1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 6. februar 1970
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilladt støjniveau og udstødningssystemer for
motordrevne køretøjer
(70/157/EØF)
(EFT L 42 af 23.2.1970, s. 16)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens direktiv 73/350/EØF af 7. november 1973 L 321 33 22.11.1973
►M2Rådets direktiv 77/212/EØF af 8. marts 1977 L 66 33 12.3.1977
►M3Kommissionens direktiv 81/334/EØF af 13. april 1981 L 131 6 18.5.1981
►M4Kommissionens direktiv 84/372/EØF af 3. juli 1984 L 196 47 26.7.1984
►M5Rådets direktiv 84/424/EØF af 3. september 1984 L 238 31 6.9.1984
►M6Rådets direktiv 87/354/EØF af 25. juni 1987 L 192 43 11.7.1987
►M7Kommissionens direktiv 89/491/EØF af 17. juli 1989 L 238 43 15.8.1989
►M8Rådets direktiv 92/97/EØF af 10. november 1992 L 371 1 19.12.1992
►M9Kommissionens direktiv 96/20/EF af 27. marts 1996 L 92 23 13.4.1996
►M10Kommissionens direktiv 1999/101/EF af 15. december 1999 L 334 41 28.12.1999
Ændret ved:
►A1Tiltrædelsesakt for Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige Storbri-
tannien og NordirlandL 73 14 27.3.1972
►A2Tiltrædelsesakt for Spanien og Portugal L 302 23 15.11.1985
►A3Tiltrædelsesakt for Østrig, Finland og Sverige C241 21 29.8.1994
(tilpasset ved Rådets beslutning 95/1/EF, Euratom, EKSF) L 1 1 1.1.1995
►A4Akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken
Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken
Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, RepublikkenPolens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelseog tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæ-iske UnionL 236 33 23.9.2003
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 6. februar 1970
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilladt støjni-
veau og udstødningssystemer for motordrevne køretøjer
(70/157/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økono-
miske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Det europæiske Parlament (
1),
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale
Udvalg (2), og
ud fra følgende betragtninger:De tekniske forskrifter, motordrevne køretøjer skal opfylde i henhold til
de enkelte landes lovgivning, omfatter blandt andet også det tilladtestøjniveau og udstødningssystemet:
disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat: derfor
må alle medlemsstater — enten ved siden af eller i stedet for deresnuværende ordning — gennemføre ensartede bestemmelser for atkunne indføre EØF-standardtypegodkendelse i henhold til Rådetsdirektiv af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgiv-
ning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer
hertil (
3) for alle køretøjstyper,
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Ved køretøjer forstås i dette direktiv alle motordrevne køretøjer med
eller uden opbygning, der er bestemt til færdsel på vej, og som har
mindst fire hjul og en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på
mere end 25 km/t, med undtagelse af ►M9skinnekøretøjer, land-
brugs- og skovbrugstraktorer samt alle mobile maskiner ◄.
Artikel 2
Medlemsstaterne kan ikke af grunde, der vedrører tilladt støjniveau og
udstødningssystem nægte EØF-standardtypegodkendelse eller national
godkendelse af en køretøjstype eller et udstødningssystem eller en deltil et sådant system, der betragtes som en særskilt teknisk enhed,
— såfremt køretøjet for så vidt angår støjniveau og udstødningssystem
opfylder forskrifterne i bilag I;
— såfremt udstødningssystemet eller en del af et sådant system, der
betragtes som en særskilt teknisk enhed efter ►
M9artikel 2 ◄i
direktiv 70/156/EØF, opfylder forskrifterne i bilag II.
Artikel 2a
1. Medlemsstaterne kan ikke af grunde, ved vedrører tilladt støjni-
veau og udstødningssystem, nægte eller forbyde salg, indregistrering,første ibrugtagning eller brug af køretøjer, såfremt støjniveauet ogudstødningssystemet opfylder forskrifterne i bilag I.
2. Medlemsstaterne kan ikke af grunde, der vedrører tilladt støjni-
veau og udstødningssystem, forbyde første ibrugtagning af et1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 2
(1) EFT nr. L 160 af 18.12.1969, s. 7.
(2) EFT nr. L 48 af 16.4.1969, s. 16.
(3) EFT nr. L 42 af 23.2.1970, s. 1.▼M3
▼M3
udstødningssystem eller en del af et sådant system, der betragtes som
en særskilt enhed efter ►M9artikel 2 ◄i direktiv 70/156/EØF,
såfremt pågældende system eller del efter artikel 2 svarer til en type,
som er godkendt.
