2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1784/2000
af 11. august 2000
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på
importen af rørfittings af deformerbart støbejern med oprindelse i Brasilien, Den Tjekkiske Repu-
blik, Japan, Folkerepublikken Kina, Republikken Korea og Thailand
(EFT L 208 af 18.8.2000, s. 8)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Rådetsforordning (EF) nr. 436/2004 af 8. marts2004 L 72 15 11.3.2004
►M2Rådetsforordning (EF) nr. 824/2004 af 26. april 2004 L 127 10 29.4.2004
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 53 af 28.2.2003, s. 64 (1784/2000)
▼B
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1784/2000
af 11. august 2000
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning
af den midlertidige told på importen af rørfittings af deformerbartstøbejern med oprindelse i Brasilien, Den Tjekkiske Republik,
Japan, Folkerepublikken Kina, Republikken Korea og Thailand
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-skab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december
1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke ermedlemmer af Det Europæiske Fællesskab (
1), særlig artikel 9, og
artikel 10, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af
det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A.MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 449/2000 (2)( i
det følgende benævnt »forordningen om midlertidig told«) en
midlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet afrørfittings af deformerbart støbejern med oprindelse i Brasilien,Den Tjekkiske Republik (i det følgende benævnt »Tjekkiet«),Japan, Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«),Republikken Korea (i det følgende benævnt »Sydkorea«) og
Thailand, hvorimod der ikke blev indført told på importen af
den pågældende vare med oprindelse i Kroatien og Forbundsre-publikken Jugoslavien (i det følgende benævnt »Jugoslavien«),da det foreløbigt blev fastslået, at deres markedsandele var mini-male.
B.EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(2)Efter offentliggørelsen af de væsentligste kendsgerninger og
betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at indføremidlertidig antidumpingtold på importen fra Brasilien, Tjekkiet,Japan, Kina, Sydkorea og Thailand og ikke at indføre midlerti-dige foranstaltninger for importen af den pågældende vare med
oprindelse i Kroatien og Jugoslavien fik interesserede parter,
som anmodede om det, lejlighed til at blive hørt af Kommission-en. De indgav også skriftlige redegørelser og tilkendegav deressynspunkter vedrørende de foreløbige afgørelser.
(3)Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle deoplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på enendelig afgørelse.
(4)Der blev aflagt yderligere kontrolbesøg hos følgende importører/forhandlere, som havde besvaret spørgeskemaet:
— Jannone SA, Spanien
— Nefit BV, Nederlandene
— Thisa SA, Spanien.
(5)Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger
og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten atanbefale indførelse af en endelig antidumpingtold og endeligopkrævning af de beløb, der er stillet som sikkerhed i form afmidlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 2
(1) EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning
(EF) nr. 905/98 (EFT L 128 af 30.4.1998, s. 18).
(2) EFT L 55 af 29.2.2000, s. 3.
▼B
fremsætte bemærkninger til offentliggørelsen af disse oplys-
ninger.
(6)Parternes mundtlige og skriftlige argumenter blev undersøgt, og ipåkommende tilfælde blev de foreløbige afgørelser ændret ioverensstemmelse hermed.
C.INDLEDNING AF PROCEDUREN
(7)Flere interesserede parter gentog deres påstand om, at det var
diskriminerende, at visse tredjelande ikke var inddraget i under-søgelsen, nemlig Bulgarien, Polen, Tyrkiet og USA, og at det
gjorde indledningen af proceduren ugyldig.
(8)Det bekræftes, at det ikke var nødvendigt at indlede en
procedure vedrørende Bulgarien og Polen, da der ikke fandt
dumping sted ud fra de oplysninger om den normale værdi og
eksportpriserne for bulgarske og polske varer, som klagerenindgav på samme måde som for de lande, der er omfattet afdenne undersøgelse. Hvad angår importen fra USA og Tyrkietfremgik det af de foreliggende oplysninger, at importniveauet
var minimalt. Påstanden må derfor afvises.
D.DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1.Den pågældende vare
(9)I forordningen om midlertidig told beskrives den pågældende
vare som rørfittings af deformerbart støbejern med gevind (i det
følgende benævnt »fittings af støbejern«), som samles ved
sammenskruning, henhørende under KN-kode ex 7307 19 10.Denne definition bekræfteshermed.
(10)Efter offentliggørelsen af de foreløbige resultater hævdede enpart, at ud over KN-kode 7307 19 10 burde undersøgelsen ogsåomfatte andre KN-koder, idet den pågældende vare også impor-teres til Fællesskabet under disse koder. Det hævdedesendvidere, at undersøgelsen burde udvides til også at omfatte
fittings uden gevind, da disse importeres til Fællesskabet, hvor
de bliver forsynet med gevind og sælges.
(11)Med hensyn til det første punkt blev den import af fittings af
støbejern, som blev efterprøvet i forbindelse med undersøgelsen,
i alle tilfælde foretaget under KN-kode 7307 19 10, der somangivet i indledningsmeddelelsen omfatter den pågældende vare.Følgelig vedrører importdata i denne undersøgelse ganske rigtigtden pågældende vare. Hvisder måtte være tilfælde, hvor fittings
af støbejern er blevet importeret under andre KN-koder, må det
betragtess om en fejltarifering, og toldmyndighederne vil behø-rigt blive gjort opmærksom på problemet.
(12)Med hensyn til det andet punkt falder fittings uden gevind ikkeind under definitionen af den pågældende vare. Der er tale om etmellemprodukt, hvor det er nødvendigt med endnu et produkti-onstrin, hvorved den pågældende vare får en af densvæsentligste egenskaber, dvs. samlemekanismen. Derfor er derikke konkurrence mellem fittingsuden gevind og den pågæl-
dende vare, og de er ikke indbyrdes ombyttelige. Desuden viste
undersøgelsen, at gevindskæringen er et betydningsfuldt trin ifremstillingsprocessen med hensyn til værditilvækst til fittingsaf støbejern, navnlig i betragtning af det høje arbejdskraftsni-veau, der er involveret i det pågældende trin. De kan derfor
ikke anses for at være en og samme vare som fittings af
støbejern med gevind, dvs. den pågældende vare.
(13)På grundlag af ovenstående bekræftes de foreløbige resultater
vedrørende den pågældende vare.
2.Samme vare
(14)I betragtning 13 i forordningen om midlertidig told konstaterede
Kommissionen, at fittings af støbejern, som fremstilles af EF-2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 3
▼B
producenterne og sælges på markedet i Fællesskabet, er samme
vare som fittings af støbejern, som fremstilles i de berørte landeog eksporteres til Fællesskabet, da der ikke er nogen forskel i de
grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelser af de forskel-
lige typer af disse fittings.
(15)Efter offentliggørelsen af de foreløbige afgørelser fremførtenogle interesserede parter, at fittings af støbejern, som fremstilles
i Fællesskabet, ikke kunne være samme vare som de fittings, der
importeres fra de berørte lande, fordi der i de i Fællesskabetfremstillede fittings almindeligvis anvendes støbejern med hvidkerne, hvorimod der anvendesen kvalitet med s ort kerne i deimporterede varer.
(16)Det fremgik af undersøgelsen, at fittings af støbejern med sortkerne og med hvid kerne undergår forskellige-udglødningspro-cesser. Ved fittings med hvid kerne varer den fra 80 til timerved en temperatur på 1 100 º. Ved fittingsmed s ort kerne varerden mellem 50 og 80 timer ved en temperatur på 900 º. Detresulterer i forskelligt kulstofindhold, idet fittings med hvid
kerne næsten bliver helt afkullet, medens kulstofindholdet i
fittings med sort kerne reduceres meget mindre. Resultatet er, atfittings med hvid kerne almindeligvis er noget mere elastiske,modstandsdygtige og lettere at galvanisere end fittings med sortkerne, der til gengæld er lettere at gevindskære og bedre egnet tilanvendelser, hvor tryktæthed er af betydning.
(17)Undersøgelsen viste imidlertid, at der ikke er forskel i markedetsopfattelse af fittings med hvid kerne og med sort kerne, da de ialle andre henseender end kulstofindholdet har egenskaber, derligger tæt op ad hinanden, de samme endelige anvendelser
(»end uses«) og således er ombyttelige indbyrdes. Dette er blevet
bekræftet ved, at de importører/forhandlere, der både køberfittings af støbejern med sort kerne fra de berørte lande ogfittings af støbejern med hvid kerne fra EF-industrien, sælgerdem til brugerne uden at skelne mellem de to materialekvaliteter.Med hensyn til brugerne af den pågældende vare bekræftede
undersøgelsen, at de ikke i nogen særlig grad skelner mellem
fittingsmed hvid kerne og med s ort kerne.
