2015R0208 — DA — 14.10.2016 — 001.001

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

►B KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2015/208 af 8. december 2014 om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 167/2013 for så vidt angår krav til køretøjers funktionelle sikkerhed med henblik på godkendelse af landbrugs- og skovbrugskøretøjer (EØS-relevant tekst) (EUT L 042 af 17.2.2015, s. 1)

Ændret ved:





Berigtiget ved:









▼B

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2015/208

af 8. december 2014

om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 167/2013 for så vidt angår krav til køretøjers funktionelle sikkerhed med henblik på godkendelse af landbrugs- og skovbrugskøretøjer

(EØS-relevant tekst)







KAPITEL I

GENSTAND OG DEFINITIONER

Artikel 1

Genstand

Denne forordning fastlægger de detaljerede tekniske krav og prøvningsmetoder vedrørende funktionel sikkerhed, bortset fra bremseevne, med henblik på godkendelse og markedsovervågning af landbrugs- og skovbrugskøretøjer og systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer, som er i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 167/2013.

Artikel 2

Definitioner

Definitionerne i forordning (EU) nr. 167/2013 finder anvendelse. Derudover finder følgende definitioner anvendelse:

(1) »trækanordning« : en komponent på traktoren, som er konstrueret til at udgøre et mekanisk led mellem traktoren og et trækkende køretøj for at bugsere traktoren, når den ikke er i stand til at flytte sig ved egen hjælp

(2) »egenmasse i køreklar stand« : køretøjets masse i ulastet stand klar til normal brug med standardudstyr i overensstemmelse med fabrikantens oplysninger, kølervæske, smøremiddel, brændstof, værktøj og fører (antages at være lig med 75 kg) og uden ekstraudstyr

(3) »betjeningsanordningen« : den del af styreapparatet, der umiddelbart betjenes af føreren for at styre traktoren

(4) »aktiveringskraft« : den kraft, føreren udøver på betjeningsanordningen for at styre traktoren

▼M1

(5) »standardmonterede dæk« : den eller de typer af dæk, der af køretøjsfabrikanten monteres på det pågældende køretøj og er angivet i oplysningsskemaet, for hvilket der findes en model i artikel 2 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/504 ( 1 )

(6) »standardmonterede bælter« : den eller de typer bælte, der af køretøjsfabrikanten monteres på det pågældende køretøj og er angivet i oplysningsskemaet, for hvilket der findes en model i artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/504

▼B

(7) »førerspejl« : er udstyr, der inden for et i punkt 5 i bilag IX geometrisk defineret synsfelt giver et tydeligt udsyn bagud, som inden for rimelige grænser ikke hindres hverken af dele af traktoren eller af personer, der befinder sig i traktoren

(8) »indvendigt førerspejl« : et førerspejl, der er anbragt inde i traktorens førerhus

(9) »førerspejlgruppe« : alle førerspejle med et eller flere fælles kendetegn eller en eller flere fælles funktioner

(10) »lygte« : en anordning, der har til formål at belyse vejbanen (forlygte) eller at afgive et lyssignal

(11) »traktorens akselafstand« eller »køretøjets akselafstand« : afstanden mellem de vertikale planer, der går vinkelret på traktorens eller køretøjets midterplan i længderetningen gennem traktorens eller køretøjets aksler

▼M1

(12) »belæsset køretøj« : køretøjet lastet til den teknisk tilladte totalmasse

▼M1

(13) »førerhus« : den konstruktion, der omgiver operatøren i form af en fysisk barriere, som forhindrer fri passage af luft udefra i operatørens opholdsområde.

▼B







KAPITEL II

KRAV TIL KØRETØJERS FUNKTIONELLE SIKKERHED

Artikel 3

Monterings- og demonstrationskrav vedrørende funktionel sikkerhed

1. Fabrikanterne skal udstyre landbrugs- og skovbrugskøretøjer med systemer, komponenter og separate tekniske enheder, som påvirker den funktionelle sikkerhed, der er udformet, konstrueret og samlet, således at køretøjet ved normal brug og vedligeholdt i overensstemmelse med fabrikantens forskrifter opfylder de detaljerede tekniske krav og prøvningsprocedurer i artikel 5-38.

2. Fabrikanterne påviser ved hjælp af fysisk prøvning over for den godkendende myndighed, at de landbrugs- eller skovbrugskøretøjer, som tilgængeliggøres på markedet, registreres eller ibrugtages i Unionen, opfylder de funktionelle sikkerhedskrav i artikel 17 i forordning (EU) nr. 167/2013 og i bilag I til nævnte forordning samt de detaljerede tekniske krav og prøvningsprocedurer, der er fastsat i artikel 5-38 i nærværende forordning.

3. Fabrikanterne sikrer, at reservedele, som tilgængeliggøres på markedet eller ibrugtages i Unionen, opfylder de detaljerede tekniske krav og prøvningsprocedurer, som er fastlagt i denne forordning.

4. Fabrikanten skal til den godkendende myndighed indsende en beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre indgreb i og ændring af drivaggregatet, herunder eventuelle computere til kontrol af den funktionelle sikkerhed.

Artikel 4

Anvendelse af FN/ECE-regulativer

De FN/ECE-regulativer og ændringer hertil, der er fastsat i bilag I til denne forordning, gælder for typegodkendelse af landbrugs- og skovbrugskøretøjer.

Artikel 5

Tekniske specifikationer for funktionelle sikkerhedskrav og prøvningsprocedurer

1. Prøvningsprocedurerne for funktionel sikkerhed udføres i overensstemmelse med de prøvningskrav, der er fastsat i denne forordning.

2. Prøvningerne gennemføres eller bevidnes af godkendelsesmyndigheden eller af den tekniske tjeneste, hvis sidstnævnte er godkendt af godkendelsesmyndigheden.

▼M1

3. Målemetoder og prøvningsresultater rapporteres til den godkendende myndighed i det prøvningsrapportformat, der er fastsat i artikel 9 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/504.

▼B

Artikel 6

Krav til køretøjskonstruktionens integritet

Ydeevnekravene for køretøjskonstruktionens integritet som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 167/2013, kontrolleres i overensstemmelse med bilag II til nærværende forordning.

Artikel 7

Krav til konstruktivt bestemt maksimalhastighed, hastighedsregulatorer og hastighedsbegrænsende anordninger

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for hastighed, hastighedsregulatorer og hastighedsbegrænsende anordninger som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag III til nærværende forordning.

Artikel 8

Krav til styreapparat til hurtige traktorer

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for styreapparatet til hurtige traktorer som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag IV til nærværende forordning.

Artikel 9

Krav til styreapparatet

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for styreapparatet som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag V til nærværende forordning.

Artikel 10

Krav til speedometre

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for speedometeret som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag VI til nærværende forordning.

Artikel 11

Krav til synsfelt og vinduesviskere

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for synsfelt og vinduesviskere som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag VII til nærværende forordning.

Artikel 12

Krav til ruder

De prøvningsprocedurer og ydeevnekrav for ruder, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag VIII til nærværende forordning.

Artikel 13

Krav til førerspejle

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for førerspejle som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag IX til nærværende forordning.

Artikel 14

Krav til førerinformationssystemer

De prøvningsprocedurer og ydeevnekrav for førerinformationssystemer, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag X til nærværende forordning.

Artikel 15

Krav til lygter, lyssignalanordninger og deres lyskilder

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for lygter, lyssignalanordninger og deres lyskilder som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XI til nærværende forordning.

Artikel 16

Krav til belysningsanlæg

De prøvningsprocedurer og ydeevnekrav for belysningsanlæg, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XII til nærværende forordning.

Artikel 17

Krav til beskyttelse af personer i køretøjet, herunder indvendigt udstyr, nakkestøtter, sikkerhedsseler og døre

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for beskyttelse af personer i køretøjet, herunder indvendigt udstyr, nakkestøtter, sikkerhedsseler og døre som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XIII til nærværende forordning.

Artikel 18

Krav til køretøjets ydre og tilbehør til køretøjet

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for køretøjets ydre og tilbehør til køretøjet som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra f), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XIV til nærværende forordning.

Artikel 19

Krav til elektromagnetisk kompatibilitet

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for elektrisk kompatibilitet som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra g), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XV til nærværende forordning.

Artikel 20

Krav til akustiske alarmanordninger

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for akustiske alarmanordninger som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra h), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XVI til nærværende forordning.

Artikel 21

Krav til varmeanlæg

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for varmeanlæg som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra i), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XVII til nærværende forordning.

Artikel 22

Krav til tyverisikringsanordninger

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for tyverisikringsanordninger som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra j), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XVIII til nærværende forordning.

Artikel 23

Krav til nummerplader

De prøvningsprocedurer og ydeevnekrav for nummerplader, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra k), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XIX til nærværende forordning.

Artikel 24

Krav til foreskrevne skilte og påskrifter

Ydeevnekravene for foreskrevne skilte og påskrifter som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra k), i forordning (EU) nr. 167/2013, kontrolleres i overensstemmelse med bilag XX til nærværende forordning.

Artikel 25

Krav til påhængskøretøjets masse og dimensioner

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for påhængskøretøjets masse og dimensioner som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra l), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXI til nærværende forordning.

Artikel 26

Krav til teknisk tilladt totalmasse

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for teknisk tilladt totalmasse som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra l), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXII til nærværende forordning.

Artikel 27

Krav til ballastmasse

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for ballastmasse og dimensioner som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra l), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXIII til nærværende forordning.

Artikel 28

Krav til elektrisk sikkerhed

Ydeevnekravene for elektrisk sikkerhed som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra m), i forordning (EU) nr. 167/2013, kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXIV til nærværende forordning.

Artikel 29

Krav til brændstofbeholdere

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for brændstofbeholdere som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra a), og artikel 18, stk. 2, litra l), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXV til nærværende forordning.

Artikel 30

Krav til beskyttelse bagtil

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for beskyttelse bagtil som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra n), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXVI til nærværende forordning.

Artikel 31

Krav til sidebeskyttelse

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for beskyttelse til siderne som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra o), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXVII til nærværende forordning.

Artikel 32

Krav til lad

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for lad som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra p), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXVIII til nærværende forordning.

Artikel 33

Krav til trækanordninger

Ydeevnekravene for trækanordninger som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra q), i forordning (EU) nr. 167/2013, kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXIX til nærværende forordning.

Artikel 34

Krav til dæk

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for dæk som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra r), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXX til nærværende forordning.

Artikel 35

Krav til stænkafskærmningssystemer

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for stænkafsk¦rmningssystemer som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra s), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXXI til nærværende forordning.

Artikel 36

Krav til bakgear

Ydeevnekravene for bakgear som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra t), i forordning (EU) nr. 167/2013, kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXXII til nærværende forordning.

Artikel 37

Krav til bælter

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for bælter som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra u), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXXIII til nærværende forordning.

Artikel 38

Krav til mekaniske koblinger

Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for mekaniske koblinger som omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra v), i forordning (EU) nr. 167/2013, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XXXIV til nærværende forordning.







KAPITEL III

MEDLEMSSTATERNES FORPLIGTELSER

Artikel 39

Typegodkendelse af køretøjer, systemer, komponenter eller separate tekniske enheder

Med virkning fra 1. januar 2018 skal de nationale myndigheder for så vidt angår nye køretøjer, som ikke er i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 167/2013 og nærværende forordning om funktionel sikkerhed, forbyde tilgængeliggørelse på markedet, registrering og ibrugtagning af sådanne køretøjer.

Artikel 40

National typegodkendelse af køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder

Nationale myndigheder må ikke nægte at meddele national typegodkendelse for en type køretøj, system, komponent eller separat teknisk enhed af grunde vedrørende funktionel sikkerhed, såfremt køretøjet, systemet, komponenten eller den separate tekniske enhed opfylder kravene i denne forordning, medmindre der er tale om krav, som vedrører:

a) køretøjets dimensioner og påhængskøretøjets masse som fastsat i artikel 25

b) teknisk tilladt totalmasse som fastsat i artikel 26

c) gennemsnitligt jordtryk og maksimal belastning pr. bælterulle for traktorer i klasse C som fastsat i artikel 37

d) signalpaneler og -folie på køretøjer i klasse S med en bredde på over 2,55 m som fastsat i artikel 16.







KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 41

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2016.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAGSFORTEGNELSE







Bilagsnummer Bilagets titel I Fortegnelse over gældende FN/ECE-regulativer II Krav til køretøjskonstruktionens integritet III Krav til konstruktivt bestemt maksimalhastighed, hastighedsregulatorer og hastighedsbegrænsende anordninger IV Krav til styreapparat for hurtige traktorer V Krav til styreapparat VI Krav til speedometre VII Krav til synsfelt og vinduesviskere VIII Krav til ruder IX Krav til førerspejle X Krav til førerinformationssystemer XI Krav til lygter, lyssignalanordninger og deres lyskilder XII Krav til belysningsanlæg XIII Krav til beskyttelse af personer i køretøjet, herunder indvendigt udstyr, nakkestøtter, sikkerhedsseler og døre XIV Krav til køretøjets ydre og tilbehør til køretøjet XV Krav til elektromagnetisk kompatibilitet XVI Krav til akustiske alarmanordninger XVII Krav til varmeanlæg XVIII Krav til tyverisikringsanordninger XIX Krav til nummerplader XX Krav til foreskrevne skilte og påskrifter XXI Krav til påhængskøretøjets masse og dimensioner XXII Krav til teknisk tilladt totalmasse XXIII Krav til ballastmasse XXIV Krav til elektrisk sikkerhed XXV Krav til brændstofbeholdere XXVI Krav til beskyttelse bagtil XXVII Krav til sidebeskyttelse XXVIII Krav til lad XXIX Krav til trækanordninger XXX Krav til dæk XXXI Krav til stænkafskærmningssystemer XXXII Krav til bakgear XXXIII Krav til bælter XXXIV Krav til mekaniske koblinger









BILAG I







Fortegnelse over gældende FN/ECE-regulativer Regulativ nr. Emne Ændringsserie EUT-henvisning Anvendelse ▼M1 1 Belysningsanlæg Omfattende al gældende tekst frem til ændringsserie 02 EUT L 177 af 10.7.2010, s. 1. T og C ▼B 3 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 12 til ændringsserie 02 L 323 af 6.12.2011, s. 1 T, C, R og S 4 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 14 til regulativets oprindelige udgave Supplement 15 til regulativets oprindelige udgave L 31 af 31.1.2009, s. 35 L 4 af 7.1.2012, s. 17 T, C, R og S 5 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Omfattende al gældende tekst frem til ændringsserie 03 L 162 af 29.5.2014, s. 1 T og C 6 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 19 til ændringsserie 01 Korrigendum 1 til supplement 18 Supplement 19 til ændringsserie 01 L 177 af 10.7.2010, s. 40. T, C, R og S ▼M1 6 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 18 til ændringsserie 01 Korrigendum 1 til supplement 18 Supplement 19 til ændringsserie 01 EUT L 177 af 10.7.2010, s. 40. T, C, R og S ▼B 7 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Belysningsanlæg Supplement 16 til ændringsserie 02 L 148 af 12.6.2010, s. 1. T, C, R og S ▼M1 8 Belysningsanlæg Omfattende al gældende tekst frem til ændringsserie 05 Korrigendum 1 til revision 4 til regulativet EUT L 177 af 10.7.2010, s. 71. T og C ▼B 10 Elektromagnetisk kompatibilitet Ændringsserie 04 Korrigendum 1 til revision 4 Supplement 1 til ændringsserie 04 L 254 af 20.9.2012, s. 1 T og C 18 Tyverisikringsanordninger Supplement 2 til ændringsserie 03 L 120 af 13.5.2010, s. 29 T og C 19 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 2 til ændringsserie 03 L 177 af 10.7.2010, s. 113 T og C ▼M1 20 Belysningsanlæg Omfattende al gældende tekst frem til ændringsserie 03 EUT L 177 af 10.7.2010, s. 170. T og C ▼B 21 Indre indretning - døre Supplement 3 til ændringsserie 01 L 188 af 16.7.2008, s. 32 T og C 23 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 17 til regulativets oprindelige udgave L 4 af 17.1.2012, s. 18 T, C, R og S ▼M1 23 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 17 til regulativets oprindelige udgave EUT L 4 af 7.1.2012, s. 18. T, C, R og S ▼B 25 Nakkestøtter Ændringsserie 04 Korrigendum 2 til revision 1 til regulativet L 215 af 14.8.2010, s. 1 T og C 28 Lydsignalapparater Supplement 3 til regulativets oprindelige udgave L 323 af 6.12.2011, s. 33 T og C 30 Luftdæk Supplement 15 til ændringsserie 02 Supplement 16 til ændringsserie 02 L 201 af 30.7.2008, s. 70 L 307 af 23.11.2011, s. 1 T, R og S 31 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 7 til ændringsserie 02 L 185 af 17.7.2010, s. 15 T og C 37 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 34 til ændringsserie 03 L 297 af 13.11.2010, s. 1 T, C og R 38 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 15 til regulativets oprindelige udgave Korrigendum 1 til supplement 12 Ændringer til regulativ nr. 38, herunder supplement 15 til regulativets oprindelige udgave L 148 af 12.6.2010, s. 55 L 4 af 7.1.2012, s. 20 T og C 43 Ruder Supplement 2 til ændringsserie 01 L 42 af 12.2.2014, s. 1 T og C 46 Førerspejle Supplement 4 til ændringsserie 02 Korrigendum 1 til supplement 4 L 177 af 10.7.2010, s. 211. T og C 48 Belysningsanlæg Supplement 6 til ændringsserie 04 Ændringsserie 05 L 323 af 6.12.2011, s. 46 T, C, R og S 54 Luftdæk Supplement 16 til regulativets oprindelige udgave Supplement 17 til regulativets oprindelige udgave L 183 af 11.7.2008, s. 41 L 307 af 23.11.2011, s. 2 T, R og S 55 Mekaniske koblinger Supplement 1 til ændringsserie 01 L 227 af 28.8.2010, s. 1 T, C, R og S 62 Tyverisikringsanordninger Supplement 2 til regulativets oprindelige udgave L 89 af 27.3.2013, s. 37 T og C 69 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Belysningsanlæg Supplement 5 til ændringsserie 01 L 200 af 31.7.2010, s. 1 T og C T, C, R og S 73 Beskyttelse mod sidepåkørsel Ændringsserie 01 L 122 af 8.5.2012, s. 1 R3b og R4B 75 Luftdæk Supplement 13 til regulativet i dets oprindelige form L 84 af 30.3.2011, s. 46 T, R og S 77 Belysningsanlæg Supplement 14 til regulativets oprindelige udgave L 4 af 7.1.2012, s. 4 T, C, R og S ▼M1 77 Belysningsanlæg Supplement 14 til regulativets oprindelige udgave EUT L 4 af 7.1.2012, s. 21. T, C, R og S ▼B 79 Styringsapparat for hurtige traktorer Supplement 3 til ændringsserie 01 L 137 af 27.5.2008, s. 25 Tb og Cb 81 Førerspejle Supplement 2 til regulativets oprindelige udgave L 185 af 13.7.2012, s. 1 T og C med saddel og styr 87 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 14 til regulativets oprindelige udgave Korrigendum 1 til revision 2 Supplement 15 til regulativets oprindelige udgave L 164 af 30.6.2010, s. 46 L 4 af 7.1.2012, s. 24 T og C 89 Konstruktivt bestemt maksimalhastighed, hastighedsregulatorer og hastighedsbegrænsende anordninger Supplement 1 til regulativets oprindelige udgave L 158 af 19.6.2007, s. 1 T og C 91 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 11 til regulativets oprindelige udgave Supplement 12 til regulativets oprindelige udgave Supplement 13 til regulativets oprindelige udgave L 164 af 30.6.2010, s. 69 L 4 af 7.1.2012, s. 27 R og S 98 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 4 til ændringsserie 01 L 176 af 14.6.2014, s. 64 T og C 99 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 5 til regulativets oprindelige udgave L 164 af 30.6.2010, s. 151 T og C 104 Belysningsanlæg Ændringer omfattende al gældende tekst frem til: Supplement 7 til regulativets oprindelige udgave L 75 af 14.3.2014, s. 29 T, C, R og S 106 Luftdæk Supplement 8 til regulativets oprindelige udgave L 257 af 30.9.2010, s. 231 T, R og S 112 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Supplement 12 til regulativets oprindelige udgave L 230 af 31.8.2010, s. 264 T og C 113 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Ændringer omfattende, som omfatter al gældende tekst frem til supplement 3 til ændringsserie 01 til regulativet L 176 af 14.6.2014, s. 128 T og C 117 Luftdæk Ændringsserie 02 Korrigendum 1 til ændringsserie 02 Korrigendum 2 til ændringsserie 02 Korrigendum 3 til ændringsserie 02 L 307 af 23.11.2011, s. 3 T, R og S 119 Lygter og lyssignaler og tilhørende lyskilder Ændringer, som omfatter al gældende tekst frem til supplement 3 til ændringsserie 01 L 89 af 25.3.2014, s. 101 T og C 122 Varmeanlæg Korrigendum 2 til regulativets oprindelige udgave Supplement 1 til regulativets oprindelige udgave L 164 af 30.6.2010, s. 231 T og C 123 Adaptive forlygtesystemer Omfattende al gældende tekst frem til supplement 4 til ændringsserie 01 til regulativeta oprindelige udgave L 222 af 24.8.2010, s. 1 T og C 128 Diodelyskilder (LED-lyskilder) Omfattende al gældende tekst frem til supplement 2 til ændringsserie 01 til regulativets oprindelige udgave L 162 af 29.5.2014, s. 43 T, C og R









BILAG II

Krav til køretøjskonstruktionens integritet

1. Køretøjer skal være konstrueret og fremstillet således, at de er tilstrækkeligt robuste til at modstå den tilsigtede anvendelse i deres normale levetid under hensyntagen til regelmæssig og planlagt vedligeholdelse og specifik justering af udstyr, som klart og utvetydigt er angivet i den instruktionsbog, der leveres med køretøjet. Køretøjsfabrikanten skal forelægge en underskrevet erklæring herom.

2. Samling og konstruktion af køretøjer på samlefabrikker, navnlig de processer, der vedrører køretøjets chassis, stel og hus og transmissionssystemet, skal være omfattet af et kvalitetsstyringssystem for at sikre, at vigtige mekaniske samlinger, som f.eks. svejsninger og skrueklemmer, samt andre relevante væsentlige egenskaber, kontrolleres og verificeres efter behov.

3. Den godkendende myndighed kontrollerer kvalitetsstyringssystemet som led i de ordninger til sikring af produktionens overensstemmelse, der er omhandlet i artikel 28 i forordning (EU) nr. 167/2013.

4. Den typegodkendende myndighed skal kontrollere, at der i tilfælde af tilbagekaldelse på grund af en alvorlig sikkerhedsrisiko kan stilles specifikke analyser af køretøjets strukturer, komponenter og/eller dele på grundlag af ingeniørmæssige beregninger, virtuelle prøvningsmetoder og/eller struktureret prøvning til rådighed for den typegodkendende myndighed og Europa-Kommissionen på disses anmodning.

5. Der skal ikke meddeles typegodkendelse af et køretøj, hvis der er grund til at tvivle på, at køretøjsfabrikanten er i stand til at stille den analyse, der er omhandlet i punkt 4, til rådighed. Denne tvivl kan vedrøre enten tilgængeligheden eller eksistensen af sådanne analyser (f.eks. ansøgning om typegodkendelse af en begrænset gruppe af køretøjer fra en ikke-etableret fabrikant, hvis repræsentant sandsynligvis ikke har nogen meningsfuld adgang til en sådan analyse).









BILAG III

Krav til konstruktivt bestemt maksimalhastighed, hastighedsregulatorer og hastighedsbegrænsende anordninger

1. Definitioner

I dette bilag forstås ved:

1.1 »hastighedsregulator« : en anordning, der anvendes til at måle og regulere motorens og/eller køretøjets hastighed

1.2 »drivaggregat« : en gruppe komponenter, der producerer kraft og overfører den til vejoverfladen, herunder motor, transmission, kardanaksler, differentialer og drivhjul eller -bælter

1.3 »uautoriserede indgreb« : uautoriserede ændringer, navnlig i form af øgede køretøjsydelser, der kan bringe den funktionelle sikkerhed i fare og skade miljøet

1.4 »hastighedsbegrænsende anordning« : en anordning, hvis vigtigste funktion er at kontrollere brændstoftilførslen til motoren for at begrænse køretøjets hastighed til den fastsatte værdi.

KRAV

2. Konstruktiv bestemt maksimalhastighed

2.1. Ved godkendelsen måles gennemsnitshastigheden på en retlinjet målestrækning, som gennemkøres i begge retninger med flyvende start. Målestrækningens vejbane skal have en fast overflade; strækningen skal være flad og mindst 100 m lang, dog med mulighed for hældninger på højst 1,5 %.