Artikel 3
Ændringer, der er nødvendige for at tilpasse ►M9bestemmelserne i
bilagene ◄— undtagen bestemmelserne under ►M3punkt 5.2.2.1
og 5.2.2.5 i bilag I ◄— til den tekniske udvikling, gennemføres i
overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er fastsat i artikel 13i Rådets direktiv om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhæng-
skøretøjer hertil.
Artikel 4
1. Medlemsstaterne gennemfører de bestemmelser, der er nødven-
dige for at efterkomme dette direktiv inden 18 måneder efter dets
meddelelse, og giver omgående Kommissionen underretning herom.
2. Medlemsstaterne drager omsorg for, at ordlyden af de vigtigste
bestemmelser, som de udsteder på det af dette direktiv omfattedeområde, tilsendes Kommissionen.
Artikel 5
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 3
▼B
▼M9
Bilagsfortegnelse
BILAG I: EF-typegodkendelse af en motorkøretøjstype for så vidt angår
støjniveau
Tillæg 1: Oplysningsskema
Tillæg 2: Typegodkendelsesattest
BILAG II: EF-typegodkendelse af udstødningssystem som separat teknisk
enhed (reserveudstødningssystem)
Tillæg 1: OplysningsskemaTillæg 2: Typegodkendelsesattest
Tillæg 3: Model af EF-typegodkendelsesmærke
BILAG III: Kontrol af produktionens overensstemmelse
BILAG IV: Specifikationer for prøvestrækningen.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 4
▼M8
BILAGI
EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE AF EN MOTORKØRETØJS-
TYPE FOR SÅ VIDT ANGÅR STØJNIVEAU
1. DEFINITIONER
I dette direktiv forstås ved:
1.1. Køretøjstype
Køretøjer, som ikke indbyrdes udviser væsentlige forskelle,
hvad angår følgende dele:
1.1.1. Karosseriets udformning og materialer (i særdeleshed motor-
rummet og lyddæmpning heraf).
1.1.2. Køretøjets længde og bredde.
1.1.3. Motortype (styret tænding eller kompressionstænding to- eller
firetakt, frem- og tilbagegående eller rotationsstempel, cylin-
derantal og slagvolumen, karburatortype/antal eller
injektionssystemer, ventilplacering, maksimumseffekt og dertil
svarende omdrejningstal (s)).
1.1.4. Transmissionssystem, udvekslingsforholdet i det gear, prøv-
ningen udføres i, samt det eller de relevante
udvekslingsforhold.
1.1.5. Antal, type og placering af udstødningssystem.
1.1.6. Antal, type og placering af indsugningssystem.
1.1.7. Uanset bestemmelserne i punkt 1.1.2 og 1.1.4 kan køretøjer
med samme motortype og/eller forskellige gearudvekslingsfor-
hold, bortset fra køretøjer i klasse M1 og N1 ►M9(1)◄,
betragtes som køretøjer af samme type. Ovennævnte forskelle
betragtes dog som værende en ændring af typen, hvis de
medfører, at der foreskrives en anden prøvningsmetode.
1.2. Udstødnings- og indsugningssystem
1.2.1. Udstødningssystem
Et komplet sæt dele, som er nødvendige for at dæmpe den støj,
som frembringes af køretøjets motors udstødning.
1.2.2. Indsugningslyddæmpersystem
Et komplet sæt dele, som er nødvendige for at dæmpe den støj,
som frembringes af køretøjets motors indsugning.
1.2.3. I dette direktiv anses indsugnings- og udstødningsmanifold
ikke for at være en del af disse lyddæmpersystemer.
1.3. Udstødnings- eller indsugningssystemer af forskellig type
Systemer, som indbyrdes udviser væsentlige forskelle, der kan
vedrøre følgende egenskaber:
1.3.1. Systemer, hvis dele bærer forskellige fabriks- eller varemærker.
1.3.2. Systemer, for hvilke materialeegenskaber for en given del er
forskellige, eller hvis dele har forskellig udformning eller stør-
relse; en forskel med hensyn til overfladebehandling
(galvanisering, aluminiumsbelægning osv.) anses ikke som
typeforskel.
1.3.3. Systemer, for hvilke funktionsprincipperne for mindst én del er
forskellige.
1.3.4. Systemer, hvis enkelte dele er sat forskelligt sammen.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 5
(1) I overensstemmelse med definitionerne i bilag II, del A, til direktiv 70/156/EØF.
▼M8
1.4. Del af udstødnings- eller indsugningssystem
En af de særskilte dele, som tilsammen udgør udstødningssy-
stemet (f.eks. rør, selve lydpotten) eller indsugningssystemet
(f.eks. luftfilter).
1.5. Samlet udviklingsforhold
Det antal omdrejninger, motoren foretager, hver gang drivhju-
lene foretager én omdrejning.
