1998R0088 — DA — 25.02.2005 — 002.001

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

Ændret ved:









▼B

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 88/98

af 18. december 1997

om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund







RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg ( 2 ), og ud fra følgende betragtninger: (1) Rådets forordning (EF) nr. 1866/86 af 12. juni 1986 om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund ( 3 ) har ved flere lejligheder været underkastet omfattende ændringer; forordningen bør derfor kodificeres, således at dens bestemmelser kan fremtræde klart og rationelt; (2) i henhold til artikel 2 og 4 i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur ( 4 ) skal Rådet på grundlag af foreliggende videnskabelig rådgivning vedtage de bevaringsforanstaltninger, der er nødvendige for at sikre en rationel og ansvarlig udnyttelse af de levende marineakvatiske ressourcer på et bæredygtigt grundlag; Rådet kan med henblik herpå fastsætte tekniske foranstaltninger for fiskeredskaber og disses anvendelsesmåde; (3) det er nødvendigt at fastlægge principper og visse retningslinjer for fastsættelse af nævnte tekniske foranstaltninger på fællesskabsplan, således at de enkelte medlemsstater kan sikre forvaltningen af de fiskeriaktiviteter, der udøves i de farvande, som henhører under deres jurisdiktion eller højhedsområde; (4) Fællesskabets tiltrædelse af konventionen om fiskeri og bevaring af de levende rigdomskilder i Østersøen og Bælterne, ændret ved protokollen fra konferencen mellem repræsentanterne for de stater, der er kontraherende parter i konventionen, i det følgende benævnt »Gdansk-konventionen«, blev godkendt ved Rådets afgørelse 83/414/EØF ( 5 ); (5) Gdansk-konventionen trådte for Fællesskabets vedkommende i kraft den 18. marts 1984, og Fællesskabet har overtaget alle Danmarks og Forbundsrepublikken Tysklands rettigheder og forpligtelser i henhold til den; (6) Den Internationale Østersø-fiskerikommission, der blev nedsat ved Gdansk-konventionen, har siden sin nedsættelse vedtaget en række foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i Østersøen og har ved skrivelser af 20. september 1985, 8. december 1986, 21. december 1987, 29. oktober 1988, 20. september 1993, 20. september 1994 og 11. september 1995 meddelt de kontraherende stater visse rekommendationer, som tager sigte på ændring af de tekniske foranstaltninger; (7) det følger af Gdansk-konventionen, at Fællesskabet skal sætte nævnte rekommendationer i kraft i Østersøen, Bælterne og Øresund med forbehold af indsigelser, der fremsættes efter proceduren i konventionens artikel XI; (8) det mest effektive middel til reduktion af fangsterne af små fisk er et forbud mod fiskeri i de områder, hvor der er store forekomster af sådanne fisk — ud fra følgende betragtninger: UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:







Artikel 1

Afgrænsning af det geografiske område

1. Denne forordning vedrører fangst og landing af fiskeressourcer, der lever i Østersøen, Bælterne og Øresund afgrænset mod vest af en linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen. Den finder ikke anvendelse på farvande inden for basislinjerne.

2. Den finder anvendelse på:

— fællesskabsfiskere, der fisker i det i stk. 1 beskrevne geografiske område

— samtlige fiskere, der fisker i farvande i dette område, henhørende under medlemsstaternes suverænitet eller jurisdiktion.

3. Det geografiske område er opdelt i elleve underafsnit nummereret 22 til 32, som er beskrevet i bilag I.

Artikel 2

Forbud mod fiskeri efter visse arter i bestemte geografiske områder i bestemte perioder

1. Det er forbudt at beholde om bord de i det følgende opregnede fiskearter, som er taget i de farvande og inden for de perioder, der er anført nedenfor:







Art Farvande Forbudsperiode ▼M1 Skrubbe (Platichtys flesus) Underafsnit 26, 28 og 29 syd for 59° 30′ nordlig bredde 15. februar til 15. maj Skrubbe Underafsnit 32 1. februar til 30. juni Hunskrubbe Underafsnit 22 undtagen det i bilag II angivne geografiske område 1. februar til 30. april Rødspætte (Pleuronectes platessa) Underafsnit 26, 27, 28 og 29 syd for 59° 30′ nordlig bredde 15. februar til 15. maj Hunrødspætte Underafsnit 22 undtagen det i bilag II angivne geografiske område, samt underafsnit 24 og 25. 1. februar til 30. april ▼B Pighvar (Psetta maxima) Underafsnit 22, 24, 25 og 26 1. juni til 31. juli Slethvar (Scophthalmus rhombus) Underafsnit 22, 24, 25 og 26 1. juni til 31. juli

2. Uanset stk. 1 er det dog tilladt under torskefiskeri i de i det nævnte stykke omhandlede forbudsperioder at beholde bifangster af skrubber og rødspætter om bord i en mængde på op til 10 vægtprocent af den samlede fangst af torsk, der befinder sig om bord.