2.2. Under målingen skal traktoren være ubelastet, i køreklar stand, uden front- eller hjulvægte eller specialudstyr, og dæktrykket skal være som foreskrevet til kørsel på vej.

2.3. Under målingen skal traktoren være forsynet med nye luftdæk med den største af fabrikanten specificerede rulningsradius, udtrykt som SRI-indeks (hastigheds-/radiusindeks).

2.4. Under målingen anvendes det gear, som giver størst hastighed ved maksimal brændstoftilførsel.

2.5. Af hensyn til de forskellige unøjagtigheder, som særligt stammer fra den anvendte målemetode og det forøgede motoromdrejningstal som følge af traktorernes delbelastning, tillades det ved godkendelsen, at den målte hastighed overstiger den konstruktivt bestemte maksimalhastighed med 3 km/t. Der tillades en yderligere tolerance på 5 % for at tage højde for variationer, der skyldes dækstørrelse.

▼M1

2.6. For at give de godkendende myndigheder mulighed for at beregne traktorernes maksimale teoretiske hastighed, oplyser fabrikanten som retningsgivende udvekslingsforholdet, den af drivhjulene faktisk tilbagelagte strækning ved en fuld hjulomdrejning samt største motoromdrejningstal ved maksimal afgiven effekt eller afskæringspunktet med fuld belastning ved fuld gasgivning, afhængigt af hvad der er højest, og omdrejningstalregulatoren - hvis monteret - justeret som fastlagt af fabrikanten. Den maksimale teoretiske hastighed beregnes uden de tolerancer, der er omhandlet i punkt 2.5.

▼B

3. Hastighedsregulator

3.1. Hvis fabrikanten som standard har monteret hastighedsregulator, skal den være monteret og konstrueret på en sådan måde, at traktoren opfylder kravene i punkt 2 ovenfor om konstruktivt bestemt maksimalhastighed.

4. Krav til hastighedsbegrænsende anordning, drivaggregat og foranstaltninger til forebyggelse af uautoriserede indgreb i den hastighedsbegrænsende anordning

4.1 Krav til hastighedsbegrænsende anordning

Køretøjer i klasse T og C med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på mere end 60 km/h skal være udstyret med justerbare hastighedsbegrænsende anordninger, der opfylder kravene i dette bilag.

4.1.1 Justerbare hastighedsbegrænsende anordninger skal opfylde kravene til køretøjer i klasse N2 og N3, som er fastsat i punkt 1 og 2, del II, punkt 13.2, del III, punkt 21.2 og 21.3, bilag 5, punkt 1 og bilag 6 til FN/ECE-regulativ nr. 89 som opført i bilag I.

4.2. Foranstaltninger til forebyggelse af uautoriserede indgreb på drivaggregatet og hastighedsbegrænsende anordning

4.2.1. Formål og anvendelsesområde

Foranstaltningerne til forebyggelse af uautoriserede indgreb på drivaggregatet har til formål at sikre, at et køretøj, som opfylder de i forbindelse med typegodkendelsen gældende krav til miljøpræstationer, fremdriftsydelse køretøjkonstruktion samt funktionelle sikkerhedskrav, vedbliver at opfylde disse gennem dets levetid, og at personer afholdes fra at foretage ugunstige ændringer af køretøjets drivaggregat, som har negative indvirkninger på den funktionelle sikkerhed og/eller på miljøet.

4.3. Generelle krav

4.3.1. Fabrikanten sikrer, at den godkendende myndighed og den tekniske tjeneste modtager sådanne oplysninger og eventuelt køretøjer, fremdriftssystemer, komponenter og separate tekniske enheder, således at de får mulighed for at kontrollere, om kravene i dette bilag er opfyldt.

4.3.2. Fabrikanten skal i ansøgningen om typegodkendelse give tilsagn om ikke at markedsføre de udskiftelige komponenter, som kan indebære en forøgelse af fremdriftsydelsen ud over den, der gælder for den relevante variant.

4.4. Fabrikanten skal sikre, at det godkendte køretøj opfylder følgende punkter vedrørende sikkerheden af det elektroniske system, der begrænser køretøjets ydelse:

4.4.1. For køretøjer udstyret med en eller flere elektriske/elektroniske anordninger, der begrænser fremdriftsydelsen, skal køretøjsfabrikanten fremlægge sådanne oplysninger og dokumentation for den tekniske tjeneste, der foretager prøvningen, at det godtgøres, at ændring eller udkobling af anordningerne eller af de elektriske tilslutninger ikke øger fremdriftsydelsen.

4.4.2. Ethvert køretøj, der er udstyret med elektronisk styring, skal have funktioner, der hindrer ændringer, bortset fra de af fabrikanten tilladte. Fabrikanten skal tillade ændringer, hvis de er nødvendige af hensyn til diagnosticering, eftersyn, vedligeholdelse, eftermontering af dele eller reparation af køretøjet.

4.4.3. Alle omprogrammerbare computerkoder eller driftsparametre skal kunne modstå uautoriserede indgreb.

4.4.4. Computerkodede driftsparametre for motoren må ikke kunne ændres uden brug af specialværktøj og -procedurer, f. eks. loddede eller indkapslede computerkomponenter eller forseglede (eller loddede) computerindeslutninger.

4.4.5. Udtagelige kalibreringslagerchips skal være indkapslet, anbragt i lukket beholder eller beskyttet ved elektroniske algoritmer og må ikke kunne udskiftes uden brug af specialværktøj og -procedurer.

4.4.6. Fabrikanter, der anvender systemer med programmerbare edb-koder (f.eks. elektrisk sletbart programmerbart læselager, EEPROM), skal forhindre uvedkommende i at ændre programmeringen. Fabrikanterne skal benytte strategier til ekstra beskyttelse mod uautoriserede indgreb og skrivebeskyttelse, som kræver elektronisk adgang til en ekstern computer, der drives af fabrikanten, hvortil uafhængige aktører også skal have tilstrækkeligt beskyttet adgang.

4.4.7. OBD-fejlkoder lagret i drivaggregatet eller motorens styreenhed(er), dvs. numeriske eller alfanumeriske identifikatorer, som identificerer eller betegner en funktionsfejl i dem, må ikke slettes, hvis computeren frakobles fra køretøjets strømforsyning, eller hvis køretøjets batteri afbrydes eller svigter eller stelforbindelsen afbrydes.









BILAG IV

Krav til styreapparat for hurtige traktorer

1. Kravene i afsnit 2, 5 og 6 i bilag 4 og 6 til FN/ECE-regulativ nr. 79 som opført i bilag I, og som vedrører motorkøretøjers styreapparat, finder anvendelse på køretøjer i klasse Tb og Cb med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 60 km/h.

1.1 Kravene i ISO 10998:2008, Amd 1 2014 finder anvendelse på styreapparatet i køretøjer, der tilhører klasse Tb og Cb med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 40 km/h, men ikke over 60 km/h.

1.2 Styringen af Cb-traktorer skal være i overensstemmelse med punkt 3.9 i bilag XXXIII.

2. Kravene til aktiveringskraft for de køretøjer, som omhandlet i punkt 1, skal være de samme som kravene til køretøjer i klasse N2, der er fastsat i punkt 6 i FN/ECE-regulativ nr. 79, som opført i bilag I. For et køretøj udstyret med saddel og styr, bør der være samme styrekraft ved grebets midte.









BILAG V

Krav til styreapparat

▼M1

1. Definitioner

I dette bilag finder definitionerne i punkt 1 i bilag XXXIII anvendelse. Desuden anvendes følgende definitioner:

▼B

1.1. »styreapparat« : hele det anlæg, der tjener til at ændre traktorens kørselsretning. Styreapparatet kan omfatte betjeningsanordning, styretransmission, styrende hjul, og eventuelt en særlig anordning til frembringelse af hjælpekraft

1.2. »styretransmission« : alle komponenter mellem betjeningsanordningen og de styrende hjul, med undtagelse af de særlige anordninger, der er beskrevet i punkt 1.3. Transmissionen kan være mekanisk, hydraulisk, pneumatisk, elektrisk eller en kombination heraf

1.3. »særlig anordning« : den del af styreapparatet, der frembringer hjælpekraft. Hjælpekraften kan frembringes mekanisk, hydraulisk, pneumatisk, elektrisk eller ved en kombination heraf (f.eks. olietrykpumpe, luftkompressor, energireservoir etc.).

1.4. »partiel servostyring« : udstyr, hvor kraften til drejning af de styrende hjul både leveres af førerens muskelkraft og den særlige anordning; dette omfatter styreanordninger, hvor styrekraften normalt udelukkende frembringes af den særlige anordning, men som i tilfælde af svigt i dette, gør det muligt for føreren at styre ved hjælp af muskelkraft

1.5. »servostyring« : udstyr, hvor kraften til drejning af de styrende hjul udelukkende leveres af den særlige anordning

1.6. »differentialestyring« : en metode til styring på hjul eller bælter, hvor traktoren drejes ved at skabe en differentieret rotationshastighed mellem de venstre og højre hjul eller bælteenheder

1.7. »styrende hjul« : et af følgende a) de hjul, hvis løberetning i forhold til traktoren kan ændres direkte eller indirekte med det formål at ændre traktorens bevægelsesretning b) alle hjulene på leddelte traktorer c) de hjul på traktorer, med hvilke ændringer i kørselsretningen opnås ved at variere hastigheden af hjulene på samme aksel.

BYGGE-, MONTAGE- OG KONTROLFORSKRIFTER

2. Generelle krav

2.1. Styreapparatet skal muliggøre en let og sikker styring af traktoren og skal overholde de særlige forskrifter, der er gengivet i nedenstående punkt 3.

2.2. Styringen af traktorer i klasse C skal være i overensstemmelse med kravene punkt 3.9 i bilag XXXIII.

2.3. ►M1 Forskrifterne i punkt 2.2 finder ikke anvendelse på traktorer i klasse C med stålbæltekæder udstyret med differentialestyring. ◄ Forskellen i rotationshastighed, som omhandlet i punkt 1.6, opnås enten gennem en kombination af mekaniske komponenter, såsom bremser og differentiale, eller gennem en særskilt transmissionsforbindelse til venstre og højre side, f.eks. adskilte hydrostatiske transmissioner. ►M1 Såfremt styreapparatet er kombineret med bremsesystemet, finder de krav, der er fastsat i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/68 ( 2 ) anvendelse. ◄

3. Særlige krav

3.1. Betjeningsanordning

3.1.1. Betjeningsanordningen skal være let at anvende for en forventelig række af voksne operatører, for så vidt angår disses forskellige størrelse og styrke. Den skal være således konstrueret, at styringen kan varieres jævnt. Betjeningsanordningens bevægelsesretning skal entydigt stemme overens med den tilsigtede retningsændring for traktoren.

3.1.2. Aktiveringskraften på betjeningsanordningen må ved overgang fra ligeud-kørsel til det styreudslag, der er nødvendigt for at opnå en vendekreds med 12 m radius, ikke overstige 25 daN. For så vidt der forefindes anordning med partiel servostyring, som ikke er integreret i andre anordninger, må aktiveringskraften ved bortfald af hjælpekraften ikke overstige 60 daN.

3.1.3. Overholdelse af punkt 3.1.2 kontrolleres ved, at traktoren på tør, plan og skridsikker kørebane fra ligeud-kørsel ved en hastighed af 10 km/t styres ind i en spiral. Indtil betjeningsanordningen passerer det punkt, hvor traktoren styres ind i en cirkel med en venderadius på 12 m, måles aktiveringskraften på betjeningsanordningen. Tiden for manøvren (dvs. tiden fra begyndelsen af aktiveringen af betjeningsanordningen til målestillingen er nået) må normalt ikke overstige fem sekunder og ved svigt af den særlige anordning otte sekunder. Der skal udføres en drejning til højre og en til venstre. Under prøvningen skal traktoren være lastet til den teknisk tilladte totalmasse; dæktryk og vægtfordelingen på akslerne skal være i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger. Navnlig må bæltetrykket ikke overstige den værdi, der er angivet i punkt 3.3 i bilag XXXIII.

3.2. Styretransmission

3.2.1. Styreapparaterne må ikke omfatte elektrisk eller rent pneumatisk transmission.

3.2.2. Transmissionerne skal være således konstrueret, at de kan modstå de under drift forekommende påvirkninger. De skal være let tilgængelige med henblik på vedligeholdelse og inspektion.

3.2.3. Når det drejer sig om ikke rent hydraulisk transmission, skal traktoren være styrbar, også når de hydrauliske eller pneumatiske dele af transmissionen svigter.