2. ANSØGNING OM EØF-GODKENDELSE
2.1. Ansøgning om EF-typegodkendelse af en køretøjstype for så
vidt angår støjniveau i henhold til artikel 3, stk. 4, i direktiv
70/156/EØF, indgives af køretøjsfabrikanten.
2.2. Tillæg 1 indeholder en model for oplysningsskemaet.
2.3. Et køretøj, der svarer til den køretøjstype, som skal godkendes,
skal indleveres til den tekniske tjeneste, som udfører godken-
delsesprøvningerne, af fabrikanten ►M9 ◄.
I det under punkt 1.1.7 foreliggende tilfælde udvælger den
tekniske tjeneste, der udfører godkendelsesprøvningen, med
køretøjsfabrikantens samtykke det enkeltkøretøj, der skal
repræsentere den pågældende type, som værende det køretøj,
der har den mindste længde og den laveste tjenestevægt, i over-
ensstemmelse med specifikationerne i punkt 5.2.2.4.3.3.1.2.
2.4. Efter anmodning fra den tekniske tjeneste skal der ligeledes
indleveres et eksemplar af udstødningssystemet og en motor
med mindst samme cylindervolumen og effekt som den motor,
der er monteret i den køretøjstype, der skal godkendes.
3. PÅSKRIFTER
3.1. Udstødnings- og indsugningssystemets dele med undtagelse af
fastgørelsesdele og rør skal bære:
3.1.1. Fabriks- eller handelsmærke for fabrikanten af systemet og dets
dele.
3.1.2. Den af fabrikanten givne handelsmæssige betegnelse.3.2. Disse angivelser skal være tydeligt læselige og uudslettelige,
selv når systemet er monteret på køretøjet.
4. MEDDELELSE AF EF-TYPEGODKENDELSE
4.1. Hvis de relevante krav er opfyldt, meddeles der EF-typegod-
kendelse i henhold til artikel 4, stk. 3, og, hvor det er
relevant, artikel 4, stk. 4, i direktiv 70/156/EØF.
4.2. Tillæg 2 indeholder en model for EF-typegodkendelsesattesten.4.3. Til hver godkendt køretøjstype tildeles der et typegodkendel-
sesnummer i overensstemmelse med bilag VII til direktiv 70/
156/EØF. En medlemsstat må ikke give samme nummer til to
forskellige køretøjstyper.
5. SPECIFIKATIONER
5.1. Generelle specifikationer
5.1.1. Køretøjet, dets motor og dets indsugnings- og udstødningssy-
stem skal udformes, konstrueres og samles således, at
køretøjet under normale brugsbetingelser og på trods af de1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 6
▼M9
▼M8
▼M9
▼M8
▼M9
▼M8
▼M8
vibrationer, som det kan være udsat for, kan overholde bestem-
melserne i nærværende direktiv.
5.1.2. Systemerne skal udformes, konstrueres og samle således, at de
under hensyn til køretøjets brugsbetingelser byder en passende
modstand mod de korrosionsfænomener, som de udsættes for.
5.2. Specifikationer vedrørende støjniveauerne
5.2.1. Målemetode
5.2.1.1. Måling af støj, der udsendes af en type køretøj, som indleveres
til EØF-godkendelse, udføres i overensstemmelse med de to
metoder, som henholdsvis beskrives under punkt 5.2.2.4 for så
vidt angår kørende køretøjer og under punkt 5.2.3.4 for så vidt
angår køretøj under stilstand (1).
For køretøjer, hvis tilladte totalvægt overstiger 2800 kg, og
som er udstyret med trykluftsbremsesystem, skal der foretages
en supplerende måling af trykluftsstøjen med stillestående
køretøj i overensstemmelse med punkt 5.4.
5.2.1.2. De værdier, der måles i henhold til punkt 5.2.1.1, skal noteres i
prøverapporten og på et skema i overensstemmelse med
modellen i ►M9tillæg 2 ◄.
Data vedrørende de omgivende forhold, dvs. prøvestrækningen
(belægningens beskaffenhed), lufttemperatur, vind (retning og
hastighed) og baggrundsstøj, skal ligeledes noteres i prøverap-
porten.