Artikel 3

Mindste fiskestørrelser

1. En fisk betragtes som undermålsfisk, hvis den er mindre end det mindstemål, der er fastsat i bilag III for den pågældende art og det pågældende farvand.

2. Størrelsen af en fisk måles fra spidsen af den lukkede snude til halefinnens spids.

3. Fisk, som ikke opfylder mindstemålene, må, selv om der er tale om bifangster, ikke beholdes om bord, omlades, landes, transporteres, bearbejdes, konserveres, sælges eller oplagres, frembydes eller udbydes til salg. Disse fisk skal omgående genudsættes efter fangsten, så vidt muligt i levende tilstand.

4. Uanset stk. 3 er det tilladt om bord at beholde torsk, der ikke opfylder de foreskrevne mindstemål, i en mængde på op til 5 vægtprocent af de ombordværende torskefangster.

5. Ved fiskeri efter sild og brisling må bifangsten af torsk ikke overstige 10 vægtprocent af den samlede fangst. Af denne bifangst af torsk må højst 5 % torsk, der ikke opfylder de foreskrevne mindstemål, beholdes om bord.

Artikel 4

Beregning af bifangster i procent

1. De i artikel 2, stk. 2, omhandlede bifangster beregnes som en procentvis andel af vægten af al torsk om bord efter sortering eller af vægten af al torsk under dæk eller ved landing.

2. De i artikel 3, stk. 4, omhandlede bifangster beregnes som en procentvis andel af vægten af al fisk om bord efter sortering eller af vægten af al fisk under dæk eller ved landing.

3. Detaljerede bestemmelser for beregningen af bifangster i procent kan vedtages efter proceduren i artikel 13.

Artikel 5

Mindste maskestørrelse

1. Det er forbudt at anvende eller trække trawl, snurrevod eller lignende redskaber med masker, der er mindre end dem, der er fastsat i bilag IV for de pågældende farvande, fiskearter eller grupper af fiskearter.

2. Ved fiskeri efter laks er det forbudt at anvende forankrede nedgarn eller drivgarn med en maskestørrelse, som er mindre end den, der er fastsat i bilag IV for denne art.

3. Det er forbudt at anvende hildingsgarn med masker, der er mindre end dem, der er fastsat i bilag IV for de pågældende farvande, fiskearter eller grupper af fiskearter.

Artikel 6

Måling af maskestørrelse

1. Ved kontrol af redskaber måles maskerne med en flad maskemåler, der er 2 mm tyk og fremstillet af et holdbart og formfast materiale. Den skal være udformet enten med parallelle sider, som er forbundet med skrå sider med en tilspidsning på 1: 8 cm på begge sider, eller udelukkende med skrå sider med en tilspidsning som den ovenfor beskrevne. På maskemålerens overside afmærkes bredden i mm på det eventuelle parallelsidede afsnit og på de skrå afsnit. I sidstnævnte tilfælde afmærkes bredden for hvert interval på 1 mm, og breddens størrelse angives med regelmæssige mellemrum.

2. Ved måling af en maskestørrelse indføres spidsen af maskemåleren vinkelret på nettets plan for således at måle længdeaksen på masken, når denne er udstrakt diagonalt på langs. Maskemåleren indføres i masken med hånden, indtil måleren stoppes ved maskens modstand ud for de skrå sider. Den enkelte maskes størrelse svarer til maskemålerens bredde på det sted, hvor måleren stoppes.

3. Et redskabs maskestørrelse svarer til gennemsnitsstørrelsen på mindst en tilfældigt udvalgt række på 20 fortløbende masker i redskabets længdeakse. Målingen af maskerne begynder mindst ti masker, dog mindst 50 cm, fra sammensyninger, tovværk eller bindestrikke. Denne afstand måles vinkelret på sammensyningerne, tovværket eller bindestrikken, idet redskabet holdes strakt i måleretningen.

4. Maskestørrelsen må kun måles, når redskaberne er våde.

5. Den enkelte maske anses ikke for at være af understørrelse, hvis den del af maskemåleren, der svarer til mindstestørrelsen som fastsat i bilag IV for de pågældende arter, farvande og redskabstyper, let passerer igennem den.

Artikel 7

Anordninger fastgjort til redskaber

1. Uanset artikel 5, stk. 1, er det tilladt uden på den underste halvdel af fangstposen på ethvert trawl, snurrevod eller lignende redskab at fastgøre et lærred, net eller andet materiale, der har til formål at forhindre eller reducere slid. Sådant materiale må kun fastgøres til fangstposens forkant og sidekanter.