3.2.4. Styreapparater med rent hydraulisk transmission og med anvendelse af særlige anordninger skal opfylde følgende betingelser: 3.2.4.1. En eller flere anordninger til begrænsning af trykket skal beskytte hele kredsløbet eller en del heraf mod overtryk. 3.2.4.2. Anordningerne til begrænsning af tryk skal være således indstillet, at et tryk T, der er lig med det af fabrikanten angivne maksimale arbejdstryk, ikke overskrides. 3.2.4.3. Trykledningerne skal være således dimensioneret, at de kan modstå fire gange trykket T (indstillingstryk for anordning til begrænsning af tryk) og skal være anbragt på beskyttede steder, således at risikoen for brud ved stød eller påkørsel reduceres til et minimum, og således at risikoen for brud forårsaget af friktion kan anses for ubetydelig.

3.3. Styrende hjul

3.3.1. Alle hjul kan være styrende hjul.

3.4. Særlige anordninger

3.4.1. De særlige anordninger, som anvendes i de forskellige typer styreapparater, accepteres under følgende omstændigheder: 3.4.1.1. Hvis traktoren er udstyret med partiel servostyring, skal det være muligt at køre den, selv hvis den særlige anordning svigter. Såfremt en partiel servostyring ikke har egen kraftkilde, skal den være udstyret med et energireservoir. Dette energireservoir kan erstattes med en automatisk anordning, der i forhold til de andre systemer, som er tilsluttet den fælles energikilde, prioriterer forsyningen af energi til styreapparatet. ►M1 Uden at det berører de krav, der er fastsat i delegeret forordning (EU) 2015/68, gælder, at såfremt der er en hydraulisk forbindelse mellem det hydrauliske styreapparat og den hydrauliske bremseanordning, og begge anordninger modtager energi fra samme kilde, må den nødvendige kraft til at aktivere styreapparatet ikke overstige 40 daN, hvis et af systemerne svigter. ◄ Hvis den anvendte energi er trykluft, skal luftbeholderen være beskyttet af en kontraventil. Såfremt styrekraften frembringes udelukkende af de særlige anordninger, skal den partielle servostyring være udstyret med et visuelt eller akustisk signal, som afgiver signal i tilfælde af, at den særlige anordning svigter, og at dette medfører; at den nødvendige styrekraft, overstiger 25 daN. 3.4.1.2. Når traktoren er udstyret med servostyreapparater, og disse har en rent hydraulisk transmission, skal det i tilfælde af, at den særlige anordning eller motoren svigter, være muligt ved hjælp af en særlig hjælpeanordning at udføre de i punkt 3.1.3 omtalte manøvrer. Den særlige hjælpeanordning kan være en beholder med trykluft. En oliepumpe eller en kompressor kan benyttes som særlig hjælpeanordning, hvis denne anordning igangsættes direkte af traktorens hjul, og hvis den ikke kan frakobles. I tilfælde af at den særlige anordning svigter, skal et visuelt eller akustisk signal advare om dette svigt. 3.4.1.2.1. Hvis den særlige anordning er pneumatisk, skal den være udstyret med en beholder til trykluft beskyttet af en kontraventil. Denne trykluftsbeholders kapacitet skal være beregnet således, at det skal være muligt at foretage mindst syv fuldstændige drejninger (fra stop til stop), inden trykket er faldet til halvdelen af arbejdstrykket; prøven skal udføres med de styrende hjul løftet.

4. Fabrikanterne kan vælge enten at anvende kravene i dette bilag eller i bilag IV.









BILAG VI

Krav til speedometre

1. Definitioner

I dette bilag forstås ved:

1.1 »normalt driftstryk« : det kolde dæktryk som angivet af køretøjsfabrikanten, forøget med 0,2 bar

1.2 »speedometer« : den del af speedometerudstyret, der over for føreren løbende angiver køretøjets hastighed.

2. Krav

2.1. Alle traktorer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på mere end 30 km/h skal være udstyret med et speedometer, der opfylder kravene i dette bilag. 2.1.1. Traktorer i klasse T4.1 og C4.1 med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på mere end 30 km/h skal være udstyret med et speedometer, der opfylder kravene i dette bilag. 2.1.2. Speedometeret skal være placeret i førerens direkte synsfelt og skal være letlæseligt både i dagslys og om natten. Det viste hastighedsområde skal være tilstrækkeligt til at dække den af fabrikanten oplyste maksimumhastighed for den pågældende køretøjstype.

2.2. Hvis speedometeret har en skala, som adskiller sig fra et digitalt display, skal den være let læselig. 2.2.1. Skalaens inddelinger skal være på 1, 2, 5 eller 10 km/h. Hastighedsværdierne skal være angivet med intervaller på følgende måde: 2.2.1.1. når den største værdi på skalaen ikke er større end 40 km/h, skal hastighedsværdierne være angivet med intervaller på højst 10 km/h og inddelinger på højst 5 km/h 2.2.1.2. når den største værdi på skalaen er større end 40 km/h, skal hastighedsværdierne være angivet med intervaller på højst 20 km/h og inddelinger på højst 5 km/h 2.2.2. De medlemsstater, hvor køretøjets hastighed på datoen for denne forordnings ikrafttræden, måles i miles per hour (mph), skal have mulighed for at kræve, at speedometerudstyr monteret på køretøjer, der sælges i deres land, skal angive både km/h og mph i overensstemmelse med direktiv 2009/3/EF for Europa-Parlamentet og Rådet ( 3 ). Hvis et speedometer fremstilles med henblik på salg i en medlemsstat, hvor der bruges britiske enheder, skal det også angive mph; skalaens inddelinger skal være på 1, 2, 5 eller 10 mph. Hastighedsværdierne skal være angivet med intervaller på højst 20 mph. 2.2.3. De angivne hastighedsintervaller behøver ikke være ensartede.

2.3. Nøjagtigheden af speedometerudstyret skal prøves i henhold til følgende fremgangsmåde: 2.3.1. Køretøjet skal være udstyret med en af de typer af dæk eller bælter, som normalt monteres; prøvningen skal gentages for hver type speedometer angivet af fabrikanten 2.3.2. akseltrykket på den aksel, der driver speedometeret, skal svare til den del af massen i køreklar stand, der bæres af den pågældende aksel 2.3.3. speedometerets referencetemperatur skal være 23 ± 5 °C 2.3.4. under hver prøvning skal dæktrykket være det normale driftstryk 2.3.5. køretøjet prøves ved følgende tre hastigheder: 20, 30 og 40 km/h eller 80 % af den af fabrikanten oplyste maksimale hastighed for hurtige traktorer; 2.3.6. det måleinstrument, der bruges til at måle den nøjagtige hastighed, skal have en nøjagtighed på ± 1,0 %. 2.3.6.1. overfladen på prøvebanen skal være flad og tør og skal give tilstrækkeligt vejgreb.

2.4. Den angivne hastighed må aldrig være mindre end den virkelige hastighed. Ved de i prøvningen i punkt 2.3.5 ovenfor angivne hastigheder og mellem disse skal der være følgende forhold mellem den hastighed, der vises på speedometerets skala (V1) og den virkelige hastighed (V2):

.









BILAG VII

Krav til synsfelt og vinduesviskere

Køretøjer i klasse T og C skal opfylde følgende krav:

1. ISO 5721-1:2013 om fremadrettet synsfelt og rudeviskere

▼M1

2. Den del, der vedrører synsfelt ved traktorens side, i ISO 5721-2:2014 om synsfelt til siden og bagud for føreren af landbrugstraktorer. Kravene i punkt 5.1.3 i ISO 5721-2:2014 kan opfyldes ved en kombination af direkte og indirekte udsyn.

▼B









BILAG VIII

Krav til ruder

1. Definitioner

I dette bilag forstås ved:

1.1 »referencepunkt for førerens øjne« : den vedtagne position af traktorførerens øjne, samlede i ét tænkt punkt. Dette punkt befinder sig i et plan parallelt med traktorens længdesymmetriplan, som går midt igennem sædet og 700 mm lodret over dette plans skæringslinje med sædets overflade og i en afstand af 270 mm - i retning af bækkenstøtten - fra det lodrette plan, der tangerer den forreste kant af sædets overflade og er vinkelret på traktorens længdesymmetriplan (figur 1). Det således bestemte referencepunkt gælder for det tomme sæde i den af fabrikanten af traktoren angivne midterstilling

1.2 »sikkerhedsrudemateriale af betydning for førerens synsfelt bagud« : alle ruder, der befinder sig bagved et plan, som går gennem referencepunktet for førerens øjne vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen, hvorigennem føreren kan se vejen under kørsel eller manøvrering af køretøjet.

2. Krav

2.1. Ruder i køretøjer i klasse T skal opfylde forskrifterne i FN/ECE-regulativ nr. 43 som opført i bilag I til denne forordning, undtagen bilag 21 til nævnte FN/ECE-regulativ.

2.2. Ruder i køretøjer i klasse C skal opfylde de samme krav, som er fastlagt for de tilsvarende køretøjer i klasse T.

2.3. Montering af sikkerhedsruder på køretøjer i klasse T og C med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 60 km/h skal opfylde bestemmelserne for køretøjer i klasse N i bilag 21 til FN/ECE-regulativ nr. 43 som opført i bilag I.

2.4. Montering af sikkerhedsruder på køretøjer i klasse T og C med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på højst 60 km/h 2.4.1. Sikkerhedsruder skal monteres, således at der sikres et højt sikkerhedsniveau for fører og passagerer, og navnlig således at føreren sikres et godt udsyn under alle anvendelsesforhold, ikke kun fremad, men også bagud og sideværts. 2.4.2. Sikkerhedsruder skal monteres på en sådan måde, at de kan modstå de påvirkninger, som køretøjet udsættes for under normale kørselsforhold, forbliver på plads og fortsætter med at sikre førerens og passagerernes udsyn og sikkerhed i køretøjet. 2.4.3. Sikkerhedsruder skal være forsynet med det relevante typegodkendelsesmærke som beskrevet i punkt 5.4 i FN/ECE-regulativ nr. 43, som opført i bilag I, efterfulgt af et af de yderligere symboler, som er omhandlet i punkt 5.5 i FN/ECE-regulativ nr. 43 som opført i bilag I. 2.4.4. Sikkerhedsruder til forruder 2.4.4.1. Den regelmæssige lysgennemgang må ikke være under 70 %. 2.4.4.2. Forruden skal være korrekt monteret i forhold til referencepunktet for førerens øjne. 2.4.4.3. Køretøjer i klasse T og C med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på højst 40 km/h skal være udstyret med en type sikkerhedsrudemateriale som specificeret i bilag 4, bilag 5, bilag 6, bilag 8 eller bilag 10 til FN/ECE-regulativ nr. 43 som opført i bilag I. 2.4.4.4. Køretøjer i klasse T og C med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 40 km/h skal være udstyret med en type sikkerhedsrudemateriale som omhandlet i punkt 2.4.4.3 med undtagelse af bilag 5 i FN/ECE-regulativ nr. 43 som opført i bilag I. 2.4.5. Andre sikkerhedsruder end forruder 2.4.5.1. Sikkerhedsruden skal have en regelmæssig lysgennemgang på mindst 70 %. 2.4.5.2. Sikkerhedsrudemateriale i plast, som er påkrævet af hensyn til førerens udsyn bagud, skal foruden det i punkt 2.4.3 omhandlede typegodkendelsesmærke være forsynet med symbolet A/L eller B/L som omhandlet i punkt 5.5.5 og 5.5.7 i FN/ECE-regulativ nr. 43 som opført i bilag I. 2.4.5.3. Sikkerhedsrudemateriale, som ikke er påkrævet for førerens synsfelt bagud eller til siden skal foruden det i punkt 2.4.3 omhandlede typegodkendelsesmærke være forsynet med symbolet V som omhandlet i punkt 5.5.2 i FN/ECE-regulativ nr. 43 som opført i bilag I, såfremt lysgennemgangen er mindre end 70 %. 2.4.5.4. Sikkerhedsrudemateriale i plast, som ikke er påkrævet af hensyn til førerens udsyn bagud, skal foruden det i punkt 2.4.3 omhandlede typegodkendelsesmærke være forsynet med et af symbolerne i punkt 5.5.5, 5.5.6 og 5.5.7 i FN/ECE-regulativ nr. 43 som opført i bilag I. 2.4.5.5. For så vidt angår sikkerhedsruder i plast finder bestemmelserne om modstandsdygtighed over for slid, jf. punkt 2.4.5.2, ikke anvendelse på soltage og ruder placeret i køretøjets tag. Der kræves ikke symbol eller prøvning for slid.