5.2.2. Støjniveaufrakørendekøretøj
5.2.2.1. Grænseværdier
Støjniveauet målt i overensstemmelse med punkt 5.2.2.2 til og
med 5.2.2.5 må ikke overstige nedenstående grænseværdier:
Køretøjsklasse (decibel (A))
5.2.2.1.1. Køretøjer indrettet til befordring af højst ni
personer, føreren medregnet 74
5.2.2.1.2. Køretøjer indrettet til befordring af mere end ni
personer, føreren medregnet, og hvis tilladte
totalvægt overstiger 3,5 tons:
5.2.2.1.2.1. — med en motoreffekt på mindre end 150 kW 78
5.2.2.1.2.2. — med en motoreffekt på 150 kW og derover 805.2.2.1.3. Køretøjer indrettet til befordring af mere end ni
personer, føreren medregnet; last- og varebiler:
5.2.2.1.3.1. — hvis tilladte totalvægt ikke overstiger 2 tons 76
5.2.2.1.3.2. — hvis tilladte totalvægt overstiger 2 tons,
men ikke 3,5 tons 77
5.2.2.1.4. Last- og varebiler med tilladt totalvægt over
3,5 tons:
5.2.2.1.4.1. — med en motoreffekt på mindre end 75 kW 77
5.2.2.1.4.2. — med en motoreffekt på 75 kW og derover,
men under 150 kW 78
5.2.2.1.4.3. — med en motoreffekt på 150 kW og derover 80
Dog gælder, at:
— for køretøjer af klasse 5.2.2.1.1 og 5.2.2.1.3, som er
udstyret med dieselmotor med direkte indsprøjtning,
forhøjes grænseværdierne med 1 dB (A)
— for terrængående køretøjer, hvis tilladte totalmasse over-
stiger 2 tons, forhøjes grænseværdierne med 1 dB (A),
hvis køretøjerne har en motoreffekt på mindre end 1501970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 7
(1) Der udføres en afprøvning på køretøj under stilstand for at fastsætte en referenceværdi
til brug for de myndigheder, som anvender denne metode med henblikpå k ontrol af
køretøjer i drift.
▼M8
kW, og med 2 dB (A), hvis de har en motoreffekt på 150
kW eller derover
— for køretøjer af klasse 5.2.2.1.1. der er udstyret med en
gearkasse med manuelt gearskifte og med mere end fire
fremadgående gear, som har en maksimal motoreffekt på
over 140 kW, og for hvilke forholdet mellem den maksi-
male motoreffekt og den tilladte totalvægt er på over 75
kW/ton, forhøjes grænseværdierne med 1 dB (A), hvis den
hastighed, hvormed køretøjets bageste ende passerer linjen
BB (figur 1) i tredje gear, er over 61 km/h.
5.2.2.2. Måleapparater
5.2.2.2.1. Akustiske målinger
Det akustiske måleapparat er en præcisionslydmåler, der er i
overensstemmelse med den model, som er beskrevet i publika-
tion nr. 179 »Præcisionslydmålere«, anden udgave, fra Den
Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC). Målingerne
foretages med lydmåleren i stilling »fast« og med »A«-filter,
som ligeledes er beskrevet i nævnte publikation.
Før og efter hver række målinger kalibreres lydmåleren efter
fabrikantens anvisninger ved hjælp af en egnet lydkilde (f.eks.
en pistonfon). Såfremt lydmålernes fejlvisninger under disse
kalibreringer varierer med mere end 1 decibel, skal prøvningen
betragtes som ugyldig.
5.2.2.2.2. Hastighedsmålinger
Motorens omdrejningstal og køretøjets hastighed på prøvnings-
strækningen måles med en nøjagtighed på 3 % eller bedre.
5.2.2.3. Målebetingelser5.2.2.3.1. Prøvningsareal
Prøvningsarealet skal bestå af en accelerationsstrækning, der
omgives af et faktisk taget plant prøvningsareal. Accelerations-
strækningen skal være vandret; kørebanen skal være tør og
være af en sådan beskaffenhed, at rullestøjen er ringe.
På prøvningsarealet skal fritfeltbetingelserne opfyldes med en
decibels nøjagtighed mellem lydkilden og mikrofonen. Denne
betingelse anses som overholdt, når der ikke findes lydreflekte-
rende skærme af betydning, såsom indhegninger, klipper, broer
eller bygninger inden for en afstand af 50 m fra midten af
accelerationsstrækningen.
Prøvestrækningens belægning skal opfylde specifikationerne i
►
M9bilag IV ◄.
Ingen hindring, der kan påvirke det akustiske felt, må befinde
sig i nærheden af mikrofonen, og ingen må befinde sig mellem
mikrofonen og lydkilden. Den operatør, som foretager målin-
gerne, skal anbringe sig således, at enhver ændring af
måleapparatets indikationer undgås.
5.2.2.3.2. Vejrforhold
Målingerne må ikke udføres under dårlige atmosfæriske
forhold. Man skal sørge for, at resultaterne ikke forvanskes af
vindstød.