2. Uanset artikel 5, stk. 1, er det tilladt at fastgøre en forstærkningspose uden på fangstposen og forlængelsesstykket. En forstærkningspose er et cylinderformet stykke net, der fuldstændigt omkranser fangstposen og forlængelsesstykket. Det kan være af samme materiale som eller af sværere materiale end fangstposen eller forlængelsesstykket. Maskestørrelsen i forstærkningsposen skal være mindst dobbelt så stor som maskestørrelsen i fangstposen, dog må mindstemaskestørrelsen ikke være under 80 mm.

Forstærkningsposen kan fastgøres følgende steder:

a) på dens forkant, og

b) på dens bagkant, og enten

c) snøret til fangstposen og forlængelsesstykket rundt om en række masker, eller

d) snøret på langs ad en enkelt række masker.

3. Uanset artikel 5, stk. 1, er det tilladt i trawl, snurrevod og lignende redskaber at anvende et faldgarn eller et stopgarn, hvis maskestørrelse er mindre end fangstposens.

Stopgarnet kan fastgøres enten inde i fangstposen eller foran fangstposen.

Afstanden mellem stopgarnets forreste fastgørelsessted og fangstposens bagende skal være mindst tre gange stopgarnets længde.

Artikel 8

Anvendelse af redskaber

1. Redskaber, der ikke må anvendes i et givet geografisk område eller i en given periode, skal ombord være stuvet bort på en sådan måde, at de ikke er klar til brug i forbudsområdet eller i forbudsperioden. Reserveredskaber skal være stuvet bort på en sådan måde, at de ikke er klar til brug.

2. Fiskeredskaber betragtes som ikke værende klar til brug:

— for så vidt angår trawl, snurrevod og lignende redskaber, såfremt: — a) trawlskovlene er surret fast til inder- eller ydersiden af rælingen eller til galgerne, og b) trawlwirerne eller mellemlinerne er afsjæklet fra trawlskovlene eller vægtene

— for så vidt angår redskaber til laksefiskeri, såfremt: — a) garnene er stuvet bort under en presenning b) liner og kroge opbevares i lukkede kasser

— for så vidt angår snurpenot, såfremt hoved- eller bundwiren er afsjæklet fra noten.

▼M3

3. Det er året rundt forbudt at fiske med trawl, snurrevod og lignende redskaber i det geografiske område, der afgrænses af en linje gennem følgende punkter:

54° 23′ N, 14° 35′ Ø

54° 21′ N, 14° 40′ Ø

54° 17′ N, 14° 33′ Ø

54° 07′ N, 14° 25′ Ø

54° 10′ N, 14° 21′ Ø

54° 14′ N, 14° 25′ Ø

54° 17′ N, 14° 17′ Ø

54° 24′ N, 14° 11′ Ø

54° 27′ N, 14° 25′ Ø

54° 23′ N, 14° 35′ Ø.

▼B

4. Uanset stk. 1 er de eneste redskaber, som må medføres om bord under fiskeri efter torsk, redskaber, som er tilladt til fiskeri efter torsk, eller redskaber med en maskestørrelse, der er større end de i bilag IV fastsatte maskestørrelser. Hvis der om bord på fartøjet befinder sig redskaber, der ikke er tilladt til fiskeri efter torsk, er al landing af torsk forbudt.

▼M2

Artikel 8a

Restriktioner for drivgarn

1. Fra den 1. januar 2008 er det forbudt at have drivgarn om bord og anvende drivgarn til fiskeri.

2. Indtil den 31. december 2007 må et fartøj have drivgarn om bord og anvende drivgarn til fiskeri, forudsat at flagmedlemsstatens myndigheder har givet tilladelse hertil.

3. I 2005 må det maksimale antal fiskerfartøjer, som en medlemsstat giver tilladelse til at have drivgarn om bord eller til at anvende drivgarn til fiskeri, ikke overstige 60 % af det antal fiskerfartøjer, der anvendte drivgarn i perioden 2001 til 2003.

I 2006 og 2007 må det maksimale antal fiskerfartøjer ikke overstige henholdsvis 40 % og 20 % af det antal fiskerfartøjer, der anvendte drivgarn i perioden 2001 til 2003.

4. Medlemsstaterne fremsender hvert år senest den 30. april Kommissionen en liste over de fartøjer, der har fået tilladelse til at drive fiskeri med drivgarn; for 2004 gives meddelelsen dog senest den 31. august 2004.

Artikel 8b

Betingelser for drivgarn

1. Ved hver garnende skal der fastgøres flydebøjer med radarreflektorer, således at garnene når som helst kan lokaliseres. Bøjerne skal til stadighed være mærket med havnekendingsbogstaver og -nummer på det fartøj, de tilhører.