Figur 1

Referencepunkt for førerens øjne









BILAG IX

Krav til førerspejle

1. Bestemmelser for udstyr

Alle traktorer skal være udstyret med to udvendige førerspejle og eventuelt med et indvendigt førerspejl.

2. Generelt

2.1. Indvendige førerspejle tilhører gruppe I. Udvendige førerspejle tilhører gruppe II. Traktorer skal være udstyret med to førerspejle i klasse II og eventuelt med et førerspejl i klasse I, som er forsynet med typegodkendelsesmærket i FN/ECE-regulativ nr. 46 som opført i bilag I i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) nr. 167/2013 og bilag XX til nærværende forordning.

2.2. Førerspejle skal anbringes på en sådan måde, at deres indstilling bibeholdes under normale kørselsforhold.

2.3. Køretøjer udstyret med saddel og styr skal opfylde kravene i FN/ECE-regulativ nr. 81 som opført i bilag I i stedet for kravene i punkt 2.1 og 2.2 og punkt 3-6.

2.4. Supplerende spejle til overvågning af redskaber under arbejdet behøver ikke at være typegodkendt, men skal være anbragt i overensstemmelse med kravene i punkt 3.1-3.5.

3. Placering

3.1. Det udvendige førerspejl i klasse II skal være placeret således, at føreren fra sit sæde ved normal kørestilling har oversigt over det i punkt 5 angivne vejstykke.

3.2. Det udvendige førerspejl skal være synligt gennem den del af forruden, der dækkes af forrudeviskerne, eller gennem sideruderne, såfremt traktoren er forsynet dermed.

3.3. De udvendige førerspejle må ikke rage længere ud over yderfladerne af selve traktoren eller enheden af traktor med påhængskøretøj end nødvendigt for overholdelse af bestemmelserne om synsfelt i punkt 5.

3.4. Såfremt underkanten af det udvendige førerspejl befinder sig i en højde af under 2 m over kørebanen, når traktoren er i belastet tilstand, må det udvendige førerspejl ikke rage mere end 0,20 m ud over den største bredde af selve traktoren eller enheden af traktor med påhængskøretøj målt uden førerspejl.

3.5. Under de betingelser, der er anført i punkterne 3.3 og 4.3 må de udvendige førerspejle rage ud over den af myndighederne tilladte maksimale traktorbredde.

4. Justering

4.1. Et indvendigt førerspejl skal kunne indstilles af føreren siddende i førersædet i normal stilling.

4.2. Føreren skal kunne indstille det udvendige førerspejl uden at forlade førerpladsen. Spejlets fastspænding i den ønskede stilling kan foretages udefra.

4.3. Bestemmelserne i punkt 4.2 gælder ikke for udvendige førerspejle af den type, der giver efter for stød og automatisk går tilbage til deres udgangsstilling, eller som kan rettes ind uden brug af værktøj.

5. Synsfelt for førerspejle i klasse II

5.1. Synsfeltet for det venstre eller højre udvendige førerspejl skal være således, at føreren bagud kan se helt til horisonten i det mindste for den lige vejstrækning, der befinder sig til henholdsvis til venstre og højre for det plan, der er parallelt med det vertikale midterplan i længderetningen, og som går gennem henholdsvis det yderste venstre eller højre punkt af den samlede bredde for enheden af traktor med påhængskøretøj.

5.2. Fabrikanterne kan vælge enten at anvende kravene i punkt 5.1 eller kravene i ISO 5721-2:2014.

▼M1









BILAG X

Krav til førerinformationssystemer

1. Definitioner

»virtuelle terminaler«: elektroniske mobile informationssystemer med skærme, der giver operatøren visuelle statusinformationer om køretøjet og dets systemer, og som giver ham mulighed for at overvåge og kontrollere forskellige funktioner via en berøringsfølsom skærm eller et tastatur.

2. Krav

2.1 Førerinformationssystemer skal være konstrueret, så de distraherer føreren så lidt som muligt og samtidig giver ham den fornødne information

2.2 Oplysningerne i et ikke-sprogligt format på en digital monitor skal opfylde kravene i ISO 3767: del 1 (1998 + A2:2012) og del 2 (2008).

▼B









BILAG XI

Krav til lygter, lyssignalanordninger og deres lyskilder

1. Hvis der er monteret lygter og lyssignalanordninger på køretøjer i klasse T og C, skal disse opfylde alle de relevante krav i de FN/ECE-regulativer, som gælder for disse køretøjer, som opført i bilag I.

2. Glødelamper, gasudladningslamper og LED-moduler til lys og lyssignalanordninger, monteret på køretøjer i klasse R, skal opfylde alle de relevante krav i henholdsvis FN/ECE-regulativ nr. 37, 99 og 128 som opført i bilag I.

3. Hvis der er monteret lygter og lyssignalanordninger på køretøjer i klasse R og S, skal disse opfylde alle de relevante krav for køretøjer i klasse O i FN/ECE-regulativerne som opført i bilag I.









BILAG XII

Krav til belysningsanlæg

1. Definitioner

I dette bilag forstås ved:

1.1. »tværplan«: et lodret plan vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen

1.2. »uafhængige lygter«: lygter med særskilte lygteglas, særskilte lyskilder og særskilte lygtehuse

1.3. »sammenbyggede lygter«: lygter med særskilte lygteglas og lyskilder, men med fælles lygtehus

1.4. »kombinerede lygter«: lygter med særskilte lygteglas, men med samme lyskilde og samme lygtehus

1.5. »i hinanden indbyggede lygter«: lygter med særskilte lyskilder (eller en enkelt lyskilde, der fungerer under forskellige vilkår), med delvis eller fuldstændig fælles lygteglas og med samme lygtehus

1.6. »bevægelige lygter«: på traktoren monterede lygter, som kan bevæges i forhold til traktoren uden at tages af

1.7. »fjernlyslygte«: en lygte, der har til formål at belyse vejen på en stor strækning foran køretøjet

1.8. »nærlyslygte«: en lygte, der har til formål at belyse vejen foran køretøjet uden at blænde eller volde unødig gene for førerne af modgående køretøjer eller andre trafikanter

1.9. »lygte, som kan skjules«: en forlygte, der kan skjules helt eller delvis, når den ikke er i brug. Dette kan opnås ved hjælp af et bevægeligt dæksel, ved ændring af lygtens stilling eller andre passende midler. Betegnelsen »indtrækkelig lygte« benyttes mere specielt om en lygte, som, når den ændrer position, kan trækkes ind i karrosseriet

1.10. »tågeforlygte«: den lygte, der skal forbedre belysningen af vejen i tåge, snevejr og regnvejr eller i tilfælde af støvskyer

1.11. »baklygte«: en lygte, der skal belyse vejstrækningen bag køretøjet og advare andre trafikanter om, at køretøjet bakker eller skal til at bakke

1.12. »retningsviserblinklygte«: en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre

1.13. »havariblink«: en anordning, som muliggør, at alle køretøjets blinklys virker samtidig; det har til formål at advare andre trafikanter om en særlig fare, som traktoren midlertidigt udgør for disse

1.14. »stoplygte«: en lygte, som skal advare trafikanter bag køretøjet om, at køretøjets bevægelse i længderetningen forsætlig nedbremses

1.15. »bagnummerpladebelysning«: forstås en anordning, der har til formål at belyse bagnummerpladen; den kan bestå af flere optiske dele

1.16. »positionslygter fortil«: lygter, der tjener til at angive køretøjets tilstedeværelse samt dets bredde set forfra

1.17. »baglygte«: lygter, der tjener til at angive køretøjets tilstedeværelse samt dets bredde set bagfra

1.18. »tågebaglygte«: en lygte, der skal gøre traktoren mere synlig bagfra i tæt tåge

1.19. »parkeringslygte«: en lygte, der skal gøre opmærksom på et parkeret køretøj i bebygget område. Den erstatter under disse omstændigheder positionslygterne fortil og baglygterne

1.20. »markeringslygte« en lygte, der anbringes så tæt som muligt ved afgrænsningen af køretøjets største bredde og så højt som muligt på det, og som har til formål at angive køretøjets største bredde. Den har til formål for visse køretøjers vedkommende at supplere positionslygterne fortil og baglygterne og særlig henlede opmærksomheden på køretøjets dimensioner

1.21. »arbejdslygte«: en lygte, der har til formål at belyse et arbejdssted eller en arbejdsproces

1.22. »refleksanordning«: en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren. I dette bilag betragtes følgende ikke som refleksanordninger: — refleksnummerplader — andre refleksplader og -skilte, som skal anvendes i overensstemmelse med en kontraherende parts brugerbestemmelser for så vidt angår visse kategorier af køretøjer eller visse anvendelsesformer.

1.23. »sidemarkeringslygte«: en lygte, der skal gøre opmærksom på køretøjets tilstedeværelse, når det ses fra siden

1.24. »kørelyslygte«: en fremadrettet lygte, der skal gøre køretøjet lettere synligt under kørsel i dagslys

1.25. »kurvelyslygte«: en lygte, der giver yderligere oplysning af den del af vejen, der befinder sig nær køretøjets forreste hjørne i den side, som køretøjet skal til at dreje mod

1.26. »udvendig omgivelsesbelysning«: en lygte, der anvendes til at give ekstra belysning for at hjælpe førerens og passagerernes ind- og udstigning eller for at gøre det lettere at læsse bilen

1.27. »manøvreringslygte«: en lygte, der anvendes til at give supplerende belysning ved køretøjets side, til hjælp ved langsomme manøvrer

1.28. »adaptivt forlygtesystem«: en lysanordning godkendt i henhold til FN/ECE-regulativ nr. 123, som opført i bilag I, hvor lysstrålerne har forskellige karakteristika med henblik på automatisk tilpasning til forskellige forhold for brug af nærlys og, hvis relevant, fjernlys.

1.29. »lysflade«: hele reflektoråbningens projektion vinkelret på et tværplan for fjernlyslygte med reflektor, nærlyslygte med reflektor, tågeforlygte med reflektor - for forlygter med ellipsoidisk reflektor dog projektionsglassets projektion. Dækker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele reflektoråbningen, tages kun denne dels projektion i betragtning. Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor over lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen

1.30. »lysflade«: den retvinklede projektion af lyssignalet på et plan vinkelret på referenceaksen, og som berører lyssignalets glas udvendigt; denne projektion begrænses af de i dette plan liggende lygterande, hvorved hver rand for sig nedsætter lyssignalets totale lysstyrke i referenceaksens retning til 98 % for positionslygter fortil, parkeringslygter, fjernlyslygter, nærlyslygter og tågebaglygter uden reflektor Hvis der er tale om en lyssignalanordning, hvis lysflade helt eller delvist omslutter en anden funktions lysflade eller en ikke-oplyst flade, kan lysfladen anses for at være den lysemitterende flade

1.31. »lysflade«: for en refleksanordning, et signalpanel eller signalfolie: projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på referenceaksen, afgrænset af planer, som går gennem de angivne yderkanter på refleksanordningens optiske system og er parallelle med den nævnte akse, som angivet af ansøgeren under komponentgodkendelsesproceduren for refleksanordninger. Til bestemmelse af anordningens over-, under- og sidekanter benyttes kun lodrette og vandrette planer

1.32. »udvendig lysemitterende flade«: den del af den udvendige overflade af et transparent lygteglas, der indeslutter lygten eller lyssignalanordningen og gør det muligt for denne at udsende lys

1.33. »synlig overflade«: i en bestemt iagttagelsesretning enten den retvinklede projektion af grænsen for lysfladens projektion på lygteglassets yderside eller projektionen af den lysemitterende flade i et plan, der er vinkelret på iagttagelsesretningen og tangerer lygteglassets yderste punkt.