(18)Dette antydesogs å ved, at både fittingsmed hvid kerne og medsort kerne indgår i europæisk standard EN 10242 og i internati-onal standard ISO 49, som specificerer kravene til de undersøgte
fittingsudformning og ydeevne. Hvad angår navnlig kvaliteten
af det materiale, der anvendes, er både hvid kerne og sort kernetilladt.
(19)I betragtning af ovenstående, og da der ikke blev forelagt nyebeviser, bekræftes de foreløbige resultater vedrørende
spørgsmålet samme vare.
E.RESULTATER VEDRØRENDE KROATIEN OG JUGOSLA-
VIEN
(20)Med hensyn til Kroatien og Jugoslavien bekræftes det, at
importen af den pågældende vare med oprindelse i disse landeudgjorde henholdsvis 0,4 % og 0,3 % af produktionen i Fælles-skabet. Da importmængden i overensstemmelse med artikel
9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december
1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke ermedlemmer af Det Europæiske Fællesskab (i det følgende be-nævnt »grundforordningen«) blev anset for at være ubetydelig,bør proceduren vedrørende importen af den pågældende varemed oprindelse i disse to lande afsluttes.2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 4
▼B
F.DUMPING
1.Lande med markedsøkonomi
1.1.Normal værdi
1.1.1.Anvendelse af artikel 18 i grundforordningen
(21)Som nævnt i afsnit 3.4 i forordningen om midlertidig told besva-
rede kun et japansk selskab og dets forbundne importør
Kommissionens spørgeskema for eksporterende producenter.
Oplysningerne fra det japanske selskab var imidlertid ufuldstæn-dige og i visse tilfælde ukorrekte, og der måtte træffes afgørelsepå grundlag af artikel 18 i grundforordningen. Efter vedtagelsenaf de midlertidige foranstaltninger blev disse afgørelser
gennemgået på ny. Dette førte til en væsentligt revideret vurde-
ring af den foreløbigt fastsatte normale værdi.
(22)Den thailandske eksporterende producent, for hvem den normale
værdi blev fastsat i overensstemmelse med artikel 18 i grundfor-
ordningen (jf. betragtning 96 i forordningen om midlertidig told),hævdede, at Kommissionen burde genoverveje sin beslutning omat anvende som foreliggende oplysninger den højeste dumping-margen, der konstateredes i denne eksportørs transaktioner i
tilfælde, hvor der ikke forelå en normal værdi for andre thai-
landske selskaber.
(23)Argumentet blev forkastet. Det anses for hensigtsmæssigt og
nødvendigt at anvende artikel 18 i grundforordningen i dette
tilfælde for at undgå at belønne manglende samarbejdsvilje ogsåledes sikre en rimelig behandling af alle andre parter, somsamarbejdede på alle punkter i forbindelse med proceduren.
1.1.2.Normal værdi baseret på salget på hjemmemarkedet
(24)Den brasilianske eksporterende producent hævdede, at Kommis-
sionen ifølge artikel 2, stk. 2, i grundforordningen er forpligtet tilat undersøge, om priserne for salg på hjemmemarkedet af vare-
typer, som solgtes i mængder under 5 % af den mængde, der
eksporteredes til Fællesskabet, er repræsentative for det brasili-anske marked. Den pågældende fremførte også, at priserne forsådant salg var repræsentative og burde have været anvendt tilfastsættelsen af den normale værdi, da den gennemsnitlige
fortjenstmargen for dette salg var rimelig høj.
(25)Til fastsættelse af den normale værdi er det EF's institutionernes
faste praksis ikke at anvende priserne på varer eller varetyper,
som ikke sælges i repræsentative mængder. Kun i tilfælde hvor
salget svarer til eller overstiger tærskelen på 5 %, fastslårKommissionen, at salget er tilstrækkeligt repræsentativt til atdanne grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. Derblev ikke konstateret nogen faktorer, som kunne berettige, at
der blev afviget fra normal praksis og anvendt et salg, som lå
under tærskelen på 5 %.
(26)Den brasilianske eksporterende producent erklærede, at Kommis-sionen anvendte forskellige, usammenhængende metoder til atfastsætte procentdelen af finansieringsudgifter og andre salgs-,general- og administrationsomkostninger (SA & G-omkost-ninger), dels på grundlag af omsætningen for samme vare, ogdels på grundlag af den samlede omsætning.
(27)Argumentet kan ikke godtages. Det fremgik af undersøgelsen, atden eksporterende producent ikke var i stand til at påvise, at
tallene i besvarelsen af spørgeskemaet var korrekte og pålidelige,
og Kommissionen havde derfor ikke andet valg end at anvendede foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse medartikel 18 i grundforordningen til fastsættelsen af finansierings-udgifter og andre SA & G-omkostninger. Der blev heller ikkefremlagt beviser for, at den metode, som Kommissionen fulgte,2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 5
▼B
ikke med rimelighed afspejlede de omkostninger, der påløb ved
salg af samme vare.
(28)Den tjekkiske eksporterende producent anfægtede, at Kommis-sionen havde betragtet det producerende selskab, som samtidigsolgte på hjemmemarkedet, og dets forbundne, fuldstændigt
ejede salgsselskab på hjemmemarkedet som en økonomisk
enhed. Kommissionen burde ikke have lagt SA & G-omkostnin-gerne for begge selskaber sammen ved fastsættelsen afproduktionsomkostningerne, da de to selskaber solgte den pågæl-dende vare i forskellige handelsled.
(29)Med hensyn til SA & G-omkostninger er det EF-institutionernesnormale praksis at undersøge alle omkostninger i tiknytning tilproduktion og salg af den pågældende vare, uanset om disse om-
kostninger påløber i et enkelt selskab eller i to eller flere
selskaber, som danner en enkelt enhed. Et af de karakteristisketræk ved de to forbundne selskaber var desuden, at der ikke klartblev skelnet mellem hvilke omkostninger der afholdtes af derespektive retlige enheder. Dette blev klart bekræftet i forbin-
delse med efterprøvningen, hvor det blev fastslået, at det
forbundne salgsselskab bogførte udgifter i sine regnskaber, somfaktisk var forbundet med det producerende selskabs virk-somhed. Den metode, der anvendtes på det foreløbige stadium,bekræftesderfor.
1.1.3.Beregnet normal værdi
(30)Den brasilianske eksporterende producent anfægtede den
metode, der anvendtes til fastsættelse af fortjenstmargenen i
forbindelse med beregningen af den normale værdi. Den pågæl-
dende hævdede, at der kun burde tageshens yn tilhjemmemarkedssalget af varetyper i repræsentative mængder iforhold til de eksporterede mængder. De varetyper, der sælgespå hjemmemarkedet, og som slet ikke eksporteres, og visse vare-typer, der sælges på hjemmemarkedet, og som har et andet
gevind end dem, der eksporteres til Fællesskabet, burde have
været holdt uden for undersøgelsen. Selskabet hævdede også, atder i det mindste burde have været foretaget en justering forfortjenestmargenen på sidstnævnte typer, hvor fortjenstmargenenangiveligt var højere. Endelig burde det tabgivende salg ikke
have været holdt uden for ved fastsættelsen af fortjenstmargenen.
(31)Den fortjenstmargen, der anvendtes ved beregningen af dennormale værdi, blev fastsat i overensstemmelse med artikel
2, stk. 6, i grundforordningen, nemlig på grundlag af de faktiskeoplysninger vedrørende den undersøgte brasilianske eksporte-rende producents salg af samme vare i normal handel. For atundersøge, om varerne faktisk var blevet solgt i normal handel,anvendte EF-institutionerne deres faste praksis som beskrevet i
betragtning 23 i forordningen om midlertidig told, hvorefter det
tabsgivende salg af en bestemt varetype medtages i beregningenaf fortjeneste, medmindre det udgør 20 % eller derover af detsamlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype.Der er ikke indgivet oplysninger, som kunne berettige en afvi-gelse fra normal praksis, og de foreløbigt fastsatte resultater
bekræftesderfor.