2. Føreren af et fiskerfartøj, der anvender drivgarn, skal føre en logbog, hvori han dagligt indfører følgende oplysninger:

a) den samlede længde af de garn, der er om bord

b) den samlede længde af de garn, der anvendes ved hver udsætning

c) mængden af bifangster af hvaler

d) dato og position for sådanne fangster.

3. Alle fiskerfartøjer, der anvender drivgarn, skal opbevare den i artikel 8a, stk. 2, nævnte tilladelse om bord.

▼B

Artikel 9

Begrænsninger ved fiskeri efter laks og havørred

▼M1

1. Ved fiskeri efter laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta) er det forbudt

— fra 1. juni til 15. september at anvende drivgarn eller forankrede nedgarn i underafsnit 22 til 31

— fra 15. juni til 30. september at anvende drivgarn eller forankrede nedgarn i underafsnit 32

— fra 1. april til 15. november at anvende drivliner eller forankrede liner i underafsnit 22 til 31

— fra 1. juli til 15. september at anvende drivliner eller forankrede liner i underafsnit 32.

Det af forbudsperioden berørte område ligger uden for fire sømil målt fra basislinjerne. I området øst for 22° 30′ østlig længde (Bengtskär fyrtårn) inden for det finske søterritorium og den finske fiskerizone er fiskeri med drivliner og forankrede liner forbudt fra 1. juli til 15. september.

▼B

2. Ved fiskeri efter laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta) er det forbudt:

— såfremt fiskeriet sker ved hjælp af forankrede nedgarn eller drivgarn samtidig at anvende mere end 600 garn pr. fiskerfartøj, idet længden af hvert garn ikke må overstige 35 m, målt i redskabets overtælle. Ud over det ved fiskeriet tilladte antal garn må der om bord højst findes 100 reservegarn

— såfremt fiskeriet sker ved hjælp af drivliner eller forankrede liner samtidig at anvende mere end 2 000 kroge pr. fiskerfartøj.

Fiskekrogenes spændvidede (korteste afstand mellem krogspids og -skaft) i drivliner og forankrede liner skal være mindst 19 mm.

Ud over det ved fiskeri tilladte antal kroge må der om bord højst findes 200 reservekroge.







Almindelige bestemmelser

Artikel 10

1. Direkte fiskeri efter torsk og fladfisk (Pleuronectidae) med henblik på landing til andre anvendelsesformål end konsum er forbudt.

2. Sprængstoffer, giftstoffer, eller bedøvende stoffer må ikke anvendes med henblik på fangst af fisk.

3. Det er forbudt at bruge forankrede eller drivende redskaber uden at afmærke disse ved hjælp af bøjer eller andre identifikationsmærker.

4. Det er forbudt at sætte eksotiske arter ud i Østersøen, Bælterne og Øresund eller drive fiskeri efter eksotiske arter og stør, medmindre det er tilladt i henhold til regler vedtaget i overensstemmelse med proceduren i artikel 13 og med forpligtelserne i henhold til Gdansk-konventionen. Eksotiske arter er arter, der ikke normalt forekommer i Østersøen, Bælterne og Øresund.

Artikel 11

Denne forordning gælder ikke for fiskeri der udelukkende drives med henblik på videnskabelige undersøgelser, som udføres med tilladelse og bemyndigelse fra den eller de pågældende medlemsstater, og som på forhånd er meddelt Kommissionen og den eller de medlemsstater, i hvis farvande forskningen finder sted.

Fisk, krebsdyr, og bløddyr, der fanges med det i første afsnit anførte formål, må sælges, oplagres, frembydes eller udbydes til salg, hvis:

— de opfylde de normer, der er fastlagt i bilag II og III, og de handelsnormer, der er vedtaget i medfør af artikel 2 i forordning (EØF) nr. 3759/92 ( 6 ), eller

— de sælges direkte til andre formål end konsum.

Fartøjer, der driver det i første afsnit omhandlede fiskeri, skal om bord have en tilladelse, udstedt af den medlemsstat, hvis flag de fører.

Artikel 12

Denne forordning gælder ikke for fiskeri, der udføres i forbindelse med kunstig udsætning eller indplantning af fisk, krebsdyr og bløddyr.

Fisk, krebsdyr og bløddyr, der fanges med det i første afsnit anførte formål, må ikke sælges til konsum i strid med de øvrige bestemmelser i denne forordning.

Artikel 13

1. Medlemsstaterne kan træffe sådanne foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af bestande, der vedrører:

a) rent lokale bestande, der kun har betydning for fiskerne i den pågældende medlemsstat, eller

b) betingelser eller forskrifter, der har til formål at begrænse fangsterne gennem tekniske foranstaltninger: i) der supplerer de betingelser og forskrifter, der er fastsat i Fællesskabets forordninger vedrørende fiskeri, eller ii) der går ud over de minimumskrav, der er fastsat i de nævnte forordninger såfremt disse foranstaltninger kun finder anvendelse på fiskerne i den pågældende medlemsstat, er forenelige med fællesskabsretten og er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik eller med forpligtelserne i henhold til Gdansk-konventionen.

