 55, stk. 1, litra d), omhandlede SST-tjenester, såfremt: a) de i overensstemmelse med artikel 218 i TEUF indgår en aftale, der fastsætter vilkår og betingelser for adgangen til sådanne SST-tjenester, og b) de overholder denne forordnings artikel 43.

3. Der kræves ikke en aftale indgået i overensstemmelse med artikel 218 i TEUF for adgang til SST-tjenester, som er offentligt tilgængelige, jf. artikel 55, stk. 1, litra a), b) og c). Adgang til disse tjenester gives på baggrund af en anmodning fra de potentielle brugere i overensstemmelse med artikel 56.

4. Adgangen for tredjelande og internationale organisationer til den statsregulerede tjeneste (PRS), der leveres af Galileo, reguleres af artikel 3, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1104/2011/EU ( 3 ).

Artikel 9

Ejerskab til og brug af aktiver

1. Unionen er ejer af alle materielle og immaterielle aktiver, som skabes eller udvikles inden for rammerne af programmets komponenter, jf. dog stk. 2. I den forbindelse sikrer Kommissionen, at de relevante kontrakter, aftaler og øvrige ordninger i forbindelse med aktiviteterne, som kan medføre, at der skabes eller udvikles sådanne aktiver, indeholder bestemmelser, der garanterer Unionens ejerskab til disse aktiver.

2. Stk. 1 finder ikke anvendelse på de materielle og immaterielle aktiver, som skabes eller udvikles inden for rammerne af programmets komponenter, såfremt de aktiviteter, som kan medføre, at der skabes eller udvikles sådanne aktiver: a) udføres i overensstemmelse med tilskud eller priser, som finansieres fuldt ud af Unionen b) ikke er fuldt finansieret af Unionen eller c) vedrører udvikling, fremstilling eller anvendelse af PRS-modtagere, der indeholder EUCI, eller dele til sådanne modtagere.

3. Kommissionen sikrer, at kontrakter, aftaler og andre ordninger i forbindelse med de aktiviteter, der er omhandlet i denne artikels stk. 2, indeholder bestemmelser om en passende ejerskabsordning for disse aktiver og for så vidt angår denne artikels stk. 2, litra c), at nævnte kontrakter, aftaler og ordninger sikrer, at Unionen kan anvende PRS-modtagerne i overensstemmelse med afgørelse nr. 1104/2011/EU.

4. Kommissionen bestræber sig på at indgå kontrakter, aftaler eller andre ordninger med tredjeparter for så vidt angår: a) allerede eksisterende ejendomsrettigheder i forbindelse med materielle eller immaterielle aktiver, som skabes eller udvikles inden for rammerne af programmets komponenter b) erhvervelse af ejerskab eller licensrettigheder i forbindelse med andre materielle og immaterielle aktiver, som er nødvendige for programmets gennemførelse.

5. Kommissionen sikrer ved hjælp af en hensigtsmæssig ramme optimal udnyttelse af de materielle og immaterielle aktiver, der er omhandlet i stk. 1 og 2, og som ejes af Unionen.

6. Hvis aktiverne omhandlet i stk. 1 og 2 omfatter intellektuelle ejendomsrettigheder, forvalter Kommissionen disse rettigheder så effektivt som muligt under hensyntagen til: a) behovet for at beskytte aktiverne og give dem værdi b) samtlige berørte parters interesser c) behovet for en harmonisk udvikling af markeder og nye teknologier og d) behovet for kontinuitet i de tjenester, der leveres af programmets komponenter.

Kommissionen sikrer navnlig, at de relevante kontrakter, aftaler og andre ordninger indeholder mulighed for at overdrage disse intellektuelle ejendomsrettigheder til tredjeparter eller udstede licenser til tredjeparter til udnyttelse af disse rettigheder, herunder til ophavspersonen til sådanne intellektuelle rettigheder, og at agenturet frit kan gøre brug af disse rettigheder, hvis det er nødvendigt for udførelsen af opgaverne i henhold til denne forordning.

Den finansielle partnerskabsrammeaftale, der er omhandlet i artikel 28, stk. 4, eller de bidragsaftaler, der er omhandlet i artikel 32, stk. 1, skal indeholde relevante bestemmelser, der gør det muligt for ESA og andre bemyndigede enheder at anvende de i nærværende stykkes første afsnit omhandlede intellektuelle ejendomsrettigheder, hvis det er nødvendigt for at udføre deres opgaver i henhold til denne forordning og for at opfylde betingelserne for denne anvendelse.

Artikel 10

Garanti

1. Uden at det berører de forpligtelser, som følger af retligt bindende bestemmelser, leveres de tjenester, data og informationer, som leveres af programmets komponenter, uden nogen udtrykkelig eller underforstået garanti for så vidt angår deres kvalitet, nøjagtighed, tilgængelighed, pålidelighed, hastighed og egnethed til ethvert formål.

2. Kommissionen sikrer, at brugere af disse tjenester, data og informationer informeres på passende vis om stk. 1.







AFSNIT II

BIDRAG OG BUDGETORDNINGER

Artikel 11

Budget

1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027 og til dækning af de dermed forbundne risici, er på 14,880 mia. EUR i løbende priser.

Det i første afsnit omhandlede beløb inddeles i følgende udgiftskategorier:

a) for Galileo og EGNOS: 9,017 mia. EUR

b) for Copernicus: 5,421 mia. EUR

c) for SSA og GOVSATCOM: 0,442 mia. EUR.

2. Kommissionen kan omfordele midler mellem de i denne artikels stk. 1 omhandlede udgiftskategorier op til et loft på 7,5 % af den kategori af udgifter, der modtager midlerne, eller den kategori, som finansierer midlerne. Kommissionen kan ved gennemførelsesretsakter omfordele midler mellem de i denne artikels stk. 1 omhandlede udgiftskategorier, når denne tildeling overstiger et samlet beløb, der er større end 7,5 % af det beløb, der er afsat til den udgiftskategori, som modtager midlerne, eller den kategori, som finansierer midlerne. Disse gennemførelsesretsakter vedtages i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3.

3. Yderligere foranstaltninger i henhold til artikel 3, stk. 2, nemlig de i artikel 5 og 6 omhandlede aktiviteter, finansieres inden for rammerne af programmets komponenter.

4. De budgetbevillinger, som Unionen afsætter til programmet, skal dække alle de aktiviteter, som er nødvendige for at opfylde målsætningerne i artikel 4. Disse udgifter kan dække: a) undersøgelser og ekspertmøder, navnlig i overensstemmelse med omkostnings- og tidsmæssige begrænsninger b) informations- og kommunikationstiltag, herunder intern kommunikation om den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteringer, forudsat at de vedrører de overordnede målsætninger i denne forordning direkte, navnlig med henblik på at skabe synergi med andre EU-politikker c) informationsteknologinet, hvis funktion er at behandle eller udveksle oplysninger, og forvaltningsmæssige eller administrative foranstaltninger, herunder på sikkerhedsområdet, som gennemføres af Kommissionen d) teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmets gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder.

5. Foranstaltninger, der modtager kumuleret finansiering fra forskellige EU-programmer, må kun revideres en gang, der omfatter alle involverede programmer og de respektive regler herfor.

6. Budgetforpligtelserne vedrørende programmet, som omfatter aktiviteter, der løber over mere end ét regnskabsår, kan opdeles på flere år i årlige trancher.

7. Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på den pågældende medlemsstats anmodning overføres til programmet på de betingelser, der er fastsat i artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte afsnits litra c). De omhandlede midler anvendes til fordel for den pågældende medlemsstat.

Artikel 12

Formålsbestemte indtægter

1. Indtægterne fra programmets komponenter betales til Unionens budget og anvendes til at finansiere den komponent, der genererede indtægterne.

2. Medlemsstaterne kan bidrage med yderligere finansiering af en af programmets komponenter til dækning af yderligere elementer, under betingelse af at sådanne supplerende elementer ikke skaber finansielle eller tekniske byrder eller forsinkelser med hensyn til den pågældende komponent. Kommissionen fastslår ved hjælp af gennemførelsesretsakter, hvorvidt disse betingelser er opfyldt. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3.

3. Den i denne artikel omhandlede yderligere finansiering behandles som eksterne formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2.

Artikel 13

Gennemførelse og former for EU-finansiering

1. Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med de i finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c), omhandlede organer.

2. Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særligt tilskud, priser og udbud. Det kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer.

3. Hvis Copernicusbudgettet gennemføres ved indirekte forvaltning, kan udbudsreglerne for de enheder, der har ansvaret for opgaver i forbindelse med budgetgennemførelse finde anvendelse, i det omfang det er tilladt i henhold til finansforordningens artikel 62 og 154. De specifikke tilpasninger, der er nødvendige i forbindelse med disse udbudsregler, fastlægges i de relevante bidragsaftaler.