(32)Det samarbejdsvillige sydkoreanske selskab anfægtede Kommis-sionens metode til beregning af fortjenstmargenen på
hjemmemarkedet og hævdede, at den resulterede i urimeligthøje margener.
(33)Den fortjenstmargen, der anvendtes ved beregningen af dennormale værdi, er den nøjagtigt vurderede faktiske fortjenestepå alt salg i normal handel på hjemmemarkedet i overensstem-melse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen og EF-institutionernes faste praksis.
(34)Samme sydkoreanske selskab fremførte også, at visse salgsud-gifter vedrørende salget på hjemmemarkedet burde holdes uden2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 6
▼B
for de SA & G-omkostninger, der indgik i den beregnede
normale værdi.
(35)De relevante salgsudgifter, der påløb ved salg på hjemmemar-kedet — emballerings- og transportomkostninger — var faktiskallerede blevet fratrukket med henblik på en rimelig sammenlig-ning af den normale værdi og eksportprisen. Dette blev gjort på
grundlag af justeringer, der blev krævet og indrømmet for disse
udgifter i form af indenlandske fradrag. Den korrekte frem-gangsmåde, der anvendtes i forordningen om midlertidig told,bekræftesderfor.
(36)Det sydkoreanske selskab hævdede, at den normale værdi forvisse eksporterede varetyper, som ikke solgtes på hjemmemar-kedet, burde have været beregnet under henvisning tilsalgspriserne på hjemmemarkedet for varetyper, der ligger tætop ad hinanden.
(37)Argumentet kan i princippet godtages. Nogle af de varetyper, dersælges på hjemmemarkedet i tilstrækkelig mængde, og som blevangivet som sammenlignelige med varetyper, af hvilke der ikke
var noget salg på hjemmemarkedet, var imidlertid meget forskel-
lige, både med hensyn til fremstillingsomkostninger og fysiskeegenskaber såsom vægt, dimensioner, osv. Hvis Kommissionenskulle anvende disse priser til fastsættelsen af den normaleværdi, havde det været nødvendigt at fastsætte og anvendemange betydelige justeringer. Det blev derfor konkluderet, og
det bekræftes hermed, at det er det mest nøjagtige og hensigts-
mæssige grundlag for fastsættelse af den normale værdi atanvende beregnede normale værdier i sådanne tilfælde.
1.2.Eksportpris
(38)Den brasilianske eksporterende producent fremførte, at eksport-
salget til den forbundne importør i Fællesskabet var blevet
holdt uden for beregningerne uden nogen begrundelse.
(39)I betragtning 41 i forordningen om midlertidig told blev detunderstreget, at det pågældende salg udgør en ubetydelig del af
eksportmængden, og det således ikke kunne have væsentlig
betydning for resultaterne. Faktisk omfatter de dumpingbereg-ninger, som ikke indeholder de mængder, der solgtes via denforbundne importør, mere end 97 % af den samlede eksport-mængde til Fællesskabet, dvs. en helt repræsentativ mængde.
Det anses derfor for at være berettiget at holde dette salg uden
for.
1.3.Sammenligning
(40)Den brasilianske eksporterende producent påpegede, at Kommis-
sionen ikke anvendte varekontrolnumrene til at identificere
varetyper som foreslået i spørgeskemaet med henblik på
sammenligningen af normale værdier og eksportpriser.
(41)Det bekræftes, at de oprindeligt foreslåede varekontrolnumreikke blev anvendt. Det skete, da kontrolbesøget på stedet viste,
at varetyper med forskellige egenskaber, som resulterede i
forskellige omkostninger og markedsværdier, blev grupperetunder samme varekontrolnumre. For at sikre en rimelig ognøjagtig sammenligning mellem den normale værdi og eksport-prisen som omhandlet i artikel 2, stk. 10, i grundforordningen,
blev selskabets interne varekategorisering anvendt. Det betød en
sammenligning af den normale værdi og eksportprisen for iden-tiske varetyper.
a) Fysiske egenskaber
(42)Den brasilianske eksporterende producent krævede også justering
for forskelle i fysiske egenskaber mellem de varetyper, der
solgtes på hjemmemarkedet og til eksport.
(43)I tilfælde, hvor EF-institutionerne sammenligner den normaleværdi på hjemmemarkedet og eksportprisen for identiske vare-2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 7
▼B
typer, er det ikke berettiget med yderligere justering for forskelle
i fysiske egenskaber. For varetyper, for hvilke der ikke solgtesidentiske typer på hjemmemarkedet i repræsentative mængder
og i normal handel, blev den normale værdi beregnet på
grundlag af fremstillingsomkostningerne til de eksporteredetyper, således at der heller ikke var yderligere fysiske forskellefor de pågældende typer, og det derfor ikke var berettiget medyderligere justering.
(44)En thailandsk eksporterende producent gjorde indsigelse modEF-institutionernes beslutning om at afvise justering forhandelsled (jf. betragtning 105 i forordningen om midlertidigtold). Den pågældende hævdede, at der fandtes prisforskelle forvisse varetyper, afhængigt af deres fysiske egenskaber.
(45)Selv om selskabet betegnede sit krav som en justering forhandelsled, anmodede det i virkeligheden om en justering forforskelle i fysiske egenskaber. Efter offentliggørelsen afKommissionens foreløbige resultater ændrede selskabet meget
kravet i besvarelsen af spørgeskemaet og henviste til andre
fysiske egenskaber end de oprindeligt specificerede. EF-institu-tionerne var ikke længere i stand til at kontrollere indholdet afden nye påståede prisforskel på dette stadium af proceduren.Det fremgik således klart af det spørgeskema, som eksportørenfik tilsendt, at det er vigtigt at fremsætte et krav nøjagtigt og i
tide, således at Kommissionen har mulighed for at undersøge
det. Kravet blev derfor afvist, og de foreløbige resultaterbekræftes.
b) Importafgifter og indirekte afgifter (»toldgodtgø-
relse«)
(46)Som omhandlet i betragtning 47 i forordningen om midlertidigtold blev der foretaget en yderligere undersøgelse af den brasili-
anske eksporterende producents krav om en justering af den
normale værdi for tilbagebetaling af visse indirekte afgifter.Undersøgelsen førte til den konklusion, at selskabets krav varstærkt overdrevet og ubegrundet. Det beløb, som faktisk blevtilbagebetalt ved eksportsalg til Fællesskabet, og som samtidig
blev lagt på den pågældende vare ved forbrug i Brasilien, var
kun en brøkdel af det krævede beløb. Den justering, som blevindrømmet på et foreløbigt grundlag, blev følgelig revideret ioverensstemmelse hermed.
c) Handelsled
(47)Den brasilianske og den tjekkiske producent gentog begge deres
krav om justering af den normale værdi for forskelle i handelsled
i forbindelse med salget til en OEM-kunde i Fællesskabet.
(48)Der blev foretaget justeringer på grundlag af redegørelser fra
begge selskaber. Det blev gjort i henhold til artikel 2, stk. 10,litra d), nr. ii), i grundforordningen, da selskaberne ikke solgtepå de to berørte niveauer på deresres pektive hjemmemarkeder.
d) Kreditomkostninger
(49)Det samarbejdsvillige sydkoreanske selskab hævdede, at der ikke
påløb kreditomkostninger ved eksportsalget, og at beregningerneburde justeres i overensstemmelse hermed.
(50)Kravet var i modstrid med selskabets besvarelse af spørgeske-maet. Kommissionen tog hensyn til de betalingsbetingelser, der
var aftalt med kunderne både i Fællesskabet og Sydkorea, og
som selskabet havde angivet i dets egen besvarelse af spørgeske-maet. Kravet blev derfor afvist.
e) Valutaomregning
(51)Den brasilianske eksporterende producent hævdede, at Kommis-
sionen burde have anvendt daglige vekselkurser i stedet formånedlige gennemsnit.2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 8
▼B
(52)I betragtning af den kraftige devaluering af den brasilianske real
i januar 1999 og virkningerne heraf for dumpingberegningerne
blev argumentet godtaget, og undtagelsesvis blev de dagligevekselkurser anvendt til beregningen af den endelige antidum-pingtold.