2. Kommissionen underrettes om ethvert forslag om indførelse eller ændring af nationale tekniske foranstaltninger i så god tid, at den kan nå at fremsætte sine bemærkninger.

Hvis Kommissionen inden en måned efter en sådan meddelelse anmoder derom, skal den pågældende medlemsstat udsætte ikrafttrædelsen af de påtænkte foranstaltninger i tre måneder efter meddelelsesdatoen, således at Kommissionen i dette tidsrum får mulighed for at afgøre, om disse foranstaltninger er i overensstemmelse med bestemmelserne i stk. 1.

Konstaterer Kommissionen ved en beslutning, som den underretter de øvrige medlemsstater om, at en påtænkt foranstaltning ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i stk. 1, kan medlemsstaten ikke anvende den medmindre de nødvendige ændringer foretages i den.

Den pågældende medlemsstat giver straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen meddelelse om de foranstaltninger, den har vedtaget, i givet fald efter at de nødvendige ændringer er foretaget.

3. Medlemsstaterne skal på Kommissionens anmodning sende den alle de oplysninger, der er nødvendige for vurderingen af, om de nationale tekniske foranstaltninger er i overensstemmelse med bestemmelserne i stk. 1.

4. På Kommissionens initiativ eller på anmodning af en medlemsstat kan spørgsmålet om, hvorvidt en national teknisk foranstaltning, en medlemsstat har truffet, er i overensstemmelse med bestemmelserne i stk. 1, forelægges den i artikel 17, i forordning (EØF) nr. 3760/92 omhandlede forvaltningskomité til behandling efter proceduren i nævnte forordnings artikel 18. Træffes en sådan afgørelse, finder stk. 2, tredje og fjerde afsnit, tilsvarende anvendelse.

5. Konstaterer Kommissionen, at en foranstaltning, som der er givet meddelelse om, ikke er i overensstemmelse med stk. 1, skal den senest et år efter foranstaltningens meddelelsesdato vedtage en afgørelse om, at den pågældende medlemsstat skal ophæve eller ændre foranstaltningen inden for en frist, som fastsættes af Kommissionen. Stk. 2, fjerde afsnit, finder tilsvarende anvendelse.

6. Foranstaltninger vedrørende akvakultur og fiskeri fra land skal medlemsstaten kun meddele Kommissionen til underretning.

Ved »akvakultur« forstås opdræt af fisk, krebsdyr og bløddyr i saltvand eller brakvand.

Artikel 14

Gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning vedtages efter proceduren i artikel 18 i forordning (EØF) nr. 3760/92.

Artikel 15

Forordning (EØF) nr. 1866/86 ophæves.

Henvisninger til nævnte forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses i henhold til den i bilag VI, del A, anførte sammenligningstabel.

Artikel 16

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAG I

UNDERAFSNIT I DET GEOGRAFISKE OMRÅDE, DER ER OMHANDLET I ARTIKEL 1

Underafsnit 22

Farvandet afgrænset af en linje fra Hasenøre (56° 09′ nordlig bredde, 10° 44′ østlig længde) på Jyllands østkyst til Gnibens spids (56° 01′ nordlig bredde, 11° 18′ østlig længde) på Sjællands vestkyst; derfra langs Sjællands vest- og sydkyst til et punkt beliggende på 12° 00′ østlig længde; derfra ret syd til Falster; derfra langs Falsters østkyst til Gedser Odde (54° 34′ nordlig bredde, 11° 58′ østlig længde); derfra ret øst til 12° 00′ østlig længde; derfra ret syd til Tysklands kyst; derfra mod sydvest langs Tysklands kyst og Jyllands østkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 23

Farvandet afgrænset af en linje fra Gilbjerg Hoved (56° 08′ nordlig bredde, 12° 18′ østlig længde) på Sjællands nordkyst til Kullen (56° 18′ nordlig bredde, 12° 28′ østlig længde) på Sveriges kyst; derfra mod syd langs Sveriges kyst til Falsterbo Fyr (55° 23′ nordlig bredde, 12° 50′ østlig længde); derfra over den sydlige indsejling til Øresund til Stevns Fyr (55° 19′ nordlig bredde, 12° 28′ østlig længde) på Sjællands kyst; derfra mod nord langs Sjællands østkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 24