1.34. »referenceakse«: lygten/lyssignalets karakteristiske akse, der fastlægges af lygtefabrikanten og tjener som udgangsretning (H = 0°, V = 0°) for synsfelterne ved de fotometriske målinger og ved monteringen på køretøjet

1.35. »referencecentrum«: det af lygtefabrikanten angivne skæringspunkt mellem referenceaksen og den ydre lysemitterende flade

1.36. »vinkler for geometrisk synlighed«: de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler β svarer til længde, og de lodrette vinkler α svarer til bredde

1.37. »yderste udvendige kant« på hver side af køretøjet det plan, der er parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, og som går gennem det yderste punkt på køretøjets bredeste sted, idet følgende fremspring lades ude af betragtning: (1) dæk i nærheden af deres berøringspunkt med vejbanen samt forbindelser til trykmålere for dækkene og anordninger/kanaler til dæktrykregulering (2) eventuelle anordninger til skridsikring monteret på hjulene (3) førerspejle (4) sideblinklygter, markeringslygter, positionslygter fortil, baglygter, parkeringslygter og siderefleksanordninger (5) toldplomber på køretøjet og fastgørelses- og beskyttelsesanordninger til dem

1.38. »total bredde«: afstanden mellem de to vertikale planer som defineret for yderste udvendige kant ovenfor

1.39. »enkeltlygte«: 1.39.1. en anordning eller del af en anordning, som har én lys- eller lyssignaleringsfunktion, én eller flere lyskilder og én synlig overflade i referenceaksens retning, som kan være en kontinuerlig overflade eller sammensat af to eller flere særskilte dele, eller 1.39.2. en samling af to uafhængige lygter med samme funktion, uanset om de er ens eller ikke, begge godkendt som type-D lygter og monteret på en sådan måde, at: 1.39.2.1. deres synlige overflade projiceret i referenceaksens retning dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader projiceret i referenceaksens retning kan omskrives, eller 1.39.2.2. afstanden mellem to tilstødende/tangentielle særskilte dele ikke er over 15 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen, eller 1.39.3. enhver samling af to separate refleksanordninger, uanset om de er ens eller ej, som er blevet godkendt særskilt og er monteret på en sådan måde, at: 1.39.3.1. deres synlige overflade projiceret i referenceaksens retning dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader projiceret i referenceaksens retning kan omskrives, eller 1.39.3.2. afstanden mellem to tilstødende/tangentielle særskilte dele ikke er over 15 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen

1.40. »to lygter« forudsat lygterne er anbragt symmetrisk i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen, en enkelt, båndformet lysemitterende flade, som er mindst 0,8 m i længden og i begge sider højst 0,4 m fra køretøjets yderste kant. Fladen oplyses af mindst to lyskilder, anbragt så tæt ved dens yderpunkter som muligt. Den lysemitterende flade kan bestå af en række elementer, som er anbragt ved siden af hinanden, forudsat at de enkelte lysemitterende fladers projektion på samme tværplan dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed den kan omskrives

1.41. »afstand mellem to lygter«, som vender i samme retning: afstanden mellem de retvinklede projektioner af omridsene af de to lysflader på et plan, der er vinkelret på de pågældende referenceakser

1.42. »valgfri«: fabrikanten kan udføre monteringen efter eget valg

1.43. »funktionskontrol«: et lys- eller lydsignal (eller et tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, og om den fungerer korrekt eller ikke

1.44. »farven på det lys, der udsendes af en anordning«: farven på det lys, der udsendes som specificeret i FN/ECE-regulativ nr. 48 som opført i bilag I

1.45. »synlighedsmærkning«: en anordning, der skal øge et køretøjs synlighed, når dette ses fra siden eller bagfra (og for påhængskøretøjer også forfra), ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren

1.46. »indikator for tilslutningskontrol«: kontrolindikator, der angiver, at en anordning er tilsluttet, men ikke viser, om den fungerer korrekt eller ikke.

1.47. »bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer«: en trekantet afmærkning med afskårne hjørner med et karakteristisk mønster belagt med retroreflekterende og fluorescerende materiale eller anordninger (klasse 1) eller udelukkende med retroreflekterende materiale eller anordninger (klasse 2) (jf. f.eks. FN/ECE regulativ nr. 69 som opført i bilag I):

1.48. »par«: et sæt lygter med samme funktion i køretøjets venstre og højre side

1.49. »H-plan«: det horisontale plan, der omfatter lygtens referencecentrum

1.50. »lysfunktion«: det lys, der udsendes af en anordning for at belyse vej og genstande i køretøjets bevægelsesretning

1.51. »lyssignalfunktion«: det lys, der udsendes eller reflekteres af en anordning for visuelt at signalere køretøjets tilstedeværelse, identifikation og/eller retningsændring over for andre trafikanter

1.52. »lyskilde«: et eller flere elementer til synlig stråling, som kan være samlet med en eller flere gennemsigtige omslutninger og med en sokkel til mekanisk og elektrisk tilslutning. En lyskilde kan også være den yderste udgang af en lysleder som del af et distribueret lys- eller lyssignalsystem uden indbygget ydre lygteglas

1.53. »lysemitterende flade«: på en belysningsanordning, lyssignalanordning eller refleksanordning: overfladen som angivet på tegningen i fabrikantens ansøgning om godkendelse.

2. Prøvningsprocedure med henblik på EU-typegodkendelse

Ansøgningen om EU-typegodkendelse skal ledsages af de dokumenter, der er omhandlet i punkt 2.1-2.4, i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:

2.1. en beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til ydre dimensioner og form og antal og placering af lygter og lyssignalanordninger; den behørigt identificerede køretøjstype skal angives

2.2. en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser indgår i belysnings- og lyssignalsystemet; denne liste kan omfatte flere typer til hver funktion og kan desuden med hensyn til hver funktion indeholde den supplerende anmærkning »eller tilsvarende anordninger«

2.3. et diagram over lys- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige anordningers placering på køretøjet

2.4. en eller flere tegninger af hver lygte, der viser lysfladen for en lygte, en belysningsanordning eller en signallygte, der ikke er en refleksanordning. Den lysemitterende flade på en lygte, en lyssignalanordning eller en refleksanordning skal angives i overensstemmelse med en af følgende betingelser: 2.4.1 Hvis det ydre lygteglas er tekstureret, skal den angivne lysemitterede flade være hele eller en del af den udvendige overflade på det ydre lygteglas 2.4.2 Hvis det ydre lygteglas ikke er tekstureret, kan der ses bort fra det ydre lygteglas, og den lysemitterende flade skal være som angivet i tegningen

2.5. Til den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, indleveres et ulastet køretøj monteret med et komplet sæt lys- og lyssignalgivningsudstyr, der er repræsentativ for den køretøjstype, der søges godkendt.

▼M1

3. Godkendelse

Modellerne for de dokumenter, der er omhandlet i punkt 2.1-2.4, og som skal forelægges i forbindelse med EU's typegodkendelsesprocedure, skal være de i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2015/504 fastsatte.

4. Godkendelsesnummer og mærkning

Hvert køretøj, som er godkendt i henhold til kravene i dette bilag, tildeles godkendelsesnummer og mærkning efter modellen i bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) 2015/504.

▼B

5. Almindelige forskrifter

5.1. Lygter og lyssignalanordninger skal monteres således, at de ved normal brug og til trods for de vibrationer, som de kan blive udsat for, bevarer de egenskaber, der er fastsat i punkt 5.2-5.21 og 6 samt i tillæg 1, 2 og 3, og som sætter køretøjet i stand til at opfylde kravene i punkt 5.2, 5.4, 5.5, 5.7, 5.9, 5.10.1, 5.11.1, 5.11.2, 5.11.3.2, 5.17.1.1, 5.18.3 og 6. Især må det være udelukket, at lygter og lyssignalanordninger utilsigtet bringes ud af indstilling.

5.2. Køretøjerne skal være udstyret med den permanent tilkoblede stikkontakt, der er specificeret i ISO 1724:2003 (elektriske forbindelser til køretøjer med 6 eller 12 volt elektriske systemer, som mere specifikt finder anvendelse på personbiler og lette påhængsvogne og campingvogne) eller ISO 1185:2003 (elektriske forbindelser mellem traktorer og trukne køretøjer med 24 volt elektriske systemer, der benyttes til international erhvervsmæssig transport) eller begge, hvis de har en forbindelse til tilkobling af trukne køretøjer eller påmonterede maskiner. Desuden kan køretøjet være udstyret med et supplerende 7-benet stik i henhold til ISO 3732:2003 (stik til elektrisk forbindelse af trækkende og trukne køretøjer - 7-benet stik, type 12 S (supplerende) til køretøjer med 12 V nominel strømforsyning).

5.3. Fjernlyslygter, nærlyslygter og tågeforlygter skal monteres således, at de uden vanskelighed kan indstilles korrekt.

5.4. For alle lyssignalanordninger skal referenceaksen efter lygtens montering på køretøjet være parallel med køretøjets standflade på vejbanen; siderefleksanordningers og sidemarkeringslygters referenceakse skal desuden være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og for alle andre lyssignalanordningers vedkommende parallel hermed. En tolerance på ± 3° er tilladt i hver retning. Har fabrikanten angivet særlige monteringsforskrifter, skal disse tillige opfyldes.

5.5. Såfremt der ikke foreligger særlige forskrifter, skal lygternes retningsindstilling kontrolleres, mens køretøjet ubelastet er anbragt på en plan vandret flade.

5.6. Foreligger der ikke særlige anvisninger, skal lygterne i samme lygtepar: 5.6.1. være symmetrisk monteret i forhold til midterplanet i længderetningen 5.6.2. være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen 5.6.3. opfylde samme forskrifter med hensyn til kolorimetri og 5.6.4. have stort set samme fotometriske egenskaber.

5.7. Med hensyn til traktorer med asymmetrisk ydre form skal kravene i punkt 5.6.1 og 5.6.2 opfyldes i videst mulig udstrækning. Disse krav anses for opfyldt, såfremt afstanden fra de to lygter til midterplanet i længderetningen er den samme, og afstanden fra de to lygter til standfladen på vejbanen er den samme.

5.8. Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter 5.8.1 Lygter kan være sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat at alle forskrifter med hensyn til farve, placering, retning, geometrisk synlighed og elektriske forbindelser samt eventuelle andre forskrifter er opfyldt. 5.8.1.1. De fotometriske og kolorimetriske forskrifter for lygten skal være opfyldt, når alle andre funktioner, som lygten er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med, er OFF (slukket). Når en positionslygte eller en baglygte er gensidigt indbygget med en eller flere andre funktioner, som kan aktiveres sammen med den, skal farveforskrifterne for disse andre funktioner være opfyldt, når de gensidigt indbyggede funktioner og positionslygten og baglygten er ON (tændt). 5.8.1.2. Stoplygter og retningsviserblinklygter må ikke være gensidigt indbygget. 5.8.1.3. Hvis stoplygter og retningsviserblinklygter er sammenbyggede, skal følgende forskrifter være opfyldt: 5.8.1.3.1. Ingen horisontal eller vertikal ret linje, der går igennem projektionen af disse funktioners synlige overflade på et plan vinkelret på referenceaksen, må imidlertid skære mere end to grænselinjer til tilstødende områder med anden farve. 5.8.1.3.2. Deres synlige overflader i referenceaksens retning, baseret på de områder, der afgrænses af deres lysemitterende overflader, må ikke overlappe hinanden. 5.8.2. Hvis en enkeltlygtes synlige overflade er sammensat af to eller flere særskilte dele, skal den opfylde følgende forskrifter: 5.8.2.1. enten skal det samlede område af projektionen af en særskilt del på et plan, der tangerer den udvendige overflade på det udvendige lygteglas og er vinkelret på referenceaksen mindst dække 60 % af det mindste rektangel, hvormed den nævnte projektion kan omskrives, eller afstanden mellem to tilstødende/tangentielle særskilte dele må ikke være mere end 15 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen. Dette krav finder ikke anvendelse på en refleksanordning 5.8.2.2. eller, hvis der er tale om samvirkende lygter, må afstanden mellem tilstødende synlige overflader referenceaksens retning ikke være mere end 75 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen.

5.9. Den største højde over jorden måles fra det højeste punkt af den synlige overflade i referenceaksens retning, og den mindste højde over jorden fra dens laveste punkt. Er det åbenbart, at (største og mindste) højde over jorden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt. Lygter skal monteres på en sådan måde, at køretøjet opfylder gældende lovgivning vedrørende dens maksimale højde. 5.9.1. Med henblik på at reducere de geometriske synlighedsvinkler skal lygtens placering med hensyn til højden over jorden måles fra H-planet. 5.9.2. Nærlyslygters mindste højde i forhold til jorden måles fra det nederste punkt i det optiske systems faktiske åbning (f.eks. reflektoren, lygteglasset eller projektionsglasset), uanset om den benyttes. 5.9.3. Lygternes placering i bredden bestemmes i forhold til køretøjets totalbredde ud fra den kant af den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, og, når det drejer sig om afstanden mellem lygterne, ud fra inderkanten af den synlige overflade i referenceaksens retning. Er det åbenbart, at placeringen i bredden overholder denne forordnings forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.