5.2.2.3.3. Baggrundsstøj
Til disse målinger skal det A-vejede støjniveau fra andre
lydkilder end det motorkøretøj, der prøves, og støjniveauet på
grund af vindpåvirkninger ligge mindst 10 dB (A) lavere end
den af køretøjet frembragte støj. Mikrofonen kan forsynes
med en vindskærm under forudsætning af, at der tages hensyn
til dennes påvirkning af mikrofonens følsomhed og retningsføl-
somhedskarakteristik.
5.2.2.3.4. Køretøjets tilstand
Til disse målinger skal køretøjet være i køreklar stand som
beskrevet i punkt 2.6 i bilag I til direktiv 70/156/EØF og ikke
trække påhængskøretøj eller sættevogn, undtaget når det drejer
sig om uadskillige køretøjer.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 8
▼M9
Køretøjsfabrikanten vælger blandt dæk, der er på markedet, og
i overensstemmelse med handelspraksis, hvilke dæk der skal
anvendes til prøven; dækkene skal være af en af de dækdimen-
sioner (jf. punkt 2.17 i bilag II til Rådets direktiv 92/23/
EØF(1) , som køretøjsfabrikanten har foreskrevet for køretøjet
i punkt 1.5 i tillægget i tillæg 2. Dækkene skal for så vidt
angår køretøjer af klasse M1og N1opfylde kravene i direktiv
89/459/EØF til mindste mønsterdybde; for køretøjer i andre
klasser gælder værdierne for mindste mønsterdybde i direktiv
89/459/EØF, som om køretøjerne var omfattet af nævnte
direktiv. Dækkene skal være oppumpet til det eller de tryk,
som passer til køretøjets masse ved prøvningen.
Før målingerne begyndes, skal motoren bringes op på de
normale driftsvilkår for så vidt angår temperatur, justering,
brændstof, tændrør, karburator(er) osv. (alt efter tilfældet).
Hvis køretøjet er forsynet med automatisk betjente ventilatorer,
er ethvert indgreb i denne anordningsfunktion under målingen
forbudt.
Med hensyn til køretøjer, der har mere end to trækkende hjul,
anvendes kun den transmissionsmåde, der bruges til normal
kørsel på landevej.
5.2.2.4. Målemetode
5.2.2.4.1. Målingernes art og antal
Maksimumsstøjniveauet udtrykt i A-vejede decibel (dB (A))
måles, medens køretøjet kører mellem linjerne AA ′og BB′
(figur 1). Målingen er ugyldig, når en spidsværdi, som på
unormal vis fraviger fra det almindelige støjniveau, registreres.
Der skal mindst foretages to målinger på hver side af køretøjet.
5.2.2.4.2. Mikrofonens placering
Mikrofonen skal placeres i en afstand af 7,5 m ± 0,2 m fra
referencelinjen CC ′(figur 1) på kørestrækningen og i en højde
af 1,2 m ± 0,1 m over kørebanen. Mikrofonens maksimale
følsomhedsakse skal være vandret og vinkelret på køretøjets
kørestrækning (linjen CC ′).
5.2.2.4.3. Kørselsforhold
5.2.2.4.3.1. Generelle forskrifter
Til alle disse målinger køres køretøjet i lige linje over accelera-
tionsstrækningen, således at køretøjets midterlængdeplan ligger
så tæt som muligt op ad linjen CC ′.
Køretøjet skal nærme sig linjen AA ′med en stabiliseret begyn-
delseshastighed i overensstemmelse med punkt 5.2.2.4.3.2 og
5.2.2.4.3.3. Så snart køretøjets forreste ende når linjen AA ′,
skal speederen så hurtigt som praktisk muligt bringes i den
position, der svarer til fuld belastning, og holdes i denne posi-
tion, indtil køretøjets bageste ende når over linje BB ′;
speederen bringes da hurtigst muligt tilbage til tomgangsstil-
lingen.
Med hensyn til ikke-adskillelige leddelte køretøjer skal sætte-
vogne ikke tages i betragtning for så vidt angår overskridelsen
af linjen BB ′.