AFSNIT III

FINANSIELLE BESTEMMELSER







KAPITEL I

Udbud

Artikel 14

Udbudsprincipper

1. Den ordregivende myndighed handler i overensstemmelse med følgende principper for så vidt angår udbudsprocedurer i forbindelse med programmet: a) med henblik på i alle medlemsstater i hele Unionen og i hele forsyningskæden at fremme en så bred og åben deltagelse som muligt af alle økonomiske aktører, navnlig nystartede virksomheder, nytilkomne og SMV'er, heriblandt når tilbudsgiverne giver en del af kontrakten i underentreprise b) med henblik på at sikre effektiv konkurrence og så vidt muligt undgå alt for stor afhængighed af en enkelt leverandør, navnlig hvad angår kritisk udstyr og kritiske tjenester, under hensyntagen til målsætningen om teknologisk uafhængighed og kontinuitet i tjenesterne c) med henblik på, som en undtagelse fra finansforordningens artikel 167, og hvor det er relevant, at anvende flere forsyningskilder for at sikre en bedre overordnet kontrol med alle programmets komponenter, deres omkostninger og tidsplanen d) med henblik på at følge principperne om åben adgang og loyal konkurrence i hele den industrielle forsyningskæde, udbud på baggrund af gennemsigtig og rettidig information, klar meddelelse om de gældende regler og procedurer for offentlige udbud, udvælgelses- og tildelingskriterier samt andre relevante oplysninger, der sikrer lige vilkår for alle potentielle tilbudsgivere, herunder SMV'er og nystartede virksomheder e) med henblik på at styrke Unionens autonomi, navnlig i teknologisk henseende f) med henblik på at overholde sikkerhedskravene for programmets komponenter og bidrage til beskyttelsen af Unionens og medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser g) med henblik på at fremme kontinuitet og pålidelighed i forbindelse med tjenesterne h) med henblik på at tilgodese passende sociale og miljømæssige kriterier.

2. Kommissionens udbudsbestyrelse skal kontrollere udbudsproceduren for så vidt angår alle programmets komponenter og overvåge den kontraktmæssige gennemførelse af de EU-midler, der overdrages de bemyndigede enheder. Repræsentanter for hver af de bemyndigede enheder skal indbydes, hvis det er relevant.

Artikel 15

Kontrakter med betingede ordrer

1. Hvad operationelle og infrastrukturmæssige aktiviteter angår, kan den ordregivende myndighed indgå en kontrakt med betingede ordrer i overensstemmelse med denne artikel.

2. I udbudsbetingelserne redegøres for de elementer, der gælder for kontrakter med betingede ordrer. Heri defineres navnlig kontraktens genstand, pris eller grundlag for beregning heraf og bestemmelser vedrørende levering af arbejder, leverancer og tjenesteydelser for hver ordre.

3. En kontrakt med betingede ordrer består af: a) en fast ordre, som resulterer i et fast tilsagn om udførelse af de arbejder, leverancer eller tjenesteydelser, der gælder for denne ordre, og b) en eller flere ordrer, der både budgetmæssigt og gennemførelsesmæssigt er betingede.

4. Ydelserne i den faste del af kontrakten og ydelserne i forbindelse med hver betinget ordre skal udgøre et samlet hele, idet der tages hensyn til ydelserne i alle forudgående eller efterfølgende ordrer.

5. Hver betinget ordre gennemføres på grundlag af en afgørelse truffet af den ordregivende myndighed, som meddeles kontrahenten i overensstemmelse med kontrakten.

Artikel 16

Kontrakter på regningsbasis

1. Den ordregivende myndighed kan vælge en kontrakt, der helt eller delvis indgås på regningsbasis, på de betingelser, der er fastsat i stk. 3.

2. Den pris, som skal betales i henhold til en kontrakt indgået på regningsbasis, består af en godtgørelse af: a) de samlede faktiske udgifter, som kontrahenten har afholdt i henhold til kontrakten, såsom udgifter til arbejdsløn, materialer, forbrugsmaterialer og anvendelse af udstyr og infrastrukturer, som er nødvendige for at opfylde kontrakten b) indirekte omkostninger c) en fast avance og d) en passende kontraktpræmie på basis af opfyldelse af mål med hensyn til præstation og overholdelse af tidsplanen.

3. Den ordregivende myndighed kan vælge en kontrakt, der helt eller delvis indgås efter regning, i tilfælde, hvor det er vanskeligt eller uhensigtsmæssigt at give en nøjagtig og fast pris på grund af usikkerhed i forbindelse med kontraktens gennemførelse af følgende årsager: a) kontrakten indeholder meget komplekse elementer eller omfatter anvendelse af ny teknologi, hvilket medfører betydelig teknisk usikkerhed, eller b) de aktiviteter, som kontrakten vedrører, skal af operationelle årsager indledes uden forsinkelse, selv om det endnu ikke er muligt at fastsætte en nøjagtig pris, eftersom der foreligger betydelige usikkerhedsmomenter, eller kontraktens gennemførelse delvis afhænger af gennemførelsen af andre kontrakter.

4. Kontrakter, der indgås på regningsbasis, skal fastsætte et maksimalt prisloft. Prisloftet i kontrakter, der helt eller delvis indgås på regningsbasis, er det maksimale beløb, der kan udbetales. Prisen kan ændres i overensstemmelse med finansforordningens artikel 172.

Artikel 17

Underleverancer

1. For at opmuntre nye aktører, SMV'er og nystartede virksomheder til grænseoverskridende deltagelse og for at tilbyde den bredest mulige geografiske dækning, samtidig med at Unionens autonomi beskyttes, skal den ordregivende myndighed kræve, at tilbudsgiveren giver en del af kontrakten i underentreprise, ved hjælp af konkurrencebaserede udbud på de relevante niveauer for underentreprise, til andre virksomheder end dem, der tilhører tilbudsgiverens koncern.

2. Tilbudsgiveren skal begrunde enhver fravigelse fra et krav i henhold til stk. 1.

3. For kontrakter over 10 mio. EUR skal den ordregivende myndighed sigte mod at sikre, at mindst 30 % af kontraktens værdi gives i underentreprise ved hjælp af konkurrencebaserede udbud på forskellige niveauer til andre virksomheder end dem, der tilhører hovedkontrahentens koncern, navnlig med henblik på at muliggøre SMV'ers deltagelse på tværs af grænserne. Kommissionen underretter det i artikel 107, stk. 1, omhandlede udvalg om opfyldelsen af dette mål for så vidt angår kontrakter, der undertegnes efter denne forordnings ikrafttræden.







KAPITEL II

Tilskud, priser og blandingsoperationer

Artikel 18

Tilskud og priser

1. Unionen kan dække op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger, uden at dette berører medfinansieringsprincippet.

2. Uanset finansforordningens artikel 181, stk. 6, kan den kompetente anvisningsberettigede ved anvendelsen af faste takster tillade eller kræve finansiering af modtagerens indirekte omkostninger med op til højst 25 % af de samlede støtteberettigede direkte omkostninger i forbindelse med foranstaltningen.

3. Uanset denne artikels stk. 2 kan de indirekte omkostninger angives i form af faste beløb eller enhedsomkostninger, forudsat at dette anføres i arbejdsprogrammet, jf. artikel 100.

4. Uanset finansforordningens artikel 204 må det maksimale støttebeløb, som kan betales til tredjemand, ikke overstige 200 000 EUR.

Artikel 19

Fælles indkaldelser af ansøgninger om støtte

1. Kommissionen eller en bemyndiget enhed kan inden for rammerne af programmet offentliggøre fælles indkaldelser af forslag sammen med enheder, organer eller personer som omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c).

2. I tilfælde af en fælles indkaldelse som omhandlet i nærværende artikels stk. 1: a) finder de i finansforordningens afsnit VIII omhandlede regler anvendelse b) skal evalueringsprocedurerne involvere en afbalanceret gruppe af eksperter, som udpeges af begge parter, og c) skal evalueringsudvalget overholde finansforordningens artikel 150.

3. Tilskudsaftalen skal præcisere de ordninger, der finder anvendelse på intellektuelle ejendomsrettigheder.

Artikel 20

Tilskud i forbindelse med prækommercielle udbud og udbud vedrørende innovative løsninger

1. Aktioner kan involvere eller som primær målsætning have prækommercielle udbud og offentlige indkøb vedrørende innovative løsninger, der skal foretages af støttemodtagere, som er ordregivende myndigheder eller ordregivende enheder som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU ( 4 ), 2014/25/EU ( 5 ) og 2009/81/EF ( 6 ).

2. Under procedurerne for offentlige udbud vedrørende innovative løsninger: a) skal principperne om åbenhed, ikkeforskelsbehandling, ligebehandling, forsvarlig økonomisk forvaltning, proportionalitet og konkurrenceregler overholdes b) kan der for prækommercielle udbud fastsættes særlige betingelser, såsom for, hvor de indkøbte aktiviteter skal finde sted, hvilket dog er begrænset til at omfatte medlemsstaternes og de i programmet deltagende tredjelandes territorium c) kan det tillades at foretage flere tildelinger af kontrakter inden for samme procedure (valg af flere leverandører) og d) skal ordren tildeles den eller de bydende, der har afgivet det økonomisk mest fordelagtige bud, idet det sikres, at der ikke foreligger interessekonflikter.

3. Den kontrahent, der frembringer resultater under prækommercielle udbud, ejer som minimum de intellektuelle ejendomsrettigheder, der knytter sig til resultaterne. De ordregivende myndigheder har som minimum royaltyfri brugsret til resultaterne til eget brug og ret til at udstede eller kræve, at kontrahenterne udsteder ikkeeksklusive licenser til tredjeparter for at udnytte resultaterne for de ordregivende myndigheder under rimelige forhold uden ret til at give underlicenser. Hvis en kontrahent ikke udnytter resultaterne kommercielt inden for en vis periode efter den prækommercielle udbudsrunde, der er fastsat i kontrakten, kan de ordregivende myndigheder kræve, at kontrahenten overdrager dem ejerskabet til resultaterne.

Artikel 21

Blandingsoperationer

Blandingsoperationer vedtaget under programmet gennemføres i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/523 og finansforordningens afsnit X.







KAPITEL III

Andre finansielle bestemmelser

Artikel 22

Kumulativ og alternativ finansiering

1. En foranstaltning, som har modtaget et bidrag i henhold til programmet, kan også modtage bidrag fra et andet program, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for det relevante EU-program gælder for det tilsvarende bidrag til foranstaltningen. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved foranstaltningen, og støtten fra de forskellige EU-programmer kan beregnes pro rata i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttevilkårene er fastsat.