5.10. Medmindre der foreligger særlige anvisninger, må en lygtes fotometriske egenskaber (f.eks. intensitet, farve, synlig overflade osv.) ikke forsætligt ændres i den periode, hvor lygten er aktiveret. 5.10.1. Retningsviserblinklygter og havariblink skal være blinkende lygter. 5.10.2. Enhver lygtes fotometriske egenskaber må variere i forhold til det omgivende lys som følge af aktiveringen af andre lygter, eller hvis lygterne anvendes til at udføre en anden belysningsfunktion, forudsat at enhver variation i de fotometriske egenskaber er i overensstemmelse med de tekniske forskrifter for den pågældende lygte.

5.11. Lygter må ikke udsende fremadrettet rødt lys, som kan give anledning til forveksling, og heller ikke bagudrettet hvidt lys, som kan give anledning til forveksling. Der tages ikke hensyn til belysningsanordninger til køretøjets indre belysning. I tvivlstilfælde kontrolleres disse forskrifter således: 5.11.1. For så vidt angår synlighed af rød lygte fremad må den synlige overflade af en rød lygte ikke være direkte synlig, når køretøjet iagttages, mens man bevæger sig inden for zone 1, som angivet i tillæg 1. 5.11.2. For så vidt angår synlighed af hvidt lys bagud, bortset fra baklygter og hvide synlighedsmærkning på siden, må den synlige overflade af en hvid lygte ikke være direkte synlig, når køretøjet iagttages, mens man bevæger sig inden for zone 2 i et tværplan 25 m bag køretøjets bageste ende (jf. tillæg 1). 5.11.3. Set fra iagttagerens synsvinkel afgrænses zone 1 og 2 således i de forskellige planer: 5.11.3.1. i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,2 m over jorden 5.11.3.2. i bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag køretøjet danner en vinkel på 15° udad i forhold til dets midterplan i længderetningen og passerer gennem berøringspunktet (eller berøringspunkterne) med de lodrette planer parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som afgrænser dets totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det bageste til det bageste plan.

5.12. De elektriske forbindelser skal være således udført, at positionslygter fortil, baglygter, eventuelle endemarkeringslygter, eventuelle sidemarkeringslygter og nummerpladelygten kun kan tændes og slukkes samtidigt. Denne betingelse gælder ikke: 5.12.1. når positionslygterne fortil og baglygterne er tændt (ON) som parkeringslys sammen med sidemarkeringslygter, når disse er kombineret eller gensidigt indbygget med nævnte lamper 5.12.2. for positionslygter fortil, når deres funktion erstattes, jf. punkt 5.13.1.

5.13. De elektriske forbindelser skal være således udført, at fjernlyslygterne, nærlyslygterne og tågeforlygterne ikke kan tændes, medmindre de i punkt 5.12 omtalte lygter også er tændt. Dette gælder dog ikke fjernlyslygter og nærlyslygter, der benyttes som advarselssignal ved hjælp af korte nær- eller fjernlysblink eller ved skiftevis tænding af nærlys og fjernlys. 5.13.1. Nærlyslygter og/eller fjernlyslygter og/eller tågeforlygter kan erstatte funktionen af positionslygter fortil, hvis: 5.13.1.1. de elektriske forbindelser er udført således, at positionslygterne fortil ved svigt af en af disse lysanordninger automatisk reaktiveres, og 5.13.1.2. den erstattende lygte/funktion opfylder kravene for den relevante positionslygte i punkt 6.8.1-6.8.6, og 5.13.1.3. prøvningsrapporterne for de lygter, der erstatter positionslygten, på tilfredsstillende vis godtgør overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.13.1.2 ovenfor.

5.14. Den funktion, der udføres af en indikator for tilslutningskontrol, kan overtages af en indikator for funktionskontrol.

5.15. Lyset fra de forskellige lygter ( 4 ) skal have følgende farver: 5.15.1. fjernlyslygte: hvidt 5.15.2. nærlyslygte: hvidt 5.15.3. tågeforlygte: hvidt eller selektivt gult 5.15.4. baklygte: hvidt 5.15.5. retningsviserblinklygte: ravgult 5.15.6. havariblink: ravgult 5.15.7. stoplygte: rødt 5.15.8. anbringelse af nummerplade bagtil: hvidt 5.15.9. positionslygte fortil: hvidt 5.15.10. baglygte: rødt 5.15.11. tågebaglygte: rødt 5.15.12. parkeringslygte: foran hvidt, bagpå rødt; ravgult, hvis de er indbygget i sideblinklygterne eller sidemarkeringslygterne. 5.15.13. sidemarkeringslygte: ravgult; er den bagerste sidemarkeringslygte sammenbygget eller kombineret med eller indbygget i baglygten, den bagudrettede endemarkeringslygte, tågebaglygten eller stoplygten, eller er den sammenbygget med eller har en del af sin lysemitterende flade fælles med den bagudvendende refleksanordning, kan det dog være rødt 5.15.14. endemarkeringslygte: foran hvidt, bagpå rødt 5.15.15. kørelyslygte: hvidt 5.15.16. bageste refleksanordning, ikke-trekantet: rødt 5.15.17. bageste refleksanordning, trekantet: rødt 5.15.18. forreste refleksanordning, ikke-trekantet: hvidt eller farveløst 5.15.19. forreste refleksanordning, ikke-trekantet: ravgult; er den bagudvendende siderefleksanordning sammenbygget med eller har en del af sin lysemitterende flade fælles med baglygten, den bagudrettede markeringslygte, tågebaglygten, stoplygten, den røde, bagudrettede sidemarkeringslygte, eller den bagudrettede ikke-trekantede refleksanordning, kan det dog være rødt. 5.15.20. kurvelyslygter: hvidt 5.15.21. synlighedsmærkning: hvidt eller gult til siden rødt eller gult bagud 5.15.22. udvendig omgivelsesbelysning: hvidt 5.15.23. manøvreringslygte: hvidt.

5.16. Lygter, som kan skjules 5.16.1. Det er forbudt at skjule lygter, bortset fra fjernlyslygter, nærlyslygter, og tågeforlygter. 5.16.2. Lygter i driftsstilling skal forblive i denne, når den under punkt 5.16.2.1 omhandlede fejl optræder alene eller i forbindelse med en af de under punkt 5.16.2.2 omhandlede fejl: 5.16.2.1. ved svigt af den kraft, der bevæger lygten 5.16.2.2. ved brud (utilsigtet), forstyrrelse, kortslutning ved stelforbindelse i strømkredsen, fejl i den hydrauliske eller pneumatiske forbindelse, bowdenkabler, solenoider eller andre dele, der styrer eller overfører kraften, der aktiverer tildækningsanordningerne. 5.16.3. Svigter skjulemekanismen, skal lygterne forblive i brugsstilling, hvis de allerede er i brug, eller skal kunne anbringes i brugsstilling uden brug af værktøj. 5.16.4. Belysningsanordninger, der bevæges ved kraft, skal bringes i driftsstilling og tændes med et og samme betjeningsorgan, men dette udelukker ikke muligheden for at bringe dem i driftsstilling uden at tænde dem. Er der tale om sammenbyggede fjernlys- og nærlyslygter, skal det omtalte betjeningsorgan dog kun kunne aktivere nærlyslygterne. 5.16.5. De tændte forlygters bevægelse må ikke forsætligt kunne standses fra førersædet, før brugsstillingen er nået. Såfremt der er fare for, at andre trafikanter kan blændes under lygternes bevægelse, må disse først kunne tændes, når de har nået den endelige stilling. 5.16.6. En belysningsanordning, der bevæges ved kraft, skal ved temperaturer mellem – 30 °C og + 50 °C kunne nå driftsstillingen inden for 3 sekunder efter betjening af betjeningsorganet.

5.17. Bevægelige lygter 5.17.1. Placering af alle lygter kan ændres, undtagen fjernlyslygter, nærlyslygter og mindst ét par bagudvendende refleksanordninger, forudsat at: 5.17.1.1. disse lygter forbliver fastgjort til traktoren, når deres placering ændres 5.17.1.2. disse lygter kan fastlåses i den stilling, der er påkrævet af hensyn til vejtrafikken. Fastlåsningen skal være automatisk.

5.18. Generelle bestemmelser vedrørende geometrisk synlighed 5.18.1. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Der tages dog ikke hensyn til hindringer, hvis de allerede blev forelagt, da lygten blev typegodkendt. 5.18.2. Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed. 5.18.3. Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det godtgøres, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes.

5.19. Lygternes antal 5.19.1. Antallet af lygter på køretøjet skal svare til det antal, der er angivet i de særlige forskrifter i dette regulativ.

5.20. Generelle bestemmelser vedrørende lysfladen for baklygter havariblink, positionslygter fortil og baglygter, tågebaglygter, parkeringslygter, kørelyslygter og fjernlyslygter og nærlyslygter, tågeforlygter, baklygter og lygter til fjernlys, lygter til nærlys, tågeforlygter, baklygter og kurvelyslygter, hvoraf de sidste fem er uden reflektor: Ved bestemmelse af lysfladens nedre, øvre og sideværts grænser, må der kun anvendes skærme med horisontale eller vertikale kanter til at kontrollere afstanden til køretøjets ydre kanter og højden over jorden. For andre aspekter af lysfladen, f.eks. afstanden mellem to lygter eller funktioner, anvendes formen af denne lysflades omkreds. Skærmene skal forblive parallelle, men kan vendes i andre retninger.

5.21. Refleksanordninger betragtes ligeledes som lygter og skal således opfylde kravene i dette bilag.

6. Særlige forskrifter

▼M1

6.1. Fjernlyslygter (FN/ECE-regulativ nr. 1, 8, 20, 98, 112 og 113, som opført i bilag I til denne forordning)

6.1.1. Montering: Obligatorisk på traktorer med en konstruktivt bestemt maksimal hastighed på over 40 km/h. Valgfri for andre traktorer. Fjernlyslygter er forbudt på køretøjer i klasse R og S. Fjernlyslygter som foreskrevet i FN/ECE-regulativ nr. 1, som opført i bilag I, er kun tilladte på traktorer med en konstruktivt bestemt maksimal hastighed på højst 40 km/h. Fjernlyslygter som foreskrevet i FN/ECE-regulativ nr. 1, 8 og 20, som opført i bilag I, er kun tilladte på nye traktortyper indtil den 31. december 2020 og på nye traktorer indtil den 31. december 2022.

▼B

6.1.2. Antal: To eller fire.

6.1.3. Monteringstegning: Ingen særlige forskrifter.

6.1.4 Placering: 6.1.4.1. I bredden: De ydre kanter af lysfladen må i intet tilfælde være anbragt nærmere ved afgrænsningen af køretøjets største bredde end yderkanterne af den lysende flade på lygter til nærlys. 6.1.4.2. I højden: Ingen særlige forskrifter. 6.1.4.3. I længden: Foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis det emitterede lys hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.

6.1.5. Geometrisk synlighed: Lysfladens synlighed, herunder dens synlighed i uoplyste områder i den pågældende iagttagelsesretning, skal sikres inden for et kegleformet rum afgrænset af frembringere, som udgår fra lysfladens omkreds og danner en vinkel på mindst 5° med lygtens referenceakse.

6.1.6. Retning: Fremadrettet. Bortset fra de dertil bestemte anordningers sikring af den korrekte indstilling kan det ene af to par fjernlyslygter, når disse lygtepar udelukkende fungerer som fjernlyslygter, være indrettet til at kunne dreje omkring en næsten lodret akse i overensstemmelse med styrevinklen.

6.1.7. Elektriske forbindelser: Fjernlyslygterne kan tændes enten samtidig eller parvis. Ved overgang fra nærlys til fjernlys, kræves det, at mindst et par fjernlyslygter er tændt. Ved skifte fra fjernlys til nærlys skal alle fjernlyslygter slukke samtidig. Nærlys kan forblive tændt samtidig med fjernlys.

6.1.8. Indikator for tilslutningskontrol (tell-tale): Obligatorisk.

6.1.9. Andre forskrifter: 6.1.9.1. Den samlede lysstyrke for fjernlyslygter, der kan tændes samtidigt, må ikke være over 430 000 cd, hvilket svarer til en referenceværdi på 100. 6.1.9.2. Denne maksimale lysstyrke er summen af de enkelte lygters referencemærker. Til de forlygter, der er mærket R eller CR, gives referencemærket 10.

▼M1

6.2. Nærlyslygter (FN/ECE-regulativ nr. 1, 8, 20, 98, 112 og 113, som opført i bilag I til denne forordning)

6.2.1. Montering: Traktorer skal være udstyret med nærlyslygter. Nærlyslygter er forbudt på køretøjer i klasse R og S. Nærlyslygter som foreskrevet i FN/ECE-regulativ nr. 1, som opført i bilag I, er kun tilladte på traktorer med en konstruktivt bestemt maksimal hastighed på højst 40 km/h. Nærlyslygter som foreskrevet i FN/ECE-regulativ nr. 1, 8 og 20, som opført i bilag I, er kun tilladte på nye traktortyper indtil den 31. december 2020 og på nye traktorer indtil den 31. december 2022.