5.2.2.4.3.2. Fremkørselshastighed
Køretøjet kører frem mod linjen AA ′med en stabiliseret
hastighed, der svarer til laveste af følgende to hastigheder:
— 50 km/h
— for alle køretøjer i klasse M1og køretøjer med en motoref-
fekt på højst 225 kW i de andre klasser den hastighed, der
svarer til et motoromdrejningstal på ¾af det omdrej-
ningstal (S), hvor motoren afgiver sin maksimale effekt
— for køretøjer med en motoreffekt på over 225 kW i alle
andre klasser end M1den hastighed, der svarer til et motor-
omdrejningstal på halvdelen af det omdrejningstal (S), hvor
motoren afgiver sin maksimale effekt.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 9
(1) EFT nr. L 129 af 14. 5. 1992, s. 95.▼M8
▼M8
Hvis der under prøvningen sker nedgearing til første gear i
køretøjer, der er forsynet med en automatisk gearkasse med
mere end to geartrin, kan fabrikanten vælge en af følgende to
afprøvningsprocedurer:
— køretøjets hastighed V øges til maksimalt 60 km/h for at
undgå denne nedgearing, eller
— hastigheden V holdes på 50 km/h, men motorens brænd-
stofforsyning reduceres til højst 95 % af den nødvendige
mængde ved fuld belastning. Denne betingelse anses for
opfyldt:
— i motorer med styret tænding, når spjældets vinkelå-
bning er 90 %, og
— i motorer med kompressionstænding, når bevægelsen af
indsprøjtningspumpens reguleringsanordning er
begrænset til 90 % af dens vandring.
Når køretøjet er forsynet med en automatisk gearkasse uden
håndbetjent gearvalg, prøves køretøjet ved forskellige fremkør-
selshastigheder: 30, 40 og 50 km/h eller ved ¾af den højeste
landevejshastighed, hvis denne værdi er lavere. Man skal
anvende de betingelser, hvorved der udvikles det højeste støjni-
veau.
5.2.2.4.3.3. Valg af gear (når køretøjet er forsynet med gearkasse)
5.2.2.4.3.3.1. Ikke-automatisk, manuelt betjent gearkasse
5.2.2.4.3.3.1.1. Køretøjer af klasse M1og N1, der er forsynet med en gearkasse
med højst fire fremadgående gear, afprøves i andet gear.
Køretøjer af samme klasse med en gearkasse med mere end
fire fremadgående gear prøves successivt i andet og tredjegear. Kun de samlede udvekslingsforhold, der er bestemt til
normal landevejskørsel, skal tages i betragtning. Man beregner
det aritmetiske gennemsnit af de støjniveauer, som måles under
de to kørselsforhold.
Hvis motorens omdrejningstal under prøvningen i andet gear
overskrider det omdrejningstal S, hvor motoren afgiver sin
maksimale effekt, gentages prøvningen, idet fremkørselshastig-
heden og/eller det tilsvarende motoromdrejningstal nedsættes i
trin på 5 % af S, indtil omdrejningstallet S ikke længere nås.
►
M9Hvis omdrejningstallet S stadig nås, selv ved en frem-
kørselshastighed svarende til motorens omdrejningstal ved
tomgang, udføres prøvningen kun i tredje gear, og der gives
en vurdering af resultaternes relevans. ◄
Køretøjer af klasse M1, der er forsynet med mere end fire frem-
adgående gear og med en motor på over 140 kW, og hvis
forhold mellem maksimal effekt og tilladt totalvægt er over
75 kW/t, afprøves dog kun i tredje gear under forudsætning
af, at den hastighed, hvormed køretøjets bageste ende passerer
linje BB ′i tredje gear, er over 61 km/h.
5.2.2.4.3.3.1.2. Køretøjer af andre klasser end M1og N1, som har et samlet
antal fremgear lig med x (herunder de udvekslingsforhold,
som opnås ved hjælp af en hjælpekasse eller differentiale med
flere udvekslinger), skal afprøves successivt i de udvekslings-
forhold, der ligger over eller er lig med x/n (1)(2).
Kun det gear skal tages i betragtning, der giver det højeste støj-
niveau.
Prøvningen foretages sidste gang i det gear X, hvor motoren
når det omdrejningstal S, hvor den afgiver sin maksimale
effekt, førend linjen BB ′passeres.
I de tilfælde, hvor køretøjer har forskellige samlede udveks-
lingsforhold (herunder forskellige antal gear), lægges følgende
kriterier til grund for, om prøvekøretøjet er repræsentativt for
typen:
— hvis det højeste støjniveau opnås mellem udvekslingsfor-
holdene x/n og X, anses køretøjet for repræsentativt for
typen1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 10
(1) Hvor n = 2 for køretøjer med en motoreffekt på højst 225 kW, og
n = 3 for køretøjer med en motoreffekt på over 225 kW.
(2) Hvis x/n ikke er et helt tal, vælges det nærmeste højere forhold.
▼M8
— hvis det højeste støjniveau opnås ved udvekslingsforholdet
x/n, anses køretøjet kun for repræsentativt for køretøjer
med et samlet udvekslingsforhold, der er lavere end x/n
— hvis det højeste støjniveau opnås ved udvekslingsforholdet
X, anses køretøjet kun for repræsentativt for køretøjer med
et samlet udvekslingsforhold, der er højere end X.