2. Foranstaltninger, der tildeles kvalitetsmærket »Seal of Excellence« i henhold til programmet, kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling eller Den Europæiske Socialfond Plus i overensstemmelse med artikel 73, stk. 4, i forordningen om fælles bestemmelser, hvis de opfylder følgende kumulative betingelser: a) de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet b) de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag c) de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger.

Artikel 23

Fælles udbudsprocedurer

1. Ud over bestemmelserne i finansforordningens artikel 165 kan Kommissionen eller agenturet gennemføre fælles udbudsprocedurer med ESA eller andre internationale organisationer, som er involveret i gennemførelsen af programmets komponenter.

2. De udbudsregler, der finder anvendelse efter finansforordningens artikel 165, finder tilsvarende anvendelse, forudsat at de procedureregler, der gælder for EU-institutionerne, anvendes.

Artikel 24

Betingelser for støtteberettigelse og deltagelse med henblik på bevarelse af Unionens operationelle systemers sikkerhed, integritet og modstandsdygtighed

1. Kommissionen anvender de betingelser for støtteberettigelse og deltagelse, der er fastsat i stk. 2, i forbindelse med udbud, tilskud eller priser i henhold til dette afsnit, hvis den finder, at dette er nødvendigt og hensigtsmæssigt for at bevare de operationelle EU-systemers sikkerhed, integritet og modstandsdygtighed under hensyntagen til målet om at fremme Unionens strategiske autonomi, navnlig med hensyn til teknologi på tværs af centrale teknologier og værdikæder, samtidig med at der bevares en åben økonomi.

Inden den anvender betingelserne for støtteberettigelse og deltagelse, jf. nærværende stykkes første afsnit, underretter Kommissionen det programudvalg, der er omhandlet i artikel 107, stk. 1, litra e), og tager størst mulig hensyn til medlemsstaternes synspunkter vedrørende anvendelsesområdet og begrundelsen for disse betingelser for støtteberettigelse og deltagelse.

2. Betingelserne for støtteberettigelse og deltagelse er følgende: a) den støtteberettigede retlige enhed skal være etableret i en medlemsstat, og dens ledelsesstrukturer skal være etableret i medlemsstaten b) den støtteberettigede retlige enhed forpligter sig til at udføre alle relevante aktiviteter i en eller flere medlemsstater og c) den støtteberettigede retlige enhed er ikke underlagt kontrol fra et tredjeland eller fra en enhed i et tredjeland.

I denne artikel forstås ved kontrol muligheden for at udøve afgørende indflydelse på en retlig enhed direkte eller indirekte gennem en eller flere mellemliggende retlige enheder.

I denne artikel forstås ved ledelsesstruktur et organ i en retlig enhed, der er udpeget i overensstemmelse med national ret, og som, hvis det er relevant, rapporterer til den administrerende direktør eller enhver anden person med tilsvarende beslutningskompetence, og som har beføjelse til at fastlægge den retlige enheds strategi, mål og generelle kurs og fører tilsyn med og overvåger ledelsens beslutningstagning.

3. Kommissionen kan fravige betingelserne i stk. 2, første afsnit, litra a) eller b), for en bestemt retlig enhed efter evaluering på grundlag af følgende kumulative kriterier: a) der findes ikke umiddelbart nogen alternativer i medlemsstaterne til specifikke teknologier, varer eller tjenester, der er nødvendige for de aktiviteter, der er omhandlet i stk. 1 b) den retlige enhed er etableret i et EØS-land eller et EFTA-land, der har indgået en international aftale som omhandlet i artikel 7 med Unionen, og dens ledelsesstrukturer er etableret i landet, og aktiviteterne i forbindelse med udbuddet, tilskuddet eller prisen gennemføres i dette land eller i et eller flere sådanne lande, og c) der gennemføres tilstrækkelige foranstaltninger til at sikre beskyttelsen af EUCI i henhold til artikel 43 samt til at sikre programkomponenternes integritet, sikkerhed og modstandsdygtighed og deres drift og deres tjenester.

Uanset dette stykkes første afsnit, litra b), kan Kommissionen fravige betingelserne i stk. 2, andet afsnit, litra a) og b), for en retlig enhed, der er etableret i et tredjeland, som ikke er medlem af EØS eller EFTA, hvis der ikke umiddelbart findes alternativer i lande, som er medlem af EØS eller EFTA, og kriterierne i første afsnit, litra a) og c) er opfyldt.

4. Kommissionen kan fravige betingelsen i stk. 2, første afsnit, litra c), hvis den retlige enhed, der er etableret i en medlemsstat, giver følgende garantier: a) kontrollen over den retlige enhed udøves ikke på en måde, som begrænser eller indskrænker dens evne til at i) gennemføre udbuddet, tilskuddet eller prisen eller ii) levere resultater, navnlig gennem rapporteringsforpligtelser b) det tredjeland eller den enhed i et tredjeland, der udøver kontrollen, forpligter sig til at afholde sig fra at udøve kontrollerende rettigheder over den retlige enhed eller pålægge denne rapporteringsforpligtelser i forbindelse med udbuddet, tilskuddet eller prisen, og c) den retlige enhed overholder bestemmelserne i artikel 34, stk. 7.

5. De kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor den retlige enhed er etableret, vurderer, om den retlige enhed overholder de kriterier, der er fastsat i stk. 3, litra c), og de garantier, der er omhandlet i stk. 4. Kommissionen tilslutter sig denne vurdering.

6. Kommissionen forelægger følgende for det programudvalg, der er omhandlet i artikel 107, stk. 1, litra e): a) anvendelsesområdet for betingelserne for støtteberettigelse og deltagelse som omhandlet i denne artikels stk. 1 b) nærmere oplysninger om og begrundelser for de undtagelser, der er givet i overensstemmelse med denne artikel, og c) den evaluering, der danner grundlag for en undtagelse, jf. dog denne artikels stk. 3 og 4, uden at videregive kommercielt følsomme oplysninger.

7. De betingelser, der er fastsat i denne artikels stk. 2, 3 og 4, angives i dokumentationen vedrørende udbuddet, tilskuddet eller prisen, alt efter hvad der er relevant. I forbindelse med udbud gælder betingelserne for hele løbetiden af den efterfølgende kontrakt.

8. Denne artikel berører ikke afgørelse nr. 1104/2011/EU og Kommissionens delegerede afgørelse af 15.9.2015 ( 7 ), forordning (EU) 2019/452, afgørelse 2013/488/EU og afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 og heller ikke den sikkerhedsundersøgelse, der foretages af medlemsstaterne for så vidt angår de retlige enheder, der er involveret i aktiviteter, som kræver adgang til EUCI i henhold til gældende nationale love og bestemmelser.

Hvis kontrakter, der hidrører fra anvendelsen af denne artikel, klassificeres, må de betingelser for støtteberettigelse og deltagelse, der anvendes af Kommissionen i overensstemmelse med stk. 1, ikke berøre de nationale sikkerhedsmyndigheders kompetence.

Denne artikel må ikke påvirke, ændre eller være i strid med eventuelle eksisterende procedurer for sikkerhedsgodkendelse af faciliteter og sikkerhedsgodkendelse af personel i en medlemsstat.

Artikel 25

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

Hvor et tredjeland deltager i programmet i kraft af en afgørelse, der er vedtaget i henhold til en international aftale, eller på grundlag af ethvert andet retligt instrument, skal tredjelandet give den ansvarlige anvisningsberettigede, OLAF og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF, skal sådanne rettigheder omfatte retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, som fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013.







AFSNIT IV

FORVALTNING AF PROGRAMMET

Artikel 26

Forvaltningsprincipper

Forvaltningen af programmet bygger på følgende principper:

a) en klar fordeling af opgaver og ansvar mellem de enheder, der er involveret i gennemførelsen af hver enkelt af programmets komponenter og foranstaltninger, navnlig mellem medlemsstaterne, Kommissionen, agenturet, ESA og EUMETSAT på grundlag af deres respektive kompetencer, med henblik på at undgå overlap af opgaver og ansvar

b) relevansen af forvaltningsstrukturen for de specifikke behov i forbindelse med hver enkelt af programmets komponenter og foranstaltninger, alt efter hvad der er relevant

c) stærk kontrol med programmet, herunder at alle enheder strengt overholder omkostninger, tidsplaner og præstation inden for deres respektive roller og opgaver i overensstemmelse med denne forordning

d) gennemsigtig og omkostningseffektiv forvaltning

e) kontinuitet i tjenesterne og den nødvendige kontinuitet i infrastrukturen, herunder beskyttelse mod relevante trusler

f) systematisk og struktureret hensyntagen til behovene hos brugerne af de data, informationer og tjenester, der leveres af programmets komponenter, samt til den dermed forbundne videnskabelige og tekniske udvikling

g) en konstant indsats for at styre og mindske risici.

Artikel 27

Medlemsstaternes rolle

1. Medlemsstaterne kan deltage i programmet. Medlemsstater, der deltager i programmet, bidrager med deres tekniske kompetence, knowhow og bistand, navnlig inden for sikkerhed, eller, hvor det er nødvendigt og muligt, ved at stille data, informationer, tjenester og infrastruktur, som er i deres besiddelse eller befinder sig på deres område, til rådighed for Unionen, bl.a. ved at sikre effektiv og uhindret adgang til og anvendelse af Copernicus-in situ-data og samarbejde med Kommissionen for at forbedre tilgængeligheden af de Copernicus-in situ-data, som programmet har brug for, under hensyntagen til gældende licenser og forpligtelser.