(53)Den samme eksporterende producent hævdede også, at Kommis-sionen burde have anvendt vekselkursen på datoen for betalingenaf fakturaen i stedet for fakturadatoen.
(54)Ifølge artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen anvendes til
valutaomregninger vekselkursen på salgsdatoen, hvilken blev
anset for at være fakturadatoen. Andre mulige datoer er datoenpå kontrakten, indkøbsordren eller ordrebekræftelsen, men kunhvis de væsentligste salgsbetingelser mere korrekt fremgår afdisse dokumenter. Vekselkursen på betalingsdatoen kan imid-lertid ikke anvendes. Kravet måtte derfor afvises.
2.Lande uden markedsøkonomi
2.1.Individuel behandling
(55)Som nævnt i forordningen om midlertidig told foretog Kommis-
sionen en yderligere undersøgelse af en af de kinesiskeproducentersanmodning om individuel behandling.
(56)I undersøgelsesperioden solgte selskabet det meste af produkti-onen til eksport til en kinesisk statsejet forhandler. Det havdesåledes ikke megen kontrol over priser, mængder eller bestem-melse i forbindelse med denne eksport. Disse funktioner lå heltunder den statsejede forhandlers kontrol. Oplysningerne vedrø-rende eksportaktiviteterne var desuden meget ufuldstændige,
navnlig hvad angår salg fra forhandleren til kunder i Fælles-
skabet, da forhandleren ikke samarbejdede i forbindelse medundersøgelsen.
(57)En anden kinesisk producent hævdede, at man var fuldstændig
uafhængig af statslig indflydelse og understregede, at selskabets
private status forhindrede enhver risiko for omgåelse.
(58)Som i ovennævnte tilfælde foretog selskabet de fleste af eksport-transaktionerne via en kinesisk statsejet forhandler og havde ikke
kendskab til de priser, som forhandleren anvendte over for
kunder i Fællesskabet. Den statslige indflydelse var tilstrækkeligstor til, at der var risiko for eventuel fremtidig omgåelse af denlandsdækkende told, hvis selskabet fik tildelt egen individueltoldsats. Kravet kunne derfor ikke imødekommes.
(59)Endelig påstod et tredje selskab, at Kommissionen anvendtereglerne vedrørende individuel behandling på en diskriminerendemåde, fordi den nægtede det en sådan behandling, medens dengav tilladelse til individuel behandling i et andet tilfælde, hvor
forholdene var identiske. Selskabet hævdede, at grunden til, at
det ikke fik individuel behandling, var, at det var omfattet afvisse love om udenlandske investeringer, som gav afgiftsnedslag,og regler for fastsættelse af lønninger, og at andre selskaber, iandre antidumpingprocedurer, fik tildelt individuel behandling,selv om de var omfattet af samme love.
(60)Selskabet var specielt blevet oprettet med henblik på at opnå enskattefordel. Den pågældende skattefordel er kun til rådighed forselskaber, som eksporterer mindst 70 % af deres produktion, og
undersøgelsen viste, at denne grænse blev anvendt fuldt ud i
praksis. Det blev derfor besluttet, at selskabet ikke var berettigettil individuel behandling. Det blev også understreget, at for såvidt angår den påståede diskriminering, er der ikke noget selskabunder tilsvarende forhold, som fik tildelt individuel behandling.
(61)På baggrund af ovenstående konkluderes det, at de tre kinesiskeselskaber ikke var i stand til at påvise, at de var tilstrækkeligtuafhængige af myndighederne til, at der ikke var fare for, atden landsdækkende told ville blive omgået. Deres anmodningom individuel behandling blev derfor afvist.2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 9
▼B
3.Dumpingmargen for undersøgte selskaber
(62)Da der ikke indkom bemærkninger fra de interesserede parter,
blev det besluttet at følge de metoder, der blev anvendt i forord-ningen om midlertidig told for samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige selskaber.
(63)De endelige dumpingmargener er følgende udtrykt i procent afcif-importprisen, frit Fællesskabets grænse:
3.1.Brasilien
Indústria de Fundição Tupy Ltda: 34,8 %
Andre: 34,8 %
3.2.Tjekkiet
Moravské Zelezárny a.s.: 26,1 %
Andre: 26,1 %
3.3.Japan
Hitachi MetalsLtd: 47,3 %
Andre: 65,7 %
3.4.Sydkorea
Yeong Hwa Metal Co. Ltd: 13,4 %
Andre: 23,4 %
3.5.Thailand
BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd: 22,1 %
Siam FittingsCo. Ltd: 12,4 %Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd: 6,3 %
Andre: 22,1 %
3.6.Kina
Alle selskaber: 49,4 %
Kroatien og Jugoslavien
(64)På baggrund af afgørelserne om, at markedsandelene var mini-
male for importen af den pågældende vare med oprindelse i
Kroatien og Jugoslavien, blev det besluttet ikke at beregne en
dumpingmargen for importen af den pågældende vare fra disselande.
G.DEN PÅGÆLDENDE ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET
(65)To interesserede parter gentog deres påstand om, at en EF-
producent ikke burde anses for at høre til EF-erhvervsgrenen,fordi den pågældende importerede den pågældende vare franogle af de berørte lande, nemlig fra Kina og Thailand. Flere
interesserede parter hævdede også, at visse EF-producenter
importerede fittingsaf s tøbejern fra andre tredjelande, nemligBulgarien og Tyrkiet, og at de derfor heller ikke burde ansesfor at være en del af EF-erhvervsgrenen.
(66)Hvad angår det første punkt undersøgte Kommissionenspørgsmålet yderligere. Det blev imidlertid konstateret, at derikke var nogen sådan import.
(67)Hvad angår det andet punkt bekræftede undersøgelsen, at sådanimport havde fundet sted i visse tilfælde, men at den varminimal sammenlignet med de pågældende EF-producenters2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 10
▼B
EF-producerede salg, og det således ikke berørte deres status
som producenter af samme vare i Fællesskabet.
(68)Argumenterne må derfor afvises. Af disse grunde og i mangel afnye oplysninger bekræftes resultaterne vedrørende definitionen
af EF-erhvervsgrenen som omhandlet i betragtning 133 og 134 i
forordningen om midlertidig told.
H.SKADE
1.Import fra de berørte lande
1.1.Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende
import
(69)De berørte interesserede parter gentog argumentet om, at deresimport ikke burde vurderes kumulativt med anden import. Dissepåstande blev yderligere undersøgt på grundlag af betingelserne iartikel 3, stk. 4, i grundforordningen.
1.1.1.Brasilien
(70)Den brasilianske eksporterende producent gentog sin påstand
om, at eksporten af fittings af støbejern fra Brasilien ikke burde
kumuleres med eksporten fra resten af de berørte lande på grundaf forskellige handelsmønstre, navnlig med hensyn til import-mængde og prisfastsættelse.
(71)Det bør noteres, at der blev konstateret en betydelig dumping-margen for Brasilien. Hvad angår importmængden, var den4 188 tons i undersøgelsesperioden, svarende til en markedsandel
på 6,9 %, hvilket på ingen måde var ubetydeligt.
(72)Hvad angår konkurrencebetingelserne mellem importerede varerog konkurrencebetingelserne mellem de importerede varer og
samme EF-producerede varer viste en yderligere analyse af allerelevante faktorer, at selv om tendensen i importmængden fraBrasilien og tendensen i importmængden fra de andre berørtelande ikke i alle tilfælde var identiske i skadesundersøgelsespe-
rioden, var forskellene ikke af en sådan art, at det berettigede en
ikke-kumulativ vurdering. Det konstateredes, at tendensen iimporten fra Brasilien ikke var stabil, og at den således fulgteen lignende tendenss ammenlignet med nogle af de andre berørtelande, nemlig Japan, Sydkorea og Thailand. Med hensyn til pris-erne på importen fra Brasilien konstateredes det også, at de
heller ikke var stabile: de steg mellem 1995 og 1996 med ca.
13 %, faldt så gradvist mellem 1996 og 1998 med ca. 10 % ialt og steg endelig igen mellem 1998 og undersøgelsesperiodenmed ca. 2 %. Et tilsvarende ustabilt mønster blev også konsta-teret for næsten alle de andre berørte lande. Derfor var
forskellene i priser ikke af en sådan art, at det berettigede en
ikke-kumulativ vurdering, selv om priserne ikke altid var iden-tiske i skadesundersøgelsesperioden.