▼B

6.2.2. Antal: To (eller fire, jf. punkt 6.2.4.2.4).

6.2.3. Monteringstegning: Ingen særlige forskrifter.

6.2.4. Placering: 6.2.4.1. I bredden: Ingen særlige forskrifter. 6.2.4.2. I højden: 6.2.4.2.1. Mindst 500 mm; denne værdi kan nedsættes til 350 mm for køretøjer med en maksimal bredde på ikke over 1 300 mm. 6.2.4.2.2. Højst 1 500 mm 6.2.4.2.3. Ovennævnte værdi kan forhøjes til 2 500 m hvis køretøjets form, opbygning, konstruktion eller driftsforhold forhindrer opfyldelsen af værdien på 1 500 mm. 6.2.4.2.4. For køretøjer, der er udstyret til montering af anordninger fortil, tillades der to ekstra nærlyslygter ud over dem, som er placeret efter kravene i 6.2.4.2.1-6.2.4.2.3, i en højde, der ikke må overstige 4 000 mm, hvis de elektriske tilslutninger er således udformet, at to par nærlyslygter ikke kan tilsluttes samtidig. 6.2.4.3. I længden: Så langt fortil på køretøjet som muligt; under ingen omstændigheder må lyset genere føreren, hverken direkte eller indirekte via førerspejle og/eller andre reflekterende flader på køretøjet.

6.2.5. Geometrisk synlighed : Denne er bestemt ved vinklerne for geometrisk synlighed α og β. α = 15° opad og 10° nedad β = 45° udad og 5° indad. Inden for dette felt skal tilnærmelsesvis hele den synlige overflade af lygten kunne ses. Skillevægge eller andet udstyr i nærheden af forlygterne må ikke skabe bivirkninger til gene for andre trafikanter.

6.2.6. Retning: Fremadrettet. 6.2.6.1. Lodret indstilling: 6.2.6.1.1. Når højden af lygter til nærlys er over eller lig med 500 mm og under eller lig med 1 500 mm, skal en sænkning på mellem 0,5 og 6 % af disses lyskegle kunne gennemføres. 6.2.6.1.2. Fjernlyslygterne skal, målt 15 m fra lygten, have en sådan retning, at den vandrette linje, som adskiller det belyste område fra det ikke-belyste område, ligger i en højde, der kun er lig med halvdelen af afstanden mellem vejbanen og lygtens centrum. 6.2.6.2. Anordning til indstilling af nærlyslygteniveau (valgfrit) 6.2.6.2.1. En anordning til forlygteindstilling kan være automatisk eller manuel. 6.2.6.2.2. Anordninger, der indstilles manuelt, enten kontinuerligt eller ikke-kontinuerligt, skal have en stopposition, hvor lygterne kan bringes tilbage til udgangsstillingen ved hjælp af de sædvanlige indstillingsskruer eller lignende. Disse manuelle indstillingsanordninger skal kunne betjenes fra førersædet. Trinløse indstillingsanordninger skal være forsynet med en mærkning, som angiver de belastningstilstande, der kræver justering af nærlyset. 6.2.6.2.3. Nærlyset må ikke kunne bringes i en position, hvor nedblændingen er mindre, end det var i den oprindelige justering.

6.2.7. Elektriske forbindelser: Indstilling af kontakt på nærlys skal tillige bevirke, at alt fjernlys slukkes. Nærlyset kan være tændt samtidig med fjernlyset. Hvis der er monteret et par ekstra nærlyslygter (jf. punkt 6.2.2.), skal de elektriske forbindelser være udformet således, at to par nærlyslygter aldrig er tændt samtidig.

6.2.8. Indikator for tilslutningskontrol (tell-tale): Valgfri.

6.2.9. Andre krav: Nærlyslygter med en lyskilde eller lyskilder, der frembringer hovednærlysstrålen (som defineret i FN/ECE-regulativ nr. 48, som opført i bilag I), og som har en samlet objektiv lysstrøm på over 2 000 lumen, er ikke tilladt.

6.3. Tågeforlygter (FN/ECE-regulativ nr. 19, som opført i bilag I)

6.3.1. Montering: Valgfri på traktorer. Forbudt på køretøjer i klasse R og S.

6.3.2. Antal: To.

6.3.3. Monteringstegning: Ingen særlige forskrifter.

6.3.4. Placering: 6.3.4.1. I bredden: Ingen særlige forskrifter. 6.3.4.2. I højden: Mindst 250 mm over vejbanen. Ingen del af lysfladen må befinde sig over det højeste punkt på nærlyslygtens lysende flade. 6.3.4.3. I længden: Så langt fortil på køretøjet som muligt; under ingen omstændigheder må lyset genere føreren, hverken direkte eller indirekte via førerspejle og/eller andre reflekterende flader på køretøjet.

6.3.5. Geometrisk synlighed : Denne er bestemt ved vinklerne for geometrisk synlighed α og β. α = 5° opad og 10° nedad. β = 45° udad og 5° indad.

6.3.6. Retning: Fremadrettet. De skal være rettet fremad uden at blænde eller unødigt genere førere af modkørende køretøjer eller andre trafikanter.

6.3.7. Elektriske forbindelser: Tågeforlygterne skal kunne tændes og slukkes uafhængigt af fjernlyslygterne og nærlyslygterne og omvendt.

6.3.8. Indikator for tilslutningskontrol (tell-tale): Valgfri.

6.4. Baklygter (FN/ECE-regulativ nr. 23, som opført i bilag I)

6.4.1. Montering: Valgfri.

6.4.2. Antal: En eller to.

6.4.3. Monteringstegning: Ingen særlige forskrifter.

6.4.4. Placering: 6.4.4.1. I bredden: Ingen særlige forskrifter. 6.4.4.2. I højden: Mindst 250 mm og højst 1 200 mm over vejbanen. En øget højde på op til 4 000 mm tillades dog, hvis køretøjets form, opbygning, konstruktion eller anvendelsesforhold gør det umuligt at overholde værdien på højst 1 200 mm. I sidstnævnte tilfælde skal lygten være monteret med en nedadgående hældning på mindst 3° ved en monteringshøjde på over 2 000 mm og højst 3 000 mm og mindst 6° ved en højde på over 3 000 mm og højst 4 000 mm. Ingen hældning er nødvendig for en monteringshøjde på op til 2 000 mm. 6.4.4.3. I længden: Bag på køretøjet.

6.4.5. Geometrisk synlighed : Denne er bestemt ved vinklerne for geometrisk synlighed α og β. α = 15° opad og 5° nedad β = 45° til højre og til venstre, hvis der kun er en lygte β = 45° udefter og 30° indefter, hvis der er to lygter.

6.4.6. Retning: Bagudrettet.

6.4.7. Elektriske forbindelser: Den må kun kunne tændes eller forblive tændt, hvis køretøjet er i bakgear, og hvis: — motoren kører — eller en af de anordninger, der styrer start og stop af motoren, er i en stilling, hvor motordrift er mulig.

6.4.8. Kontrolanordning: Valgfri.

6.5. Retningsviserblinklygter (FN/ECE-regulativ nr. 6, som opført i bilag I) 6.5.1. Montering: Traktorer og køretøjer i klasse R og S skal være udstyret med retningsviserblinklys. Retningsviserblinklysene er inddelt i kategorier efter type (1, 1a, 1b, 2a, 2b og 5), hvis anbringelse på samme traktor vises i en monteringstegning (A til D). Tegning A er kun tilladt for traktorer, hvis største længde ikke overstiger 4,60 m, og i så fald må afstanden mellem lysfladernes udvendige kanter ikke overstige 1,60 m. Tegningerne B, C og D kan anvendes på alle traktorer. For påhængskøretøjer og trukne maskiner anvendes kategori 2-lamper. Køretøjer kan være udstyret med yderligere retningsviserblinklys. 6.5.2. Antal: Antallet af retningsviserblinklys skal være et sådant, at det muliggør afgivelse af blinksignaler svarende til en af de i punkt 6.5.3 omtalte monteringstegninger. 6.5.3. Monteringstegning: Antal, placering og horisontal synlighed af retningsviserblinklysene skal være sådan, at de svarer til mindst et af de arrangementer, der defineret nedenfor (jf. også tillæg 2). Synlighedsvinklerne er markeret i diagrammerne; de viste vinkler er mindsteværdier og må gerne være større; alle synlighedsvinklerne måles fra midten af lysfladen. 6.5.3.1. A To retningsviserblinklys fortil (kategori 1, 1a eller 1b) To retningsviserblinklygter bagtil (kategori 2a). Disse kan være uafhængige, sammenbyggede eller kombinerede. B To retningsviserblinklys fortil (kategori 1, 1a eller 1b) To supplerende retningsviserblinklygter på siden (kategori 5) To retningsviserblinklygter bagtil (kategori 2a). Retningsviserblinklygterne fortil og de supplerende retningsviserblinklygter på siden kan være uafhængige, sammenbyggede eller kombinerede. C To retningsviserblinklys fortil (kategori 1, 1a eller 1b) To retningsviserblinklygter bagtil (kategori 2a). To supplerende retningsviserblinklys på siden (kategori 5) D To retningsviserblinklys fortil (kategori 1, 1a eller 1b) To retningsviserblinklygter bagtil (kategori 2a). 6.5.3.2. For påhængskøretøjer og trukne maskiner: To retningsviserblinklygter bagtil (kategori 2) 6.5.4. Placering: 6.5.4.1. I bredden: Bortset fra retningsviserblinklygter af kategori 1 på monteringstegning C og for supplerende retningsviserblinklygter må kanten af den lysflade, der er fjernest fra køretøjets lodrette midterplan i længderetningen, ikke være mere end 400 mm fra afgrænsningen af køretøjets største bredde. Mindste afstand mellem de indvendige kanter af et lygtepars to lysende flader skal være 500 mm. Når den lodrette afstand mellem retningsviserblinklys bagtil og baglygten er mindre end eller lig med 300 mm, må afstanden mellem afgrænsningen af køretøjets største bredde og den udvendige kant af retningsviserblinklys bagtil ikke være mere end 50 mm større end afstanden mellem afgrænsningen af køretøjets største bredde og baglygten i samme side. For retningsviserblinklys fortil skal den lysende flade være i en afstand af mindst 40 mm fra den lysende flade på nærlyslygter og tågeforlygter, såfremt disse er monterede. En mindre afstand er tilladt, hvis lysstyrken i retningsviserblinklygtens referenceakse er mindst 400 cd. 6.5.4.2. I højden: Over vejbanen mindst 400 mm og højst 2 500 mm og op til 4 000 mm for yderligere retningsviserblinklygter. For køretøjer med en største bredde på op til 1 300 mm: ikke mindre end 350 mm over vejbanen. 6.5.4.3. I længden: Afstanden mellem lysfladernes referencecentrum på retningsviserblinklygten i kategori 1 (tegning B), retningsviserblinklygten i kategori 5 (tegning B og C) og det tværplan, som fortil afgrænser traktorens største længde, må ikke overstige 1 800 mm. Hvis traktorens konstruktion gør det umuligt at overholde minimumsvinklerne for synlighed, kan denne afstand øges til 2 600 mm. 6.5.5. Geometrisk synlighed : Vandret vinkel : Se tillæg 2. Lodret vinkel : 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan nedsættes til 10° for supplerende sideretningsviserblinklygterne på siderne i arrangementerne B og C, hvis de er anbragt lavere end 1 900 mm. Det samme gælder for retningsviserblinklygter af kategori 1 i arrangementerne B og D. 6.5.6. Retning: Hvis fabrikanten af lygten har fastsat særlige specifikationer for monteringen, skal disse følges. 6.5.7. Elektriske forbindelser: Retningsviserblinklygter skal tændes uafhængigt af andre lygter. Alle retningsviserblinklygter i samme side af køretøjet skal tændes og slukkes ved hjælp af samme betjeningsorgan og blinke samtidig. 6.5.8. Funktionskontrol: Traktorer skal være udstyret med en indikator for funktionskontrol for alle retningsviserblinklygter, der ikke direkte kan ses af føreren. Den kan bestå af et kontrollys eller et lydsignal eller begge dele. Er den et kontrollys, skal det blinke grønt, og i tilfælde af fejlfunktion ved et af retningsviserblinklygterne bortset fra si