2. Kommissionen kan ved hjælp af bidragsaftaler overdrage specifikke opgaver til organisationer i medlemsstaterne, hvis den pågældende medlemsstat har udpeget sådanne organisationer. Kommissionen vedtager de bidragsafgørelser, der vedrører bidragsaftalerne, ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren, jf. artikel 107, stk. 2.

3. I visse behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen for så vidt angår de i artikel 29 omhandlede opgaver ved hjælp af bidragsaftaler overdrage specifikke opgaver til organisationer i medlemsstaterne, hvis den pågældende medlemsstat har udpeget sådanne organisationer.

4. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre driften af programmet, herunder ved på det passende niveau at bistå med beskyttelsen af de frekvenser, der er nødvendige for programmet.

5. Medlemsstaterne og Kommissionen kan samarbejde om at øge udbredelsen af de data, informationer og tjenester, som programmets komponenter leverer.

6. Medlemsstaternes bidrag til det i artikel 107, stk. 6, omhandlede brugerforum, skal så vidt muligt baseres på en systematisk og koordineret høring af slutbrugerfællesskaber på nationalt plan, navnlig for så vidt angår Galileo, EGNOS og Copernicus.

7. Medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder med henblik på at udvikle den Copernicus-in situ-komponent og de jordkalibreringstjenester, som er nødvendige for at anvende rumsystemerne og for at fremme anvendelsen af det fulde potentiale af Copernicus-in situ- og referencedatasættene baseret på eksisterende kapaciteter.

8. På sikkerhedsområdet udfører medlemsstaterne de opgaver, der er omhandlet i artikel 34, stk. 6.

Artikel 28

Kommissionens rolle

1. Kommissionen har det overordnede ansvar for gennemførelsen af programmet, herunder på sikkerhedsområdet, uden at det berører medlemsstaternes beføjelser på området for national sikkerhed. Kommissionen skal i overensstemmelse med denne forordning fastsætte programmets prioriteter og udvikling på lang sigt på linje med brugernes krav og overvåge gennemførelsen heraf, uden at det berører andre EU-politikker.

2. Kommissionen forvalter alle programmets komponenter eller delkomponenter, som ikke er overdraget til en anden enhed, navnlig GOVSATCOM, NEO-delkomponent, SWE-delkomponent og de i artikel 55, stk. 1, litra d), omhandlede aktiviteter.

3. Kommissionen sikrer en klar fordeling af opgaver og ansvar mellem de forskellige enheder, der er involveret i programmet, og koordinerer aktiviteterne i disse enheder. Kommissionen sikrer også, at alle de bemyndigede enheder, der er involveret i gennemførelsen af programmet, beskytter Unionens interesser, sikrer forsvarlig forvaltning af Unionens midler og overholder finansforordningen og nærværende forordning.

4. Kommissionen indgår under hensyntagen til 2004-rammeaftalen en finansiel partnerskabsrammeaftale med agenturet og ESA, jf. finansforordningens artikel 130.

5. Hvis det er nødvendigt for, at programmet og de tjenester, der leveres af programmets komponenter, kan fungere gnidningsløst, fastsætter Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter de tekniske og operationelle krav, som er nødvendige for gennemførelsen og udviklingen af disse komponenter og af de tjenester, de leverer, efter samråd med brugerne, herunder gennem det brugerforum, der er omhandlet i artikel 107, stk. 6, og andre aktører. Ved fastsættelsen af disse tekniske og operationelle krav skal Kommissionen undgå at sænke det generelle sikkerhedsniveau og opfylde krav om bagudkompatibilitet.

Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3.

6. Uden at det berører agenturets og andre bemyndigede enheders opgaver, sikrer Kommissionen, at ibrugtagningen og anvendelsen af de data og tjenester, der leveres af programmets komponenter, fremmes og maksimeres inden for offentlige og private sektorer, herunder ved at støtte passende udvikling af disse tjenester og brugervenlige grænseflader samt ved at fremme et stabilt og langsigtet miljø. Den udvikler passende synergier mellem applikationerne i programmets forskellige komponenter. Den sørger for sammenhæng, konsistens, synergier og forbindelser mellem programmet og andre EU-foranstaltninger og -programmer.

7. Kommissionen sikrer om nødvendigt sammenhæng mellem de aktiviteter, som gennemføres inden for rammerne af programmet, og de aktiviteter, der udføres på rumområdet på EU-plan, nationalt plan eller internationalt plan. Den støtter samarbejdet mellem medlemsstaterne og fremmer, når det er relevant i forhold til programmet, konvergens mellem deres teknologiske kapacitet og udvikling på rumområdet. Med henblik herpå samarbejder Kommissionen, når det er relevant og vedrører deres kompetenceområde, med agenturet og ESA.

8. Kommissionen underretter det i artikel 107 omhandlede programudvalg om de foreløbige og endelige resultater af evalueringen af alle udbud og alle kontrakter, herunder underentrepriser, med offentlige og private enheder.

Artikel 29

Agenturets rolle

1. Agenturet varetager følgende egne opgaver: a) gennem Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse garantere sikkerhedsgodkendelse af alle programmets komponenter i overensstemmelse med afsnit V, kapitel II b) udføre de opgaver, der er omhandlet i artikel 34, stk. 3 og 5 c) gennemføre kommunikations-, markedsudviklings- og PR-aktiviteter for så vidt angår tjenesterne, der tilbydes af Galileo og EGNOS, navnlig aktiviteter forbundet med markedsudbredelse og koordinering af brugernes behov d) gennemføre kommunikations-, markedsudviklings- og PR-aktiviteter for så vidt angår data, informationer og tjenester, der tilbydes af Copernicus, uden at dette berører de aktiviteter, der varetages af andre bemyndigede enheder og Kommissionen e) bistå Kommissionen med ekspertise, herunder med henblik på forberedelsen af rumrelaterede forskningsprioriteter i aftagerleddet.

2. Kommissionen pålægger agenturet følgende opgaver: a) forvalte driften af EGNOS og Galileo, jf. artikel 44 b) på et overordnet plan koordinere brugerrelaterede aspekter af GOVSATCOM i tæt samarbejde med medlemsstaterne, de relevante EU-agenturer, EU-Udenrigstjenesten og andre enheder, med henblik på krisestyringsmissioner og -operationer c) gennemføre aktiviteter, der vedrører udviklingen af downstreamapplikationer baseret på programmets komponenter og grundlæggende elementer og integrerede applikationer baseret på data og tjenester leveret af Galileo, EGNOS og Copernicus, herunder hvor der er stillet finansiering til rådighed for sådanne aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa, eller hvor det er nødvendigt for at opfylde målene i artikel 4, stk. 1, litra b) d) gennemføre aktiviteter med tilknytning til brugerspredning af data, informationer og tjenester, der leveres af andre af programmets komponenter end Galileo og EGNOS, uden at det berører de Copernicusaktiviteter og -tjenester, som er overdraget til andre enheder e) specifikke foranstaltninger som omhandlet i artikel 6.

3. Kommissionen kan på grundlag af de i artikel 102, stk. 5, omhandlede vurderinger overdrage andre opgaver til agenturet, forudsat at de ikke duplikerer aktiviteter, der udøves af andre bemyndigede enheder inden for rammerne af programmet, og under forudsætning af at de tilsigter at forbedre effektiviteten for så vidt angår gennemførelsen af programmets aktiviteter.

4. Når aktiviteter overdrages til agenturet, skal der sikres passende finansielle, menneskelige og administrative ressourcer til gennemførelsen heraf.

5. Uanset finansforordningens artikel 62, stk. 1, og med forbehold af Kommissionens vurdering af beskyttelsen af Unionens interesser kan agenturet ved hjælp af bidragsaftaler overdrage specifikke aktiviteter til andre enheder inden for deres respektive kompetenceområder på de betingelser for indirekte forvaltning, der gælder for Kommissionen.

Artikel 30

ESA's rolle

1. ESA pålægges, under forudsætning af at Unionens interesser er beskyttede, følgende opgaver: a) for så vidt angår Copernicus: i) koordinering af rumkomponenten og gennemførelsen af rumkomponenten samt udvikling heraf, ii) konstruktion, udvikling og fremstilling af Copernicusruminfrastrukturen, herunder driften af denne infrastruktur og hermed forbundne indkøb, bortset fra når disse aktiviteter foretages af andre enheder, og iii) hvor det er relevant, levere adgang til tredjepartsdata b) for så vidt angår Galileo og EGNOS: systemudvikling og konstruktion og udvikling af dele af jordsegmenter og satellitter, herunder test og validering c) for så vidt angår alle de af programmets komponenter, der indebærer upstreamforsknings- og udviklingsaktiviteter inden for ESA's ekspertiseområder.

2. ESA kan på grundlag af en af Kommissionen foretaget vurdering få overdraget andre opgaver baseret på programmets behov, forudsat at disse opgaver ikke duplikerer aktiviteter, der udøves af andre bemyndigede enheder inden for rammerne af programmet, og de tilsigter at forbedre effektiviteten for så vidt angår gennemførelsen af programmets aktiviteter.

3. Uden at dette berører den finansielle partnerskabsrammeaftale, der er omhandlet i artikel 31, kan Kommissionen eller agenturet på gensidigt fastsatte betingelser anmode ESA om at bistå med teknisk ekspertise og de oplysninger, der er nødvendige for at udføre de opgaver, der pålægges dem ved denne forordning.