Dog anses køretøjet også for repræsentativt for typen, hvis
prøvningen efter ansøgerens anmodning udføres ved andre
udvekslingsforhold end foreskrevet og det højeste støjniveau
nås mellem det største og det mindste benyttede udvekslings-
forhold.
5.2.2.4.3.3.2. Automatgearkasse med manuel vælger
Prøvningen udføres med vælgeren i den af fabrikanten anbefa-
lede stilling til »normal« kørsel. Påtvunget nedgearing (f.eks.
kick-down) skal sættes ud af drift.
5.2.2.5. Vurdering af måleresultaterne5.2.2.5.1. Af hensyn til unøjagtigheder ved måleapparaterne anses den på
apparatet aflæste værdi med fradrag af 1 dB (A) som målere-
sultat.
5.2.2.5.2. Måleresultaterne betragtes som gyldige, når forskellen mellem
to på hinanden følgende målinger, foretaget på samme side af
køretøjet, ikke overstiger 2 dB (A).
5.2.2.5.3. Som prøvningsresultat registeres det højeste måleresultat. Er
denne værdi 1 dB (A) højere end den for det pågældende
køretøj tilladte grænseværdi, foretages yderligere to målinger
med tilsvarende mikrofonplacering. Tre af de fire måleresul-
tater skal da ligge inden for de fastsatte grænser.
5.2.3. Støjniveaufrakøretøjunderstilstand
5.2.3.1. Støjniveau i nærheden af køretøjerne
For at lette senere kontrol af lydtrykniveauet for køretøjer i
færdslen måles lydtrykniveauet i nærheden af udstødningsrørets
munding i overensstemmelse med nedenstående bestemmelser,
og måleresultatet opføres i afprøvningsrapporten, som udar-
bejdes med henblikpå udstedelsen af den i ►
M9tillæg 2 ◄
omhandlede attest.
5.2.3.2. Måleapparater5.2.3.2.1. Akustiske målinger
Målingerne gennemføres ved hjælp af en præcisionslydmåler i
overensstemmelse med punkt 5.2.2.2.1.
5.2.3.2.2. Måling af omdrejningshastigheden
Motorens omdrejningshastighed måles ved hjælp af en omdrej-
ningstæller, som har en nøjagtighed på 3 % eller bedre. Denne
omdrejningstæller kan ikke være den samme som bilens.
5.2.3.3. Målebetingelser
5.2.3.3.1. Prøvningsareal (figur 2)
Ethvert område, som ikke udsættes for akustiske forstyrrelser
af betydning, kan anvendes som måleplads. Plane overflader
belagt med beton, asfalt eller en anden hård belægning med
stærkt lydreflekterende egenskaber er særlig egnede; kørebaner
af fasttromlet jord kan ikke anvendes.
Målepladsen skal være en rektangel med sider, der ligger
mindst 3 m fra køretøjets konturer. Ingen større hindring,
f.eks. en anden person end den, der foretager målingerne, og
føreren må befinde sig inden for dette rektangel. Køretøjet
anbringes for dette rektangel således, at mikrofonen befinder
sig mindst 1 m fra eventuelle kantsten.
5.2.3.3.2. Vejrforhold
Målingerne må ikke udføres under dårlige atmosfæriske
forhold. Man skal sørge for, at resultaterne ikke forvanskes af
vindstød.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 11
▼M9
▼M8
▼M8
5.2.3.3.3. Baggrundsstøj
Måleinstrumentets indikationer for baggrundsstøj og vind skal
ligge mindst 10 dB (A) under det lydniveau, der skal måles.
Mikrofonen kan forsynes med en passende vindskærm under
forudsætning af, at der tages hensyn til dennes påvirkning af
mikrofonens følsomhed.
5.2.3.3.4. Køretøjets tilstand
Inden målingerne begyndes, skal køretøjets motor bringes op
på normal driftstemperatur. Hvis køretøjet er forsynet med
automatiske ventilatorer, er ethvert indgreb i denne anordnings
funktion forbudt under måling af lydniveauet.
Under målingerne skal gearvælgeren være i frigear.
5.2.3.4. Målemetode
5.2.3.4.1. Målingernes art og antal
Det maksimale lydniveau udtrykt i A-vejede decibel (dB (A))
måles under den i punkt 5.2.3.4.3 beskrevne driftsperiode.
Der foretages mindst tre målinger i hvert målepunkt.
5.2.3.4.2. Mikrofonens placering (figur 2)
Mikrofonen anbringes i højde med udstødningsåbningen og i
intet tilfælde lavere end 0,2 m over kørebanens overflade.