Farvandet afgrænset af en linje fra Stevns Fyr (55° 19′ nordlig bredde, 12° 28′ østlig længde) på Sjællands østkyst over den sydlige indsejling til Øresund til Falsterbo Fyr (55° 23′ nordlig bredde, 12° 50′ østlig længde) på Sveriges kyst; derfra langs Sveriges sydkyst til Sandhammaren Fyr (55° 24′ nordlig bredde, 14° 12′ østlig længde); derfra til Hammerodde Fyr (55° 18′ nordlig bredde, 14° 47′ østlig længde) på Bornholms nordkyst; derfra langs Bornholms vest- og sydkyst til et punkt beliggende på 15°00′ østlig længde; derfra ret syd til Polens kyst; derfra mod vest langs Polens og Tysklands kyst til et punkt beliggende på 12°00′ østlig længde; derfra ret nord til et punkt beliggende på 54° 34′ nordlig bredde og 12° 00′ østlig længde; derfra ret vest til Gedser Odde (54° 34′ nordlig bredde, 11° 58′ østlig længde); derfra langs Falsters øst- og nordkyst til et punkt beliggende på 12° 00′ østlig længde; derfra ret nord til Sjællands sydkyst; derfra i vest- og nordlig retning langs Sjællands vestkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 25

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på Sveriges østkyst på 56° 30′ nordlig bredde, ret øst til Ølands vestkyst; derfra rundt om Ølands sydspids til et punkt på østkysten beliggende på 56° 30′ nordlig bredde, ret øst til 18° 00′ østlig længde; derfra ret syd til Polens kyst; derfra mod vest langs Polens kyst til et punkt beliggende på 15° 00′ østlig længde; derfra ret nord til Bornholm; derfra langs Bornholms syd- og vestkyst til Hammerodde Fyr (55° 18′ nordlig bredde, 14° 47′ østlig længde); derfra til Sandhammaren Fyr (55° 24′ nordlig bredde, 14° 12′ østlig længde) på Sveriges sydkyst; derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 26

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra 56° 30′ nordlig bredde og 18° 00′ østlig længde og derfra ret øst til det tidligere Sovjetunionens vestkyst; derfra mod syd langs det tidligere Sovjetunionens og Polens kyst til et punkt på Polens kyst beliggende på 18° 00′ østlig længde; derfra ret nord til udgangspunktet.

Underafsnit 27

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på østkysten af Sveriges fastland beliggende på 59° 41′ nordlig bredde og 19° 00′ østlig længde og derfra ret syd til Gotlands nordkyst; derfra mod syd langs Gotlands vestkyst til et punkt beliggende på 57° 00′ nordlig bredde; derfra ret vest til 18°00′ østlig længde; derfra ret syd til 56° 30′ nordlig bredde; derfra ret vest til Ølands østkyst; derfra rundt om Ølands sydspids til et punkt på vestkysten beliggende på 56° 30′ nordlig bredde; derfra ret vest til Sveriges kyst; derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 28

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt beliggende på 58° 30′ nordlig bredde og 19° 00′ østlig længde og derfra ret øst til Saaremaas vestkyst; derfra mod nord rundt om Saaremaa til et punkt på øens østkyst beliggende på 58° 30′ nordlig bredde; derfra ret vest til det tidligere Sovjetunionens kyst; derfra mod syd langs det tidligere Sovjetunionens vestkyst til et punkt beliggende på 56°30′ nordlig bredde; derfra ret vest til 18°00′ østlig længde; derfra ret nord til 57° 00′ nordlig bredde; derfra ret øst til Gotlands vestkyst; derfra mod nord til et punkt på Gotlands nordkyst beliggende på 19° 00′ østlig længde; derfra ret nord til udgangspunktet.

Underafsnit 29

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på østkysten af Sveriges fastland beliggende på 60° 30′ nordlig bredde og derfra ret øst til Finlands fastlandskyst; derfra mod syd langs Finlands vest- og sydkyst til et punkt på sydkysten af fastlandet beliggende på 23° 00′ østlig længde; derfra ret syd til 59° 00′ nordlig bredde; derfra ret øst til det tidligere Sovjetunionens fastlandskyst; derfra mod syd langs det tidligere Sovjetunionens vestkyst til et punkt beliggende på 58° 30′ nordlig bredde; derfra ret vest til Saaremaas østkyst; derfra mod nord rundt om Saaremaa til et punkt på øens vestkyst beliggende på 58° 30′ nordlig bredde; derfra ret vest til 19° 00′ østlig længde; derfra ret nord til et punkt på østkysten af Sveriges fastland beliggende på 59° 41′ nordlig bredde; derefter mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 30

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på Sveriges østkyst beliggende på 63° 30′ nordlig bredde og derefter ret øst til Finlands fastlandskyst; derfra mod syd langs Finlands kyst til et punkt beliggende på 60° 30′ nordlig bredde; derfra ret vest til Sveriges fastlandskyst; derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet.