Artikel 31

Den finansielle partnerskabsrammeaftale

1. I den finansielle partnerskabsrammeaftale, der er omhandlet i artikel 28, stk. 4, a) defineres klart roller, ansvarsområder og forpligtelser for Kommissionen, agenturet og ESA i forbindelse med hver enkelt komponent i programmet og de nødvendige koordinerings- og kontrolmekanismer b) kræves, at ESA anvender Unionens sikkerhedsregler, der er defineret i de sikkerhedsaftaler, som Unionen og dens institutioner og agenturer har indgået med ESA, navnlig med hensyn til behandling af klassificerede informationer c) fastsættes betingelserne for forvaltningen af de midler, der tildeles ESA, navnlig med hensyn til offentlige udbud, herunder anvendelsen af Unionens udbudsregler i forbindelse med udbud i Unionens navn og på dennes vegne samt i forbindelse med den bemyndigede enheds anvendelse af reglerne i overensstemmelse med finansforordningens artikel 154, forvaltningsprocedurer, de forventede resultater målt ved hjælp af præstationsindikatorer, gældende foranstaltninger i tilfælde af svig eller mangelfuld gennemførelse af kontrakterne for så vidt angår omkostninger, tidsplan og resultater samt kommunikationsstrategien og bestemmelserne vedrørende ejendomsretten til alle materielle og immaterielle aktiver; disse betingelser skal være i overensstemmelse med denne forordnings afsnit III og V og med finansforordningen d) kræves, at eksperter fra Kommissionen og, hvor det er relevant, fra den anden bemyndigede enhed, deltager som medlem i udbudsevalueringsrådets møder, hver gang agenturet eller ESA opretter et udbudsevalueringsråd i forbindelse med et indkøb foretaget i henhold til den finansielle partnerskabsrammeaftale. En sådan deltagelse må ikke berøre udbudsevalueringsrådets tekniske uafhængighed e) fastlægges overvågnings- og kontrolforanstaltninger, som navnlig omfatter: i) en oversigt over forventede omkostninger ii) systematiske oplysninger til Kommissionen eller, hvis det er relevant, til agenturet vedrørende omkostninger og tidsplaner, og iii) i tilfælde af uoverensstemmelse mellem de planlagte budgetter, præstation og tidsplaner, korrigerende foranstaltninger til at sikre udførelsen af opgaverne inden for rammerne af de tildelte bevillinger f) fastlægges principperne for vederlag til ESA for hver enkelt komponent i programmet, som skal stå i et rimeligt forhold til de vilkår, hvorunder foranstaltningerne gennemføres, under behørig hensyntagen til krisesituationer og skrøbelige situationer, og som, hvor det er relevant, skal være præstationsbaseret; vederlaget dækker kun generalomkostninger, der er forbundet med de aktiviteter, der overdrages til ESA g) fastsættes, at ESA træffer passende foranstaltninger til at sikre beskyttelsen af Unionens interesser og til at efterleve de afgørelser, som Kommissionen har truffet for hver enkelt komponent i programmet i forbindelse med anvendelsen af denne forordning.

2. Kommissionen træffer ved hjælp af gennemførelsesretsakter afgørelse om den finansielle partnerskabsrammeaftale. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3. Europa-Parlamentet og Rådet underrettes i god tid i forvejen fuldt ud om den finansielle partnerskabsrammeaftale, der skal indgås, og om gennemførelsen heraf.

3. I henhold til den i denne artikels stk. 1 omhandlede finansielle partnerskabsrammeaftale overdrages de opgaver, der er omhandlet i artikel 29, stk. 2 og 3, til agenturet, og de opgaver, der er omhandlet i artikel 30, stk. 1, overdrages til ESA ved hjælp af bidragsaftaler. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter den bidragsafgørelse, der vedrører bidragsaftalerne. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 107, stk. 2. Europa-Parlamentet og Rådet underrettes i god tid i forvejen fuldt ud om de bidragsaftaler, der skal indgås, og om gennemførelsen heraf.

Artikel 32

EUMETSAT's og andre enheders rolle

1. Kommissionen kan, helt eller delvis, ved hjælp af bidragsaftaler overdrage gennemførelsen af følgende opgaver til andre enheder end dem, der er omhandlet i artikel 29 og 30: a) opgradering, forberedelse og drift af Copernicusruminfrastrukturen eller dele heraf og, hvor det er relevant, forvaltningen af adgang til bidragende missionsdata, som kan overdrages til EUMETSAT b) gennemførelsen af Copernicustjenesterne eller dele heraf til relevante agenturer, organer eller organisationer såsom Det Europæiske Miljøagentur, Frontex, Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed, Satcen og Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser; de opgaver, der overdrages til disse agenturer, organer eller organisationer, udføres på anlæg i Unionen; et agentur, et organ eller en organisation, som allerede er i gang med at flytte sine overdragne opgaver til Unionen, kan fortsat udføre disse opgaver på et sted uden for Unionen i en begrænset periode, der udløber senest den 31. december 2023.

2. Kriterierne for udvælgelsen af sådanne bemyndigede enheder skal navnlig afspejle deres evne til at sikre kontinuiteten og, hvor det er relevant, sikkerheden i forbindelse med operationerne, uden forstyrrelser af programmets aktiviteter.

3. Når det er muligt, skal betingelserne i de i denne artikels stk. 1 omhandlede bidragsaftaler være i overensstemmelse med betingelserne i den i artikel 31, stk. 1, omhandlede finansielle partnerskabsrammeaftale.

4. Programudvalget høres om den bidragsafgørelse, der vedrører den i denne artikels stk. 1 omhandlede bidragsaftale, i overensstemmelse med den i artikel 107, stk. 2, omhandlede rådgivningsprocedure. Programudvalget underrettes på forhånd om de bidragsaftaler, der skal indgås af Unionen repræsenteret ved Kommissionen, og om de i nærværende artikels stk. 1 omhandlede enheder.







AFSNIT V

PROGRAMMETS SIKKERHED







KAPITEL I

Programmets sikkerhed

Artikel 33

Sikkerhedsprincipper

Programmets sikkerhed baseres på følgende principper:

a) tage hensyn til medlemsstaternes erfaringer inden for sikkerhed og lade sig inspirere af bedste praksis

b) anvende Rådets og Kommissionens sikkerhedsregler, som bl.a. indeholder en adskillelse mellem operationelle funktioner og funktioner i forbindelse med godkendelse.

Artikel 34

Forvaltning af sikkerhedsanliggender

1. Kommissionen garanterer inden for sit kompetenceområde og med støtte fra agenturet et højt sikkerhedsniveau, navnlig for så vidt angår: a) beskyttelse af infrastruktur, både på jorden og i rummet, levering af tjenesteydelser, navnlig mod fysiske og cyberrelaterede angreb, herunder forstyrrelser i datastrømme b) kontrol med og forvaltning af overførsel af teknologi c) udvikling og bevarelse inden for Unionen af de nødvendige kompetencer og den nødvendige knowhow d) beskyttelse af følsomme ikkeklassificerede og klassificerede informationer.

2. Med henblik på nærværende artikels stk. 1 sikrer Kommissionen, at der foretages en risiko- og trusselsanalyse for hver af programmets komponenter. Ud fra denne analyse fastlægger den senest ved udgangen af 2023 ved hjælp af gennemførelsesretsakter de generelle sikkerhedskrav for hver af programmets komponenter. I den forbindelse tager Kommissionen hensyn til disse kravs betydning for den pågældende komponents funktion, navnlig for så vidt angår omkostninger, risikostyring og tidsplan, og sikrer, at det generelle sikkerhedsniveau ikke sænkes, og at funktionen af det eksisterende udstyr baseret på denne komponent ikke undergraves, samt tager hensyn til cybersikkerhedsrisici. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3.

Efter denne forordnings ikrafttræden fremsender Kommissionen en vejledende liste over de gennemførelsesretsakter, der skal forelægges for og drøftes af programudvalget i en sikkerhedskonfiguration. Denne liste ledsages af en vejledende tidsplan for forelæggelse af disse gennemførelsesretsakter.

3. Den enhed, som er ansvarlig for forvaltningen af en af programmets komponenter, er ansvarlig for den operative sikkerhed for denne komponent og skal i den forbindelse udføre risiko- og trusselsanalyser og alle nødvendige aktiviteter med henblik på at sikre og overvåge sikkerheden i forbindelse med den pågældende komponent, navnlig fastlæggelse af tekniske specifikationer og operationelle procedurer, og overvåge disses overensstemmelse med de generelle sikkerhedskrav i nærværende artikels stk. 2. For Galileos og EGNOS' vedkommende er denne enhed i medfør af artikel 29 agenturet.

4. På grundlag af risiko- og trusselsanalysen fastlægger Kommissionen, hvor det er relevant, en struktur til at overvåge sikkerheden og til at følge de instrukser, der er udarbejdet i henhold til anvendelsesområdet for afgørelse (FUSP) 2021/698. Strukturen skal fungere i overensstemmelse med de i stk. 2 omhandlede sikkerhedskrav. For Galileos vedkommende er denne struktur Galileosikkerhedsovervågningscentret.

5. Agenturet skal: a) sørge for sikkerhedsgodkendelse af alle programmets komponenter i overensstemmelse med dette afsnits kapitel II, uden at det berører medlemsstaternes kompetencer b) sikre driften af Galileosikkerhedsovervågningscentret (GSMC) i overensstemmelse med de krav, der er omhandlet i denne artikels stk. 2, og den vejledning, der er udarbejdet i henhold til afgørelse (FUSP) 2021/698 c) udføre de opgaver, som det er tildelt i henhold til afgørelse nr. 1104/2011/EU d) bistå Kommissionen med teknisk ekspertise og formidle de oplysninger, som er nødvendige for udførelsen af dens opgaver i henhold til denne forordning.