(73)Alle de berørte lande arbejder inden for samme eller tilsvarendedistributionskanaler, hvilket blev bekræftet af, at nogle forhand-lere importerede eller købte den pågældende vare fra både flereberørte lande og EF-producenterne.
(74)Med hensyn til markedets opfattelse af de importerede varer fraBrasilien og EF-producerede varer bekræftede undersøgelsen, at
der ikke er nogen forskel, hvilket også understøttes af oven-
nævnte konstaterede ligheder i distributionskanaler.
(75)Det konkluderesderfor, at virkningerne af importen fra Bras ilienbør vurdereskumulativt med virkningerne af importen fra deandre berørte lande.
1.1.2.Tjekkiet
(76)Den tjekkiske eksporterende producent fremførte, at eksporten af
fittingsaf s tøbejern fra Tjekkiet ikke burde vurdereskumulativt2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 11
▼B
med importen fra de andre berørte lande, da den hverken
konkurrerede med fittings, som importeres fra de andre berørtelande eller med fittings, som fremstilles og sælges af største-
parten af EF-erhvervsgrenen. Den tjekkiske eksporterende
producent hævdede i den forbindelse, at selskabets fittingsfortrinsvis solgtes på en begrænset del af markedet i Fælles-skabet.
(77)Undersøgelsen viste imidlertid, at en omfattende del af den tjek-kiske eksport faktisk blev sendt til flere medlemsstater. Selv hvisden resterende del af den tjekkiske eksport kun var koncentrereti en medlemsstat, kunne dette i sig selv ikke anses for at være et
element, som gjorde det berettiget at foretage en ikke-kumulativ
vurdering i betragtning af dette markeds størrelse, den betydeligeimport af den pågældende vare med oprindelse i de andre berørtelande til markedet og det forhold, at EF-erhvervsgrenen også haret omfattende salg på dette marked.
(78)På dette grundlag bekræftesde foreløbige afgørels er om, hvor-vidt det er hensigtsmæssigt at vurdere importen fra Tjekkietkumulativt.
1.1.3.Sydkorea
(79)Den sydkoreanske eksporterende producent fremførte, at
eksporten fra Sydkorea ikke burde kumuleres med eksporten frade andre berørte lande på grund af varens specifikke tekniskeegenskaber, idet den har koniske udvendige genvind og koniskeindvendige genvind (koniske/koniske fittings) i modsætning til
varerne i resten af Fællesskabet, som almindeligvis har koniske
udvendige gevind og parallelle indvendige gevind (koniske/parallelle fittings). Varerne fra Sydkorea, som udelukkendeimporterestil markedet i Det Forenede Kongerige, s kulle kunkonkurrere med fittings fra den eneste britiske producent, somogså fremstillede koniske/koniske fittings. Det blev desuden
fremført, at kun en ubetydelig del af markedet i Det Forenede
Kongerige blev forsynet med fittings med koniske/parallellegevind i undersøgelsesperioden. Følgelig var det kun muligt atvurdere eventuel skadelig dumping på et regionalt grundlag.
(80)Med hensyn til en vurdering af skadelig dumping på regionaltgrundlag må det bemærkes, at alle betingelser for en sådanvurdering i artikel 4, stk. 1, litra b), i grundforordningen ikkevar opfyldt. I skadesundersøgelsesperioden solgte ikke blot denbritiske producent, men også andre EF-producenter og eksporte-
rende producenter fra de berørte lande og fra andre tredjelande
den pågældende vare på markedet i Det Forenede Kongerige.Undersøgelsen viste desuden, at navnlig i undersøgelsesperiodensolgtes der betydelige mængder af koniske/parallelle fittings påmarkedet i Det Forenede Kongerige, og de udgjorde langt over
20 % af det lokale forbrug af den pågældende vare, hvilket
ikke kan betragtess om ubetydeligt.
(81)På dette grundlag bekræftes det, at det er hensigtsmæssigt atforetage en kumulativ vurdering af importen fra Sydkorea og
importen fra de andre berørte lande.
1.1.4.Thailand
(82)Den thailandske eksporterende producent gentog sin påstand om,
at eksporten af fittings af støbejern fra Thailand ikke burdekumuleresmed eks porten fra de øvrige berørte lande, da
importen fra Thailand faldt i skadesundersøgelsesperioden,
udtrykt i procent af den samlede import til Fællesskabet, dvs.importen fra både de berørte lande og andre tredjelande.
(83)Ifølge artikel 3, stk. 3, i grundforordningen skal der for det førstetages hensyn til dumpingimportens omfang, som udtrykt i rela-tive tal beregnesi forhold til produktion eller forbrug iFællesskabet. I denne undersøgelse er importen fra de berørtelande blevet udtrykt i forhold til forbruget i Fællesskabet. Pådette grundlag var Thailands markedsandel over 1 % i undersø-2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 12
▼B
gelsesperioden og således ikke ubetydelig ifølge EF-bestemmel-
serne. For det andet udgjorde importen fra Thailand iundersøgelsesperioden over 3 % af den samlede import til
Fællesskabet og lå således klart over WTO's minimaltærskel.
(84)Med hensyn til de importtendenser, der observeredes i skadesun-
dersøgelsesperioden, afveg udviklingen i importen fra Thailandsom omhandlet ovenfor ikke fra de tendenser, der observeredes
for de andre berørte lande, hvilket berettigede, at importen blev
kumuleret med importen fra disse lande. Under hensyn til resul-taterne vedrørende den dumping, der finder sted, og som erbetydelig, og de anvendte distributionskanaler, bekræftes det, atdet er hensigtsmæssigt at vurdere importen fra Thailand kumula-tivt med importen fra de andre berørte lande.
1.1.5.Konklusion om kumulation
(85)På grundlag af ovenstående bekræftede undersøgelsen, at betin-
gelserne for kumulation som omhandlet i artikel 3, stk. 4, igrundforordningen er opfyldt for alle de berørte lande, idet derer konstateret dumpingmargener på over minimalniveauet ogubetydelige importmængder. Endvidere konstateredes det, at deter muligt at sammenligne konkurrencebetingelserne mellem dels
de importerede varer, og delsmellem de importerede varer og
samme EF-producerede varer. Af undersøgelsen fremgik det, atde importerede varer og EF-erhvervsgrenens varer i alle tilfældehar samme fysiske og tekniske egenskaber, at tendenserne forprisfastsættelse er de samme, idet de kraftigt underbyder EF-
erhvervsgrenens priser, og at alle importerede varer såvel som
EF-producerede varer sælges via samme eller tilsvarende distri-butionskanaler. Derfor bekræftes de foreløbige afgørelser om, atdet er hensigtsmæssigt at vurdere importen fra de berørte landekumulativt.
1.2.Prisunderbud
1.2.1.Justering for fittings med sort kerne og med hvid kerne
(86)Flere interesserede parter hævdede, at der burde foretages juste-
ringer i prissammenligningen mellem importerede varer (fittingsmed sort kerne) og EF-producerede varer (almindeligvis fittings
med hvid kerne), da markedets opfattelse af disse varer var
forskellig, og der var forskel på produktionsprocessen (navnligudglødningsprocessen, da fittings af støbejern med hvid kernekræver højere produktionsomkostninger end fittings med sortkerne på grund af et større energiforbrug), hvilket gav sig udslag
i salgsprisen.
a) Markedetsopfattels e af varen
(87)Som beskrevet ovenfor, blev der i de tilfælde, hvor fittings af
støbejern med sort kerne og med hvid kerne solgtes af sammepart, og det derfor burde have været muligt at notere en skelneni markedets opfattelse af varen, faktisk ikke noteret en sådanskelnen, under alle omstændigheder ikke med hensyn til prisfast-
sættelse. Hvad angår brugerne af den pågældende vare,
bekræftede undersøgelsen, at de ikke skelner mellem fittingsmed hvid kerne og med sort kerne. Det var derfor ikke muligtat indrømme justering for den påståede forskel mellem fittingsmed hvid og sort kerne.
b) Produktionsomkostninger og salgspris
(88)Med hensyn til påstanden om forskelle i produktionsomkostnin-
gerne og virkningerne heraf for salgspriserne gav de
foreliggende oplysninger mulighed for en detaljeret undersøgelseaf strukturen i fremstillingsomkostningerne til fittings med sortog hvid kerne. Medensenergiforbruget til fulds tændig afkulningi fittingsmed hvid kerne er s tørre end energiforbruget til kundelvis afkulning i fittings med sort kerne, viste undersøgelsen2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 13
▼B
ikke blot, at energiomkostningerne udgør en lille del af de
samlede fremstillingsomkostninger, men også at forskellenmellem de to processer med hensyn til det faktiske energiforbrug
og omkostningerne hertil ikke er væsentlig og i højere grad
afhænger af den specifikke produktionsopsætning og den pågæl-dende producentsenergieffektivitet.