Underafsnit 31

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på Sveriges østkyst beliggende på 63° 30′ nordlig bredde og derefter rundt i Den Botniske Bugt mod nord til et punkt på vestkysten af Finlands fastland beliggende på 63° 30′ nordlig bredde; derfra ret vest til udgangspunktet.

Underafsnit 32

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på Finlands sydkyst beliggende på 23° 00′ østlig længde og derefter rundt i Den Finske Bugt mod øst til et punkt på det tidligere Sovjetunionens vestkyst beliggende på 59° 00′ nordlig bredde; derfra ret vest til 23° 00′ østlig længde; derfra ret nord til udgangspunktet.









BILAG II

AFGRÆNSNING AF VISSE GEOGRAFISKE OMRÅDER OMHANDLET I ARTIKEL 2

Afgrænsning af geografiske områder i Øresund, Storebælt og Lillebælt med hensyn til fiskeri efter hunskrubbe og hunrødspætte:

— Falsterbo Fyr — Stevns Fyr

— Jungshoved — Bøgenæssand

— Hestehoved Fyr — Maddes Klint

— Skelby Kirke — Flinthorne Odde

— Kappel Kirke — Gulstav

— Ristingehale — Ærøhale

— Skjoldnæs — Pøls Huk — Christian d. X's Bro i Sønderborg.









BILAG III

MINDSTEMÅL OMHANDLET I ARTIKEL 3, STK. 1







Art Farvande Mindstemål Torsk (Gadus morhua) Alle underafsnit syd for 59°30′ nordlig bredde 35 cm Skrubbe (Platichthys flesus) Underafsnit 22-25 25 cm Underafsnit 26-28 21 cm Underafsnit 29 og 32 syd for 59°30′ nordlig bredde 18 cm Rødspætte (Pleuronectes platessa) Underafsnit 22-25 25 cm Underafsnit 26-28 21 cm Underafsnit 29 og 32 syd for 59°30′ nordlig bredde 18 cm Pighvar (Psetta maxima) Underafsnit 22-32 30 cm Slethvar (Scophthalmus rhombus) Underafsnit 22-32 30 cm Ål (Anguilla anguilla) Underafsnit 22-32 35 cm Laks (Salmo salar) Underafsnit 22-32 60 cm









BILAG IV

MINDSTE MASKESTØRRELSE OMHANDLET I ARTIKEL 5







Art Farvande Redskabstype Mindste maskestørrelse Diagonalt i længderetningen Torsk (Gadus morhua) Underafsnit 22-32 Hildingsgarn 105 mm Underafsnit 22-32 Trawl, snurrevod og lignende redskaber (1) 105 mm Underafsnit 22-32 Trawl, snurrevod og lignende redskaber 120 mm (2) Fladfisk (Pleuronectidae) Underafsnit 22-27 Trawl, snurrevod og lignende redskaber samt hildingsgarn 120 mm (2) (3) Underafsnit 28 Trawl, snurrevod og lignende redskaber samt hildingsgarn 110 mm Underafsnit 29 og 32 syd for 59° 30′ nordlig bredde Hildingsgarn 100 mm Trawl, snurrevod og lignende redskaber 110 mm Underafsnit 22-32 Trawl, snurrevod og lignende redskaber (1) 105 mm (4) Sild (Clupea harengus) Underafsnit 22-27 Trawl, snurrevod og lignende redskaber 32 mm Underafsnit 28 og 29 syd for 59° 30′ nordlig bredde Trawl, snurrevod og lignende redskaber 28 mm Underafsnit 30-32 og underafsnit 29 nord for 59° 30′ nordlig bredde Trawl, snurrevod og lignende redskaber 16 mm Brisling (Sprattus sprattus) Underafsnit 22-32 Trawl, snurrevod og lignende redskaber 16 mm Laks (Salmo salar) Underafsnit 22-32 Forankrede nedgarn og drivgarn 157 mm (1) Redskaber forsynet med anordninger såsom sorteringsvinduer eller konstruktioner svarende til bestemmelserne i bilag V, der kan sikre en selektivitet på 50 % med en tilbageholdelseslængde på mindst 38 cm. (2) Maskestørrelse gældende for alle maskerne i de sidste 8 m i fangstposen målt fra bindestrikken med maskerne strakt i redskabets længdeakse. (3) Med undtagelse af underafsnit 22 og 23, hvor direkte fiskeri efter tunge er tilladt med en mindstemaskestørrelse på 90 mm. (4) Med undtagelse af underafsnit 22, 23 og 24, hvor normale trawl og snurrevod med en maskestørrelse på 90 mm er tilladt.