6. For at sikre beskyttelse af jordbaseret infrastruktur, der udgør en integreret del af programmet, og som er etableret på deres område, skal medlemsstaterne: a) træffe foranstaltninger, som mindst svarer til dem, der er nødvendige: i) til beskyttelsen af europæiske kritiske infrastrukturer, som omhandlet i Rådets direktiv 2008/114/EF ( 8 ), og ii) til beskyttelsen af deres egne nationale kritiske infrastrukturer b) udføre de sikkerhedsgodkendelsesopgaver, som er omhandlet i denne forordnings artikel 42.

7. De enheder, der er involveret i programmet, skal træffe alle nødvendige foranstaltninger, herunder på grundlag af de i risikoanalysen identificerede spørgsmål, til at garantere programmets sikkerhed.

Artikel 35

Sikkerheden ved de anvendte systemer og tjenester

I de tilfælde, hvor systemernes drift vil kunne berøre Unionens eller medlemsstaternes sikkerhed, anvendes de i afgørelse (FUSP) 2021/698 fastlagte procedurer.







KAPITEL II

Sikkerhedsgodkendelse

Artikel 36

Sikkerhedsgodkendelsesmyndighed

Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, der etableres under agenturet, er sikkerhedsgodkendelsesmyndighed for alle programmets komponenter.

Artikel 37

Generelle principper for sikkerhedsgodkendelse

Sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter for hver enkelt af programmets komponenter foretages i overensstemmelse med følgende principper:

a) sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter og -beslutninger udføres i en kontekst af kollektivt ansvar for Unionens og medlemsstaternes sikkerhed

b) det tilstræbes, at beslutninger i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse træffes ved konsensus

c) sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter udføres ved hjælp af en risikovurderings- og risikoforvaltningstilgang i betragtning af både sikkerhedsrisiciene ved den pågældende komponent og konsekvenserne for så vidt angår omkostninger og tidsplan i forbindelse med enhver foranstaltning til at mindske risiciene og under hensyntagen til målsætningen om ikke at sænke det generelle sikkerhedsniveau for denne komponent

d) Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses beslutninger om sikkerhedsgodkendelse forberedes og træffes af fagfolk, der er behørigt kvalificerede med hensyn til godkendelse af komplekse systemer, er sikkerhedsgodkendt på et passende niveau og handler på en objektiv måde

e) det tilstræbes at høre alle relevante parter, som har interesse i sikkerhedsanliggender for den pågældende komponent

f) sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter udføres af alle relevante interessenter i forbindelse med den pågældende komponent i overensstemmelse med en sikkerhedsgodkendelsesstrategi, uden at dette berører Europa-Kommissionens rolle

g) ifølge den proces, der er fastlagt i den relevante sikkerhedsgodkendelsesstrategi som defineret af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, baseres komitéens beslutninger om sikkerhedsgodkendelse på lokale beslutninger om sikkerhedsgodkendelse, der er truffet af medlemsstaternes behørige nationale myndigheder for sikkerhedsgodkendelse

h) en permanent, gennemsigtig og fuldt forståelig overvågningsproces sikrer, at sikkerhedsrisiciene ved den pågældende komponent er kendte, at sikkerhedsforanstaltningerne fastlægges således, at disse risici begrænses til et acceptabelt niveau, i betragtning af sikkerhedsbehovene i Unionen og dens medlemsstater og med henblik på komponentens smidige gennemførelse, og at disse foranstaltninger anvendes i overensstemmelse med begrebet forsvar i dybden. Sådanne foranstaltningers effektivitet skal løbende evalueres. Processen i forbindelse med vurdering og forvaltning af sikkerhedsrisici foregår som en gentagelsesproces, der gennemføres i fællesskab af den pågældende komponents interesserenter

i) Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse træffer beslutninger om sikkerhedsgodkendelse i fuldstændig uafhængighed, herunder i forhold til Kommissionen og de andre organer, der er ansvarlige for gennemførelsen af den pågældende komponent og for leveringen af relaterede tjenester, og i forhold til den administrerende direktør og agenturets bestyrelse

j) sikkerhedsgodkendelsesaktiviteterne udføres under behørig hensyntagen til nødvendigheden af en passende koordinering mellem Kommissionen og de myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af sikkerhedsreglerne

k) sikkerhedsgodkendelsen for EGNOS, som foretages af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, må ikke berøre de godkendelsesaktiviteter inden for luftfart, der foretages af Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur.

Artikel 38

Opgaver, der udføres af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse

1. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse udfører sine opgaver, uden at dette griber ind i Kommissionens ansvarsområder eller de ansvarsområder, som agenturets andre organer har fået overdraget, navnlig på sikkerhedsområdet, og uden at dette griber ind i medlemsstaternes kompetencer for så vidt angår sikkerhedsgodkendelse.

2. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse har følgende opgaver: a) at fastlægge og godkende en sikkerhedsgodkendelsesstrategi, der angiver: i) omfanget af de aktiviteter, der er nødvendige for at foretage og opretholde godkendelsen af programmets komponenter eller dele af disse komponenter og eventuelle sammenkoblinger mellem disse og andre systemer eller komponenter ii) en sikkerhedsgodkendelsesproces for programmets komponenter eller dele af disse komponenter med en detaljeringsgrad, der svarer til det krævede sikringsniveau, og som klart angiver betingelserne for godkendelse iii) den rolle, som de relevante interessenter, der er involveret i godkendelsesprocessen, skal spille iv) en tidsplan for godkendelse, der er i overensstemmelse med faserne for programmets komponenter, navnlig med hensyn til etablering og ibrugtagning af infrastruktur, levering af tjenester og udvikling v) principperne for den sikkerhedsgodkendelse af net forbundet til systemerne, som er etableret under programmets komponenter, eller af dele af disse komponenter og af udstyr forbundet til systemer etableret af disse komponenter, og som skal foretages af de nationale enheder i medlemsstaterne, der har kompetence på sikkerhedsområdet b) at træffe beslutninger om sikkerhedsgodkendelse, navnlig om godkendelse af opsendelse af satellitter, bemyndigelse til at drive de systemer, der er etableret under programmets komponenter, eller disse komponenters elementer i deres forskellige konfigurationer og for de forskellige tjenester, de leverer, op til og med signaler i rummet og bemyndigelse til at drive de jordbaserede anlæg c) at træffe beslutninger vedrørende de net og det udstyr, der er tilsluttet PRS-tjenesten som omhandlet i artikel 45, eller tilsluttet enhver anden sikker tjeneste, der stammer fra programmets komponenter, kun om bemyndigelse af organer til at udvikle eller fremstille følsomme PRS-teknologier, PRS-modtagere eller PRS-sikkerhedsmoduler eller enhver anden teknologi eller udstyr, der skal kontrolleres i henhold til de generelle sikkerhedskrav, der er omhandlet i artikel 34, stk. 2, idet der tages hensyn til den rådgivning, der ydes af nationale enheder med kompetence på sikkerhedsområdet, og de overordnede sikkerhedsrisici d) at undersøge og, med undtagelse af de dokumenter, som Kommissionen skal vedtage i henhold til nærværende forordnings artikel 34, stk. 2, og artikel 8 i afgørelse nr. 1104/2011/EU, at godkende al dokumentation i forbindelse med sikkerhedsgodkendelse e) at rådgive Kommissionen inden for sit kompetenceområde om udarbejdelsen af tekstudkast til de retsakter, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 34, stk. 2, og artikel 8 i afgørelse nr. 1104/2011/EU, herunder med hensyn til etableringen af sikkerhedsdriftsprocedurer, og afgive en erklæring med sin endelige holdning f) at undersøge og godkende den vurdering af sikkerhedsrisici, der er udarbejdet i overensstemmelse med den i nærværende forordnings artikel 37, litra h), omhandlede overvågningsproces, idet der tages hensyn til, om der er overensstemmelse med de nærværende stykkes i litra c) omhandlede dokumenter og de dokumenter, der er udarbejdet i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 34, stk. 2, og artikel 8 i afgørelse nr. 1104/2011/EU, og at samarbejde med Kommissionen om at definere risikobegrænsende foranstaltninger g) at kontrollere gennemførelsen af sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med sikkerhedsgodkendelsen af programmets komponenter ved at foretage eller få foretaget sikkerhedsvurderinger, -inspektioner eller -revisioner i henhold til nærværende forordnings artikel 42, stk. 2 h) at godkende udvalget af godkendte produkter og foranstaltninger, som beskytter mod elektronisk aflytning (Tempest), og af godkendte kryptografiske produkter, der anvendes til sikring af programmets komponenter i) at godkende eller, hvor det er relevant, deltage i den fælles godkendelse, sammen med den relevante enheder med kompetence på sikkerhedsområdet, af sammenkoblingen mellem de systemer, der oprettes under programmets komponenter eller dele af disse komponenter og andre systemer j) at blive enige med den relevante medlemsstat om modellen for adgangskontrol som omhandlet i artikel 42, stk. 4 k) at udarbejde rapporter om risici og informere Kommissionen, bestyrelsen og den administrerende direktør om sin risikovurdering og rådgive dem om mulighederne for håndtering af restrisici ved en given beslutning om sikkerhedsgodkendelse l) at bistå, i tæt kontakt med Kommissionen, Rådet og den højtstående repræsentant, ved gennemførelsen af afgørelse (FUSP) 2021/698 efter specifik anmodning fra Rådet eller den højtstående repræsentant m) at foretage de høringer, der er nødvendige for at udføre sine opgaver n) at vedtage og offentliggøre sin forretningsorden.