(89)Hvad angår salgspriserne konstateredes det, at hvor EF-produce-
rede fittings med sort kerne og med hvid kerne solgtes på samme
markeder, var priserne på fittings med sort kerne i modsætningtil interesserede parters påstand i flere tilfælde endog højere.Det fremgik også af de foreliggende oplysninger, at engroshand-lere og distributører i de tilfælde, hvor de købte fittings afstøbejern med sort kerne fra de berørte lande og fittings af
støbejern med hvid kerne fra EF-erhvervsgrenen, ofte solgte
dem videre til samme priser og ikke udspecificerede forskellenmellem de to med hensyn til de to støbejernskvaliteter.
(90)Disse argumenter afvises derfor.
1.2.2.Justeringer for markedssegmenter
(91)Nogle interesserede parter hævdede, at markedet for fittings af
støbejern er opdelt i tre segmenter, afhængigt af prisklasse ogvarens pålidelighed, både når den er fremstillet af visse EF-producenter og af visse eksporterende producenter. Prissammen-ligningen burde derfor foretagespå grundlag af tre fors kelligemarkedssegmenter (høj, medium, lav), hvor der var forskellige
EF-producenter og eksporterende producenter til stede.
(92)Selv om der ikke blev forelagt oplysninger, som gav mulighed
for en objektiv og klar opdeling af markedet i tre specifikkesegmenter, blev det undersøgt, om andre metoder for prissam-menligninger baseret på sådanne angivelige markedssegmenter
ville føre til forskellige resultater med hensyn til prisunderbud.
Resultatet var, at der ikke blev konstateret store forskelle iforhold til den metode, der anvendtespå det foreløbige s tadium,dvs. en sammenligning af EF-producenternes vejede gennemsnit-lige priser ab fabrik og hver berørt eksporterende producents
vejede gennemsnitlige eksportpriser for hver enkelt type fittings
af støbejern.
(93)Selv om undersøgelsen viste, at der kunne foreligge visseforskelle i, hvordan segmenterne blev opfattet, må det konklu-deres, at der ikke er objektive kriterier for at foretage en
kategorisering af EF-erhvervsgrenen og eksporterende produ-
center i overensstemmelse hermed. Den metode, der anvendtespå det foreløbige stadium, bekræftes derfor.
1.2.3.Konklusion om prisunderbud
(94)Inden ovennævnte blev prisunderbudsmargenerne undersøgt på
grundlag af de beviser, der blev forelagt af interesserede parter,og ændret i påkommende tilfælde. For Japansvedkommende
faldt det reviderede vejede gennemsnitlige prisunderbud udtrykt
i procent af EF-erhvervsgrenens priser til 16,2 %. For de andreberørte lande bekræftesdet foreløbige vejede gennems nitligeprisunderbud udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens priser.
2.EF-erhvervsgrenens situation
2.1.Valg af økonomiske indikatorer
(95)Med hensyn til vurderingen af skade fremførte en interesseret
part, at fastsættelsen af virkningerne af dumpingimporten ikkevar gyldig, da visse skadesfaktorer, som er omhandlet i artikel
3, stk. 4, i WTO-aftalen angående dumping, ikke var blevet
undersøgt.
(96)Ifølge WTO-aftalen angående dumping og grundforordningen erdet ikke påkrævet, at hver enkelt faktor analyseres på nøjagtigtsamme måde. I det specifikke tilfælde er der desuden blevet2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 14
▼B
taget hensyn til alle relevante faktorer, som der anses for at have
betydning for EF-erhvervsgrenens situation i forbindelse medskadesvurderingen. Kravet afvises derfor.
2.2.Tendensanalyse
(97)Den tjekkiske eksporterende producent hævdede også, at EF-
erhvervsgrenen ikke var blevet påført væsentlig skade somomhandlet i artikel 3 i grundforordningen, da Kommissionen i
flere tilfælde havde taget 1995 som udgangspunkt for sin
analyse, hvorimod hvis den havde anvendt 1996 som udgangs-punkt, ville mange økonomiske indikatorer faktisk vise enpositiv tendens.
(98)For det første er det nødvendigt at fastslå, at der fandt dumpingsted og forvoldtes EF-erhvervsgrenen skade i undersøgelsespe-rioden. For at få fastslået om sådan skade forvoldes, anvendesbl.a. den konstaterede udvikling og tendens i årene inden under-søgelsesperioden udelukkende for at opnå en bedre forståelse af
resultaterne vedrørende undersøgelsesperioden. I dette tilfælde
blev det, eftersom undersøgelsesperioden startede i april 1998,anset for hensigtsmæssigt at tage hensyn til mindst tre kalenderår(1995-1997) forud for undersøgelsesperioden for at få et betyd-ningsrelevant billede af udviklingen i skadesindikatorerne. For
det andet ville resultatet af skadesanalysen ikke ændre sig, hvis
1996 blev brugt som referenceår. Tværtimod ville den skade, derforvoldtesEF-erhvervs grenen, endog træde endnu tydeligerefrem i udviklingen af visse skadesindikatorer som rentabilitet oglagerbeholdninger. De andre skadesindikatorer ville have fulgtsamme negative tendens, med undtagelse af investeringer og
produktionsmængde, hvis stigning imidlertid resulterede i større
lagerbeholdninger.
(99)Af disse grunde afvises ovennævnte argument.
2.3.Konklusion om skade
(100)På baggrund af ovenstående bekræftes de foreløbige resultater
angående den væsentlige skade, der forvoldtes EF-erhvervs-grenen, som omhandlet i betragtning 160 i forordningen ommidlertidig told.
I.ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1.Virkningerne af den pågældende import
(101)Flere interesserede parter hævdede, at vurderingen af årsagssam-
menhængen var behæftet med fejl, eftersom EF-erhvervsgrenenvar i stand til at hæve priserne i skadesundersøgelsesperioden,medens udviklingen i produktion og produktionskapacitet såvel
som faldet i beskæftigelsen og mangelen på rentabilitet kunne
tilskrives andre faktorer end dumpingimporten, navnlig EF-erhvervsgrenens beslutning om at rationalisere produktionen, ogat det var nødvendigt at opfylde europæiske miljøkrav. En inte-resseret part anfægtede desuden de foreløbige resultater
vedrørende lukningen af fabriksanlægget for fittings af støbejern
i Tyskland og hævdede, at den pågældende producents anlægfaktisk var blevet flyttet til Østrig, og at det derfor ikke kunnebetragtes som et tegn på, at der forvoldtes EF-erhvervsgrenenskade.
(102)Generelt er det nødvendigt at understrege, at den skade, derforvoldtes EF-erhvervsgrenen, skal vurderes under henvisningtil undersøgelsesperioden. Tidligere år og tendenserne i disse årforklarer baggrunden for den konstaterede skade. I forbindelse
med denne procedure blev det ved undersøgelsen fastslået, at
EF-erhvervsgrenen foretog omstruktureringsbestræbelser i 1995,hvilket havde virkninger, der viste sig ved faldet i produktionog beskæftigelse, det betydelige investeringsniveau og den laverentabilitet i det pågældende år. Resultaterne af disse omstruktu-reringsbestræbelser begyndte at blive til virkelighed i 1996 og2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 15
▼B
gav sig udslag i stigende produktion og bedre finansielle resul-
tater (rentabilitet forbedret med 3,6 procentpointsmellem 1995og 1996). Disse resultater og yderligere fordele, som EF-
erhvervsgrenen med rimelighed kunne have forventet af sine
bestræbelser, blev forpurret af markedsudviklingen. Fra 1996begyndte importen fra de berørte lande at stige, og prisernebegyndte at falde, medens EF-erhvervsgrenen samtidig begyndteat få en fortsat nedgang i salgsmængde og markedsandel i hele
resten af skadesundersøgelsesperioden. Indskrænkningen af EF-
erhvervsgrenens salg bevirkede en stigning i lagerbeholdningerneog et fald i rentabiliteten, der trodsen s tigning mellem 1995 og1996 faldt 2,3 procentpoints mellem 1996 og undersøgelsespe-rioden til – 9 %.