BILAG V

SÆRLIGE SELEKTIVITETSBESTEMMELSER

For at sikre selektiviteten i trawl, snurrevod og lignende redskaber med en specifik maskestørrelse som omhandlet i bilag IV, er det tilladt at anvende følgende to sorteringsvinduemodeller:

Sorteringsvindue (model 1)

I torskefiskeriet monteres to sorteringsvinduer med plastbelagte, fuldt åbne diamantmasker i fangstposen på trawl og snurrevod. Den indvendige maskestørrelse skal være mindst 105 mm. Sorteringsvinduerne skal monteres ved hjælp af et separat netstykke (mellem de almindelige diamantmasker og sorteringsvinduets masker). Maskestørrelsen i det separate netstykke skal være lig stolpelængden i sorteringsvinduets net ganget med kvadratroden af 2.

Der skal monteres et sorteringsvindue i hver side af fangstposen, og afstanden fra fangstposens bageste ende til vinduerne skal være 40-50 cm. Vinduets længde skal være 80 % af fangstposens samlede længde, og vinduets højde skal være 50 cm. Vinduet skal monteres på en måde, som sikrer en åbning mellem vinduets øverste og nederste søm på 15-20 cm.

Sorteringsvindue (model 2)

Identifikation

Vinduerne skal være rektangulære netstykker, som monteres i fangstposen. Der skal være to vinduer i fangstposen.

Vinduernes størrelse

Hvert vindue skal have en bredde på mindst 45 cm i hele sin længde. Hvert vindue skal have en længde på mindst 3,5 m målt langs kanterne (figur 1 i diagram 2).

Maskestørrelse i vinduerne

Maskerne i vinduerne skal have en mindstemaskestørrelse på 105 mm. Det skal være kvadratmasker, dvs. at alle fire sider i vinduet skæres stolperet (figur 2 i diagram 2). Nettet skal monteres sådan, at stolperne er parallelle med og vinkelrette på fangstposens længderetning (figur 2). Vinduerne skal have en bredde på otte åbne kvadratmasker. Længden skal ligge mellem 57 og 62 kvadratmasker (figur 2 i diagram 2).

Vinduernes placering

Fangstposen skal deles i et over- og et underpanel med sømliner i styrbord og bagbord side (figur 1 i diagram 2). De to vinduer skal placeres i underpanelet i direkte forbindelse med og lige under sømlinerne (figur 1 i diagram 2). Vinduernes bageste ende skal være mindst 2 m og højst 2,5 m fra bindestrikken.

Den forreste ende af vinduet skal fastgøres til otte masker af fangstposens normale diamantmaskede net. En af siderne skal fastgøres til sømlinen eller umiddelbart ved siden af sømlinen. Den anden side skal fastgøres til de normale diamantmasker i fangstposens underpanel og skal følge en række masker, som er skåret maskeret (figur 3 i diagram 2).

Maskestørrelser i hele fangstposen

I alle fangstposens dele skal der være en mindstemaskestørrelse på 105 mm.

Diagram 1

Sorteringsvindue — Model 1

Diagram 2

Sorteringsvindue — Model 2

Figur 1. Placering af kvadratmaskede vinduer i fangstposen

Forslag til specifikation

Figur 2. Netstykke til kvadratmasket vindue

Forslag til specifikation

Figur 3. Montering af vinduet i fangstposen

Forslag til specifikation









BILAG VI

DEL A







SAMMENLIGNINGSTABEL Forordning (EØF) nr. 1866/86 Nærværende forordning Artikel 1 Artikel 1 Artikel 2, stk. 1 Artikel 2, stk. 1 Artikel 2, stk. 1a — Artikel 2, stk. 2 Artikel 2, stk. 2 Artikel 3 Artikel 3 Artikel 4 Artikel 4 Artikel 5 Artikel 5 Artikel 6 Artikel 6 Artikel 7 Artikel 7 Artikel 8 Artikel 8 Artikel 9 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 11 Artikel 12 Artikel 12 Artikel 13 Artikel 13 Artikel 14 Artikel 14 — Artikel 15 — Artikel 16 BILAG I BILAG I BILAG II BILAG II BILAG III BILAG III BILAG IV a) — BILAG IV b) BILAG IV BILAG V BILAG V — BILAG VI

DEL B







FORORDNINGER, DER ÆNDRER FORORDNING (EØF) Nr. 1866/86 EFT nr. side dato Rådets forordning (EØF) nr. 2244/87 af 23. juli 1987 L 207 15 29. 7. 1987 Rådets forordning (EØF) nr. 2178/88 af 18. juli 1988 L 191 7 22. 7. 1988 Rådets forordning (EØF) nr. 887/89 af 5. april 1989 L 94 4 7. 4. 1989 Rådets forordning (EØF) nr. 2156/91 af 15. juli 1991 L 201 1 24. 7. 1991 Rådets forordning (EF) nr. 2250/95 af 18. september 1995 L 230 1 27. 9. 1995 Rådets forordning (EF) nr. 1821/96 af 16. september 1996 L 241 8 21. 9. 1996