3. Uden at dette berører de beføjelser og ansvarsområder, der er tillagt medlemsstaterne, bør der under tilsyn af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse nedsættes et særligt underordnet organ, som repræsenterer medlemsstaterne, navnlig med henblik på at udføre følgende opgaver: a) forvaltningen af programmets flynøgler b) kontrollen med og overvågningen og vurderingen af fastlæggelsen og håndhævelsen af procedurer med henblik på at kunne stå til regnskab for PRS-nøglerne til Galileo og sikre deres håndtering, opbevaring, distribution og bortskaffelse.

Artikel 39

Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses sammensætning

1. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse består af en repræsentant fra hver medlemsstat, en repræsentant for Kommissionen og en repræsentant for den højtstående repræsentant. Mandatperioden for medlemmerne af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse er fire år og kan fornyes.

2. Deltagelse i møderne i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse finder sted på grundlag af »need-to-know«-princippet. Hvor det er relevant, kan repræsentanter for ESA og repræsentanter for agenturet, som ikke er involveret i sikkerhedsgodkendelse, indbydes til at deltage i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses møder som observatører. Repræsentanter for Unionens agenturer, tredjelande eller internationale organisationer kan undtagelsesvis også indbydes til at deltage i møderne i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse som observatører i spørgsmål, der direkte vedrører disse tredjelande eller internationale organisationer, navnlig vedrørende den infrastruktur, der tilhører dem, eller som er beliggende på deres territorium. Ordninger for sådan deltagelse af repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer og betingelserne for sådan deltagelse fastsættes i de relevante aftaler og skal være i overensstemmelse med Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses forretningsorden.

Artikel 40

Afstemningsregler for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse

Kan der ikke opnås konsensus i overensstemmelse med de almindelige principper, der er omhandlet i denne forordnings artikel 37, litra b), træffer Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse sine beslutninger på grundlag af kvalificeret flertal i overensstemmelse med artikel 16 i TEU. Repræsentanten for Kommissionen og repræsentanten for den højtstående repræsentant stemmer ikke. Formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse undertegner på komitéens vegne de beslutninger, som komitéen har truffet.

Artikel 41

Kommunikation og virkningerne af beslutninger truffet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse

1. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses beslutninger rettes til Kommissionen.

2. Kommissionen holder løbende Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse underrettet om konsekvenserne af komitéens påtænkte beslutninger for den korrekte gennemførelse af programmets komponenter og for gennemførelsen af planerne for håndtering af restrisici. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse tager hensyn til sådanne eventuelle oplysninger modtaget fra Kommissionen.

3. Kommissionen informerer uden unødigt ophold Europa-Parlamentet og Rådet om indvirkningen af beslutningerne om sikkerhedsgodkendelse på den korrekte gennemførelse af programmets komponenter. Finder Kommissionen, at en beslutning truffet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kan have en betydelig indvirkning på den korrekte gennemførelse af disse komponenter, for eksempel med hensyn til omkostninger, tidsplan og udførelse, underretter den omgående Europa-Parlamentet og Rådet herom.

4. Bestyrelsen holdes løbende orienteret om udviklingen i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses arbejde.

5. Tidsplanen for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses arbejde må ikke påvirke tidsplanen for aktiviteterne i arbejdsprogrammet, jf. artikel 100.

Artikel 42

Medlemsstaternes rolle i forbindelse med sikkerhedsgodkendelse

1. Medlemsstaterne sender Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse alle oplysninger, som de finder relevante med henblik på sikkerhedsgodkendelse.

2. Efter aftale med og under tilsyn af de nationale enheder, der har kompetence på sikkerhedsområdet, tillader medlemsstaterne, at behørigt bemyndigede personer udpeget af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse får adgang til oplysninger og til alle områder og anlæg af relevans for systemers sikkerhed, der hører under deres jurisdiktion, i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser, herunder med henblik på sikkerhedskontroller og -test på Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses foranledning og på den i artikel 37, litra h), omhandlede proces til overvågning af sikkerhedsrisici. Denne adgang skal være uden diskrimination af medlemsstaternes statsborgere på grund af nationalitet.

3. Kontroller og test som omhandlet i stk. 2 foretages i overensstemmelse med følgende principper: a) betydningen af sikkerhed og effektiv risikostyring i de inspicerede enheder understreges b) modforanstaltninger til afbødning af de specifikke virkninger i tilfælde af tab af klassificerede informationers fortrolighed, integritet eller tilgængelighed anbefales.

4. Medlemsstaterne er hver især ansvarlige for udarbejdelse af en model for adgangskontrol, der skitserer eller oplister de områder eller anlæg, som skal godkendes. Medlemsstaterne og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse skal på forhånd nå til enighed om modellen for adgangskontrol, hvormed det sikres, at alle medlemsstater leverer samme grad af adgangskontrol.

5. Medlemsstaterne er ansvarlige på lokalt plan for sikkerhedsgodkendelse af de områder, der befinder sig på deres territorium, og som er en del af sikkerhedsgodkendelsesarealet for programmets komponenter; medlemsstaterne aflægger med henblik herpå rapport til Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse.







KAPITEL III

Beskyttelse af klassificerede informationer

Artikel 43

Beskyttelse af klassificerede informationer

1. Udvekslingen af klassificerede informationer vedrørende programmet er betinget af, at der er indgået en international aftale mellem Unionen og et tredjeland eller en international organisation om udvekslingen af klassificerede informationer eller, hvor det er relevant, en ordning mellem den kompetente EU-institution eller det kompetente EU-organ og de relevante myndigheder i et tredjeland eller en international organisation om udvekslingen af klassificerede informationer, og de deri fastsatte betingelser.

2. Fysiske personer, der har bopæl i tredjelande, og juridiske personer, der er etableret i tredjelande, må kun behandle EUCI vedrørende programmet, såfremt de i disse tredjelande er omfattet af sikkerhedsforskrifter, der sikrer en grad af beskyttelse, der mindst svarer til den, der er garanteret ved Kommissionens sikkerhedsforskrifter som fastsat i afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 og ved Rådets sikkerhedsforskrifter som fastsat i bilagene til Rådets afgørelse 2013/488/EU. Ækvivalensen af sikkerhedsforskrifter, der anvendes i et tredjeland eller en international organisation, fastslås i en informationssikkerhedsaftale, herunder, hvis det er relevant, spørgsmål vedrørende industrisikkerhed, der indgås mellem Unionen og det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation i overensstemmelse med den i artikel 218 i TEUF fastsatte procedure og under hensyn til artikel 13 i afgørelse 2013/488/EU.

3. En fysisk person eller en juridisk person, et tredjeland eller en international organisation, kan, uden at det berører artikel 13 i afgørelse 2013/488/EU og forskrifterne for industriel sikkerhed som anført i afgørelse (EU, Euratom) 2015/444, få adgang til EUCI, når det skønnes nødvendigt efter en konkret vurdering afhængigt af disse oplysningers art og indhold, modtagerens need-to-know og Unionens interesse i videregivelsen.







AFSNIT VI

GALILEO OG EGNOS

Artikel 44

Støtteberettigede foranstaltninger

Udnyttelsen af Galileo og EGNOS omfatter følgende støtteberettigede foranstaltninger:

a) forvaltning, drift, vedligeholdelse, løbende forbedring, udvikling og beskyttelse af ruminfrastrukturen, herunder forvaltning af opgraderings- og forældelsesprocessen

b) forvaltning, drift, vedligeholdelse, løbende forbedring, udvikling og beskyttelse af jordinfrastrukturen, navnlig i jordbaserede centre og stationer, jf. gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/413 eller Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1406 ( 9 ), og net, herunder forvaltning af opgraderings- og forældelsesprocessen

c) udvikling af fremtidige generationer af systemerne og udvikling af de tjenester, der leveres af Galileo og EGNOS, herunder ved at tage hensyn til relevante interesserenters behov; dette berører ikke fremtidige afgørelser om Unionens finansielle overslag

d) støtte til udviklingen af Galileo- og EGNOS-downstreamapplikationer og udviklingen og videreudviklingen af grundlæggende teknologiske elementer såsom Galileokompatible chipsæt og modtagere

e) støtte til certificerings- og standardiseringsaktiviteter vedrørende Galileo og EGNOS, navnlig inden for transportsektoren

f) fortsat formidling af de tjenester, der leveres af Galileo og EGNOS, og i komplementaritet med medlemsstaterne og privatsektorinitiativer, markedsudvikling af disse tjenester, navnlig med henblik på at maksimere de i artikel 4, stk. 1, litra b), omhandlede socioøkonomiske fordele

g) samarbejde med andre regionale eller globale satellitnavigationssystemer, herunder for at lette forenelighed og interoperabilitet

h) elementer til overvågning af systemernes pålidelighed og drift samt tjenesternes præstationer

i) aktiviteter vedrørende levering af tjenester og samordning i forbindelse med udvidelsen af deres dækning.