(103)Hvad mere specifikt angår udviklingen i EF-erhvervsgrenenssalgspriser, viste undersøgelsen, at stigningen på 5 % mellem1995 og undersøgelsesperioden i erhvervsgrenens gennemsnitlige
salgspris skete i to faser, en mellem 1995 og 1996, hvor hele
markedet oplevede en generel prisstigning, og en anden mellem1997 og 1998, hvor kun EF-erhvervsgrenen og andre tredjelandehævede priserne, medens de berørte landes priser faldt kraftigt.Denne prisudvikling må ses på baggrund af, at pristrykket fra
den pågældende import i højere grad havde indvirkning på EF-
erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel end på densprisniveau. Over for lavprisimport af varer fra de berørte landehavde EF-erhvervsgrenen mulighed for enten at opretholde pris-erne med fare for at tabe markedsandele eller følge de lavepriser på dumpingimporten og således forsøge at bevare salgs-
mængden. Den besluttede at opretholde sine priser, men
følgerne for salgsmængden havde virkninger for rentabiliteten,som blev negativ efter 1996.
(104)For det andet, hvad angår udviklingen i EF-erhvervsgrenensproduktionsmængde og navnlig lukningen af fabriksanlægget iTyskland, bekræftede undersøgelsen, at anlægget faktisk blevlukket ved udgangen af 1995, og at de relaterede faciliteter ikke
blev flyttet til Østrig, sådan som en interesseret part hævdede.
Faktisk blev kun en lille mængde lagerbeholdninger overførtdertil.
(105)På grundlag af ovenstående bekræftes resultaterne somomhandlet i artikel 170 i forordningen om midlertidig told.
2.Import fra andre tredjelande
(106)Nogle interesserede parter anfægtede Kommissionens foreløbige
resultater vedrørende virkningerne for EF-erhvervsgrenens situa-tion af importen af den pågældende vare fra andre tredjelande,nemlig Tyrkiet, Bulgarien og Polen.
(107)Ifølge Eurostat faldt importen fra andre tredjelande i skadesun-dersøgelsesperioden i mængde med næsten 14 %, medens
markedsandelene formindskedes med ca. 1 procentpoint. Med
hensyn til priserne steg de i gennemsnit med ca. 15 % og var17 % højere end gennemsnitspriserne på importen fra de berørtelande.
2.1.Tyrkiet
(108)Hvad mere specifikt angår Tyrkiet var den vejede gennemsnit-
lige pris på importen fra dette land i undersøgelsesperioden ca.10 % højere end den vejede gennemsnitlige pris på importen
fra de pågældende lande, og i undersøgelsesperioden lå Tyrkiets
markedsandel stabilt på ca. 1 % af forbruget i Fællesskabet.
2.2.Bulgarien
(109)Skønt importmængden steg i skadesundersøgelsesperioden fra 43
til 1 109 tons med hensyn til Bulgarien, var den relativt set ikkesådan, at det kunne ændre konklusionerne om årsagssammen-hængen mellem den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen,og importen fra de berørte lande: i undersøgelsesperioden2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 16
▼B
udgjorde den faktisk 1,8 % af det samlede marked sammenlignet
med en markedsandel på 28,6 % for importen fra de berørtelande. Desuden steg priserne i skadesundersøgelsesperioden ca.
11 % og var i undersøgelsesperioden ca. 5 % højere end den
vejede gennemsnitlige pris på importen fra de berørte lande.
2.3.Polen
(110)Polens markedsandel var forholdsvis stabil i skadesundersøgel-
sesperioden, og priserne var i gennemsnit ca. 27 % højere end
den gennemsnitlige pris på importen fra de berørte lande.
2.4.Konklusion om andre tredjelande
(111)Det konkluderes på baggrund af ovenstående, at selv hvis
importen fra andre tredjelande kan have bidraget til den væsent-lige skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen, bekræftes dethermed, at den ikke som sådan kan have brudt årsagssammen-
hængen mellem den konstaterede dumping og skade.
3.Substitutionsvirkning
(112)Flere interesserede parter anfægtede de foreløbige resultater
vedrørende substitution med fittings af materialer som kobberog plast for fittings af støbejern og virkningerne af denne angi-velige substitution for EF-erhvervsgrenens situation.
(113)Problemet blev undersøgt yderligere, og det blev bekræftet, at
substitution af støbejern med forskellige materialer som kobber
og plast fortrinsvis fandt sted i 1980'erne. Derefter faldt substitu-tionsvirkningen, og brugen af fittings af støbejern forblev stabil,navnlig til de anvendelser, hvor fysisk holdbarhed, modstands-dygtighed såvel som specifik trækstyrke og forlængelse erpåkrævet. Substitutionsvirkninger kan således ikke i væsentlig
grad have bidraget til den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen,
hvilket er påvist ved det forholdsvis stabile forbrug, der blevkonstateret i løbet af denne undersøgelse.
4.Konklusion om årsagssammenhæng
(114)På baggrund af ovenstående bekræftes de foreløbige resultater
vedrørende årsagssammenhæng som omhandlet i betragtning
155-170 i forordningen om midlertidig told.
J.FÆLLESSKABETS INTERESSER
1.Brugernes interesser
(115)En interesseret part hævdede, at der ikke var blevet taget behø-
rigt hensyn til brandsikringsindustriens interesser.
(116)Ingen brugere inden for brandsikringsindustrien gav sig til kende
i forbindelse med undersøgelsen. Dette kan i sig selv betragtessom et tegn på, at sektoren ikke er særlig berørt af, om derindføresantidumpingforans taltninger eller ej. Konklus ionenunderstøttes af de resultater, der blev fastsat for samarbejdsvil-lige brugere i andre sektorer, for hvilke den pågældende vare
udgør ca. 1 % af deres samlede omkostninger.
2.Konklusion om Fællesskabets interesser
(117)Da der ikke fremkom flere nye oplysninger om Fællesskabets
interesser, bekræftes på grundlag af de foreliggende faktiskeoplysninger resultaterne som omhandlet i betragtning 171-179 iforordningen om midlertidig told.2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 17
▼B
K.ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1.Skadesafhjælpningsniveau
(118)Med henblik på at fastsætte niveauet for de endelige foranstalt-
ninger, der skal indføres, bekræftes det hermed, at priserne på
dumpingimporten bør hævestil et ikke-s kadevoldende niveau.Tolden fastsættes derefter svarende til den laveste af den såledesfastsatte skadesmargen og den konstaterede dumpingmargen ioverensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundforordningen. Da
der ikke fremkom nye oplysninger bekræftes den metode, der
anvendtes til fastsættelse af skadesmargenen som omhandlet ibetragtning 181 i forordningen om midlertidig told.
2.Kroatien og Jugoslavien
(119)Da de konstaterede markedsandele var minimale foreslås det, at
der ikke indføresantidumpingtold på importen af fittingsaf
støbejern med oprindelse i Kroatien og Jugoslavien, og at proce-
duren afsluttes med hensyn til importen af den pågældende varemed oprindelse i disse lande.
3.Endelig told
(120)På baggrund af ovenstående fastslås det, at der bør indføres en
endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare
med oprindelse i de resterende berørte lande.
(121)Med hensyn til resttolden for ikke-samarbejdsvillige eksporte-
rende producenter blev den i de tilfælde, hvor
samarbejdsniveauet var højt, fastsat som den højeste antidum-
pingtold for de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Ide tilfælde, hvor samarbejdsniveauet var lavt, blev resttoldenfastsat på grundlag af den højeste konstaterede dumping- ellerskadesmargen for et repræsentativt udvalg af typer, som ekspor-teredes af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, idet
den laveste margen anvendtes.