Artikel 45

Tjenester leveret af Galileo

1. De tjenester, der leveres af Galileo, omfatter: a) en åben Galileo-tjeneste (GOS), der er vederlagsfri for brugerne, og som leverer positions- og synkroniseringsdata, der hovedsagelig er bestemt til satellitnavigationsapplikationer til massemarkedet for forbrugerne b) en højpræcisionstjeneste (High Accuracy Service, HAS), som er vederlagsfri for brugerne, og som gennem supplerende data sendt via et yderligere frekvensbånd leverer positions- og synkroniseringsdata med høj præcision, og som hovedsagelig er bestemt til satellitnavigationsapplikationer til erhvervs- eller forretningsmæssige formål c) en signalautentificeringstjeneste (Signal Authentication Service, SAS), baseret på krypterede koder i signalerne, som hovedsagelig er bestemt til satellitnavigationsapplikationer til erhvervs- eller forretningsmæssige formål d) en statsreguleret tjeneste (Public Regulated Service, PRS), som er forbeholdt statsligt autoriserede brugere, til følsomme applikationer, som kræver en høj grad af tjenestekontinuitet, herunder på sikkerheds- og forsvarsområdet, og som anvender robuste, krypterede signaler; den skal være vederlagsfri for medlemsstaterne, Rådet, Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og, hvor det er relevant, behørigt autoriserede EU-agenturer; spørgsmålet om, hvorvidt der skal opkræves betaling fra andre PRS-deltagere, der er omhandlet i artikel 2 i afgørelse nr. 1104/2011/EU, vurderes i hvert enkelt tilfælde, og der fastsættes relevante bestemmelser i de aftaler, som indgås i henhold til nævnte afgørelses artikel 3, stk. 5; adgang til PRS reguleres i overensstemmelse med afgørelse nr. 1104/2011/EU e) en beredskabstjeneste (Emergency Service, ES), som skal være vederlagsfri for brugerne, og som via radiofoni udsender signaler med advarsler om naturkatastrofer eller andre nødsituationer inden for særlige områder; den leveres, hvor det er relevant, i samarbejde med medlemsstaternes nationale civilbeskyttelsesmyndigheder f) en tidsbestemmelsestjeneste (Timing Service, TS), som skal være vederlagsfri for brugerne, og som leverer en præcis og pålidelig referencetid samt gennemfører koordineret verdenstid for at fremme udviklingen af tidsbestemmelsesapplikationer, som bygger på Galileo, og anvendelse i kritiske applikationer.

2. Galileo bidrager også til: a) eftersøgnings- og redningstjenesten (Search and Rescue Support Service, SAR) i COSPAS-SARSAT-systemet ved at opfange nødsignaler fra radiosendere og formidle meddelelser til dem via et returlink b) integritetsovervågningstjenester, som er standardiserede på EU-niveau eller internationalt niveau til anvendelse inden for livskritiske tjenester på basis af signaler fra den åbne Galileo-tjeneste og i kombination med EGNOS og andre satellitnavigationssystemer c) rumvejrsinformationstjenester via GNSS-tjenestecentret, jf. gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/413, og varslingstjenester via Galileos jordbaserede infrastruktur, som hovedsagelig er bestemt til at mindske de potentielle risici for brugerne af de tjenester, der leveres af Galileo og andre globale satellitnavigationssystemer, i forbindelse med rummet.

Artikel 46

Tjenester leveret af EGNOS

1. De tjenester, der leveres af EGNOS, omfatter: a) en åben EGNOS-tjeneste (EGNOS Open Service, EOS), som er uden direkte brugerafgifter, og som leverer positions- og synkroniseringsdata, der hovedsagelig er bestemt til satellitnavigationsapplikationer til massemarkedet for forbrugerne b) en EGNOS-dataadgangstjeneste (EGNOS Data Access Service, EDAS), som er uden direkte brugerafgifter, og som leverer positions- og synkroniseringsdata, der hovedsagelig er bestemt til satellitnavigationsapplikationer til erhvervs- eller forretningsmæssige formål, og som tilbyder forbedret ydeevne og data med større merværdi end dem, der fås gennem EOS c) en livskritisk tjeneste (Safety of Life Service, SoL), som er uden direkte brugerafgifter, og som leverer positions- og tidssynkroniseringsdata med en høj grad af kontinuitet, tilgængelighed og nøjagtighed, herunder en integritetsfunktion, der gør det muligt at advare brugeren i tilfælde af fejl eller advarselssignaler udsendt Galileo og andre globale satellitnavigationssystemer, som EGNOS forstærker på det dækkede område, først og fremmest rettet mod brugere, for hvem sikkerhed er afgørende, navnlig inden for den civile luftfartssektor med henblik på luftfartstjenester, i overensstemmelse med ICAO-standarder, eller andre transportsektorer.

2. De i stk. 1 omhandlede tjenester tilbydes som en prioritet i de dele af alle medlemsstaternes områder, der geografisk er beliggende i Europa, herunder i denne forbindelse Cypern, Azorerne, De Kanariske Øer og Madeira, indtil udgangen af 2026.

3. EGNOS-systemets geografiske dækning kan udvides til andre dele af verden, navnlig områder i kandidatlande, tredjelande, som er tilknyttet det fælles europæiske luftrum, og tredjelande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, hvis det er teknisk gennemførligt og i overensstemmelse med de i artikel 34, stk. 2, omhandlede sikkerhedskrav og, for så vidt angår SoL-tjenesten, på grundlag af internationale aftaler.

4. Omkostningerne til udvidelse af EGNOS-systemets geografiske dækning som omhandlet i denne artikels stk. 3, herunder de relaterede driftsomkostninger, der hører sammen med disse regioner, dækkes ikke over budgettet som omhandlet i artikel 11. Kommissionen overvejer andre programmer eller instrumenter til at finansiere sådanne aktiviteter. En sådan udvidelse må ikke forsinke leveringen af de tjenester, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, i alle de dele af medlemsstaternes områder, der geografisk er beliggende i Europa.

Artikel 47

Gennemførelsesforanstaltninger for Galileo og EGNOS

Hvis det er nødvendigt for et velfungerende Galileo og EGNOS og med henblik på deres udbredelse på markedet, fastsætter Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter om nødvendigt foranstaltninger til:

a) at styre og nedsætte risiciene i forbindelse med driften af Galileo og EGNOS, navnlig for at sikre tjenestekontinuitet

b) at fastsætte tidspunktet for væsentlige afgørelser med henblik på overvågning og evaluering af gennemførelsen af Galileo og EGNOS

c) at fastlægge placeringen af de centre, der tilhører Galileos og EGNOS' jordbaserede infrastruktur, i overensstemmelse med sikkerhedskrav efter en åben og gennemsigtig proces, og sikre driften heraf

d) at fastsætte de tekniske og operationelle specifikationer vedrørende de tjenester, der er omhandlet i artikel 45, stk. 1, litra c), e) og f), og artikel 45, stk. 2, litra c).

Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3.

Artikel 48

Forenelighed, interoperabilitet og standardisering

1. Galileo og EGNOS og de tjenester, de leverer, skal være kompatible og interoperable fra et teknisk synspunkt, herunder på brugerniveau.

2. Galileo og EGNOS og de tjenester, de leverer, skal være kompatible og interoperable med andre satellitnavigationssystemer og med traditionelle radionavigationsmetoder, hvis sådanne kompatibilitets- og interoperabilitetskrav samt betingelserne herfor er fastsat i internationale aftaler.







AFSNIT VII

COPERNICUS







KAPITEL I

Almindelige bestemmelser

Artikel 49

Copernicus' anvendelsesområde

1. Copernicus gennemføres med udgangspunkt i tidligere investeringer, herunder fra interessenter som ESA og EUMETSAT, og, hvor det er nødvendigt og omkostningseffektivt, i nationale eller regionale kapaciteter i medlemsstaterne, under hensyntagen til kapaciteten hos kommercielle leverandører af sammenlignelige data og informationer og behovet for at fremme konkurrencen og markedsudviklingen, samtidig med at mulighederne for de europæiske brugere maksimeres.

2. Copernicus leverer data og informationer på grundlag af Copernicusbrugernes behov og baseret på en gratis, fuldstændig og åben datapolitik.

3. Copernicus understøtter udformningen, gennemførelsen og overvågningen af Unionens og medlemsstaternes politikker, navnlig på områderne miljø, klimaændringer, skibsfart, søtransport, atmosfære, landbrug og udvikling af landdistrikter, bevarelse af kulturarv, civilbeskyttelse, infrastrukturovervågning, sikkerhed og sikring samt den digitale økonomi med det formål yderligere at mindske den administrative byrde.

4. Copernicus skal bestå af følgende elementer: a) dataindsamling, der omfatter: i) udvikling og drift af Copernicussentineller ii) adgang til rumbaserede jordobservationsdata fra tredjeparter iii) adgang til in situ- og andre hjælpedata b) data- og informationsbehandling gennem Copernicustjenester, som omfatter aktiviteter til generering af informationer med merværdi til støtte for miljøovervågning, indberetning og sikring af efterlevelse, civilbeskyttelse og sikkerhedstjenester c) dataadgang og -formidling, som omfatter infrastruktur og tjenester til at sikre søgning, gennemsyn, adgang til, formidling, udnyttelse og langtidsarkivering af Copernicusdata og Copernicusinformationer på en brugervenlig måde d) brugerspredning, markedsudvikling og kapacitetsopbygning i overensstemmelse med artikel 28, stk. 6, som omfatter relevante aktiviteter, ressourcer og tjenester med henblik på at fremme Copernicus, Copernicusdata og Copernicustjenester og relaterede downstreamapplikationer og udviklingen heraf på alle niveauer for at maksimere de socioøkonomiske fordele som omhandlet i artikel 4, stk. 1, samt indsamling og analyse af Copernicus' brugeres behov.

5. Copernicus skal fremme den internationale koordinering af observationssystemer og dermed forbundne dataudvekslinger for at styrke sin globale dimension og komplementaritet, under hensyn til internationale aftaler og koordineringsprocesser.







KAPITEL II

Støtteberettigede foranstaltninger

Artikel 50

Støtteberettigede foranstaltninger i forbindelse med dataindsamling

Støtteberettigede foranstaltninger under Copernicus omfatter:

a) foranstaltninger med henblik på at forbedre kontinuiteten i d