(122)På grundlag af ovenstående fastsættes den endelige told til
følgende udtrykt i procent af prisen cif, frit Fællesskabetsgrænse, ufortoldet:
Land SelskabEndelig told
(%)
Brasilien Indústria de Fundição Tupy Ltda 34,8
Andre 34,8
Tjekkiet Moravské Zelezárny a.s. 26,1
Andre 26,1
Japan Hitachi MetalsLtd 26,9
Andre 33,6
Sydkorea Yeong Hwa Metal Co. Ltd 13,4
Andre 23,4
Thailand BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd 22,1
Siam FittingsCo. Ltd 12,4
Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd 6,3
Andre 22,1
Kina Alle selskaber 49,42000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 18
▼B
(123)Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser
for selskaber (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds
navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder)indgives omgående til Kommissionen (
1) sammen med alle rele-
vante oplysninger, især om ændringer i selskabets aktiviteter iforbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg
i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den
pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Kommis-sionen vil efter høring af det rådgivende udvalg i påkommendetilfælde ændre forordningen i overensstemmelse hermed vedajourføring af listen over de selskaber, der er omfattet af indivi-duelle toldsatser.
4.Tilsagn
(124)Det skal erindres, at den eksporterende producent i Tjekkiet
afgav et pristilsagn i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, igrundforordningen. Efter indførelsen af de midlertidige antidum-pingforanstaltninger afgav også den eksporterende producent iSydkorea og en af de eksporterende producenter i Thailand pris-tilsagn i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i
grundforordningen. De tilsagn, der er afgivet, kan efter Kommis-
sionens opfattelse godtages, da de fjerner de skadelige virkningeraf dumpingen. Selskaberne forpligter sig endvidere til at indgiveregelmæssige detaljerede oplysninger til Kommissionen, hvilketvil give den mulighed for at føre effektivt tilsyn. Disse eksportø-
rers salgsstrukturer er endvidere af en sådan art, at
Kommissionen finder, at der kun er en ganske lille risiko for, atde afgivne tilsagn vil blive omgået.
(125)Den japanske eksporterende producent afgav også forslag tiltilsagn. Selskabets samarbejdsniveau var imidlertid dårligt under
hele undersøgelsen, og det gjaldt også nøjagtigheden og pålide-
ligheden af de oplysninger, det indgav (jf. betragtning 21).Kommissionen var derfor ikke overbevist om, at det var muligtat føre effektiv kontrol med et tilsagn fra dette selskab. Struk-turen i selskabets eksportsalgssektor, med mere end enforretningsmæssigt forbundet eksportør, blev anset for at kunne
øge risikoen for omgåelse. Tilsagnene blev derfor afvist.
(126)For at sikre effektiv overholdelse af og tilsyn med tilsagnet når
der forelæggesen anmodning om overgang til fri oms ætning ihenhold til sådant tilsagn, bør fritagelse for told være betinget
af, at der for den pågældende medlemsstats toldmyndigheder
forelægges en gyldig tilsagnsfaktura, der er udstedt af deneksporterende producent, hvis tilsagn er blevet godtaget, indehol-dende de oplysninger, som fremgår af bilaget. Forelægges ensådan faktura ikke, eller svarer den ikke til den vare, der frem-bydesfor toldmyndighederne, s kal der betalesantidumpingtold
med den relevante sats for at hindre omgåelse af tilsagnet.
(127)Hvis tilsagnet misligholdes eller trækkes tilbage, kan der
indføresantidumpingtold i henhold til artikel 8, s tk. 9 og 10, igrundforordningen —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføresen endelig antidumpingtold på importen af fittingsaf
deformerbart støbejern, henhørende under KN-kode ex 7307 19 102000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 19
(1) Europa-Kommissionen
Generaldirektoratet for Handel
Direktorat C
DM 24 — 8/38
Rue de la Loi/Wetstraat 200
B-1049 Bruxelles/Brussel.
▼B
(Taric-kode 7307 19 10 10) og med oprindelse i Brasilien, Den Tjek-
kiske Republik, Japan, Folkerepublikken Kina, Republikken Korea ogThailand.
2. Tolden fastsættes til følgende af prisen netto, frit Fællesskabets
grænse, ufortoldet for varer med oprindelse i:
LandEndelig told
(%)Taric-tillægskode
Brasilien ►M132,0◄ —
Tjekkiet 26,1 ►M2—◄
Japan 33,6 A999Kina 49,4 —Sydkorea 23,4 A999
Thailand 22,1 A999
3. Ovennævnte toldsatser finder ikke anvendelse på varer, der er
fremstillet af de selskaber, der er opført i nedenstående liste, og somer omfattet af følgende antidumpingtoldsatser:
Land SelskabEndelig told
(%)Taric-
tillægskode
Japan Hitachi MetalsLtd
SeavansNorth
2-1, Shibaura 1-Chome
Minato-Ku
Tokyo 105-8614
Japan26,9 A092
Sydkorea Yeong Hwa Metal Co. Ltd
363-6, Namyang-dong, Chinhae,
Kyongman
Sydkorea13,4 A093
Thailand BIS Pipe Fitting Industry Co. Ltd
107 Moo 4, Petchkasem Rd.,
Omnoi, Kratumban
Samutsakorn 74130
Thailand22,1 A094
Siam FittingsCo. Ltd
100/1-100/2, Moo 2, Settakit 1
Road, Omnoi, Krathumban
Samutsakorn 105-8614
Thailand12,4 A095
Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd
469/19 Rama III Road, Yannawa
Bangkok 10120
Thailand6,3 A096
4. Uanset bestemmelserne i artikel 1, stk. 1, finder den endelige told
ikke anvendelse på import af varer, der er overgået til fri omsætning ioverensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2.
5. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre
andet er fastsat.
Artikel 2
1. Den ved artikel 1 indførte antidumpingtold finder ikke anvendelse
på import af den pågældende vare, når den er fremstillet og solgt tileksport til Fællesskabet af de i stk. 3 nævnte selskaber og angivet2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 20
▼B
under den relevante Taric-tillægskode, og betingelserne i stk. 2 er
opfyldt.
2. Når der forelæggesen anmodning om overgang til fri oms ætning
i henhold til et tilsagn, er toldfritagelsen betinget af, at der for den rele-
vante medlemsstats toldmyndigheder forelægges en gyldigtilsagnsfaktura, der er udstedt af de i stk. 3 eksporterende selskaber,og som indeholder de væsentlige oplysninger, der fremgår af bilagettil denne forordning. Toldfritagelsen er endvidere betinget af, at deangivne varer, der frembydesfor toldmyndighederne, s varer nøjagtigt
til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.
3. Varer, der importeres ledsaget af en tilsagnsfaktura, angives under
følgende Taric-tillægskoder:
Land Selskab Taric-tillægskode
Republikken
KoreaYeong Hwa Metal Co. Ltd
363-6, Namyang-dong, Chinhae
KyongmanKoreaA093
Thailand BIS Pipe Fitting Industry Co. Ltd
107 Moo 4, Petchkasem Road,
Omnoi, Kratumban
Samutsakorn 74130
ThailandA094
Artikel 3
De beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidum-
pingtold i henhold til forordning (EF) nr. 449/2000, opkrævesmed et
beløb svarende til den endelige told. Beløb, der er stillet som sikkerhedud over den endelige antidumpingtold, frigives. I tilfælde hvor denendelige told er højere end den midlertidige told, opkrævesde beløb,der er stillet som sikkerhed, kun endeligt med et beløb svarende til
den midlertidige told.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De
Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat.2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 21
▼M2
▼B
▼B
BILAG
Oplysninger, der skal fremgå af den i artikel 2, stk. 2, omhandlede tilsagnsfak-
tura:
1. Den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer kan
toldangives ved Fællesskabets grænser (som anført i forordningen).
2. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder angivelse af:
— varerapporteringskodenummeret (som fastsat i det tilsagn, der er afgivet
af den pågældende eksporterende producent) med angivelse af type-
nummer, diameter og overflade
— KN-kode— mængde (i enheder).
3. En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:
— prispr. enhed
— betalingsbetingelser— leveringsbetingelser— samlede rabatter og afslag.
4. Navnet på den uafhængige importør, til hvilken fakturaen er udstedt direkte
af selskabet.
5. Navnet på den funktionær i selskabet, der har udstedt tilsagnsfakturaen, og
følgende underskrevne erklæring:
»Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske
Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden
for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet
af … (selskabets navn), og som Kommissionen har godtaget i henhold til
forordning (EF) nr. 449/2000 og afgørelse K(2000) 2452. Jeg erklærer, at
oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«2000R1784 — DA — 30.04.2004 — 002.001 — 22
▼C1