Mikrofonens membran rettes imod udstødningsåbningen og
anbringes i en afstand af 0,5 m fra denne åbning. Aksen for
mikrofonens højeste følsomhed skal være parallel med køreba-
nens overflade og danne en vinkel på 45º ± 10º i forhold til det
lodrette plan, som går igennem aksen for udstødningsgassernes
retning.
I forhold til det lodrette plan skal mikrofonen anbringes på den
side af dette plan, som giver den størst mulige afstand mellem
mikrofonen og køretøjets konturer.
Hvis udstødningsanordningen har flere åbninger med en
indbyrdes centerafstand på højst 0,3 m og disse åbninger er
forbundet med samme lyddæmper, skal mikrofonen rettes mod
den åbning, der er nærmest køretøjets konturer, eller den
åbning, der er højest over kørebanens overflade. I andre
tilfælde skal der foretages særskilte målinger for hver udstød-
ningsåbning. Kun den højeste værdi tages i betragtning.
For køretøjer, der er forsynet med en lodret udstødningsanord-
ning (f.eks. erhvervskøretøjer), skal mikrofonen anbringes i
højde med udstødningsåbningen og orienteres opad, idet dens
akse skal være lodret. Den skal anbringes i en afstand af 0,5
m fra den af køretøjets sider, som er nærmest udstødningen.
Når køretøjet er således udformet, at mikrofonen ikke kan
anbringes i overensstemmelse med figur 2 på grund af
hindringer, der udgør en del af køretøjet (f.eks. reservehjul,
brændstofbeholder, batterikasse), skal der i forbindelse med
målingen laves en skitse, hvorpå man tydeligt angiver den til
mikrofonen valgte placering. I det omfang det er muligt, skal
mikrofonen anbringes mindst 0,5 m fra nærmeste hindring, og
dens højeste følsomhedsakse skal rettes mod udstødningsåb-
ningen på det sted, som afskærmes af ovennævnte hindringer.
5.2.3.4.3. Motorens driftsbetingelser
Motorens omdrejningstal stabiliseres på tre fjerdedele af det
omdrejningstal (S), hvor motoren afgiver sin maksimale effekt.
Så snart det stabiliserede omdrejningstal er nået, bringes spee-
deren hurtigt tilbage til tomgangsstillingen. Støjniveauet måles
over en driftsperiode, som omfatter en kort periode ved det
konstante omdrejningstal samt hele decelerationsperioden, og
lydmålerens højeste angivelse anvendes som gyldigt målere-
sultat.
5.2.3.5. Resultater (prøvningsra pport)
5.2.3.5.1. Prøvningsrapporten, som udarbejdes med henblikpå udstedelse
af den i ►M9tillæg 2 ◄omhandlede attest, skal indeholde
alle de nødvendige oplysninger, navnlig oplysning om, hvor-
ledes støjen fra køretøjet under stilstand er målt.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 12
▼M8
5.2.3.5.2. Værdierne, som afrundes til nærmeste hele decibel, aflæses på
måleapparatet.
Kun de værdier, som ikke afviger mere end 2 dB (A) fra
hinanden under tre på hinanden følgende målinger, tages i
betragtning.
5.2.3.5.3. Den værdi, som tages i betragtning, er den højeste af de tre
målinger.
5.3. Udstødningssystemer med fibermaterialer
5.3.1. Absorberende fibermaterialer må kun bruges ved konstruktion
af lyddæmpere, såfremt det gennem egnede målinger under
udformningen og produktionen er sikret, at den effektivitet,
der gør det muligt at overholde de grænser, der er fastlagt i
punkt 5.2.2.1, opnås under landevejskørsel. En sådan
lyddæmper betragtes som tilfredsstillende under landevejs-
kørsel, når udstødningsgasserne ikke kommer i kontakt med
fibermaterialerne, eller når lyddæmperen på det prototypekø-
retøj, som prøves i henhold til bestemmelserne i punkt 5.2.2
og 5.2.3, er blevet bragt i normal tilstand med henblikpå
landevejskørsel, inden lydniveaumålinger foretages. Dette skal
ske med et af de tre forsøg, som er beskrevet i punkterne
5.3.1.1, 5.3.1.2 og 5.3.1.3, eller ved at fjerne de absorberende
fibermaterialer fra lyddæmperen.
5.3.1.1. Kontinuerlig kørsel på vej over 10 000 km5.3.1.1.1. Af nævnte kørsel skal ca. halvdelen omfatte bykørsel og halv-
delen langdistancekørsel ved høj hastighed; kontinuerlig kørsel
på landevej kan erstattes af et egnet program på prøvebane.
5.3.1.1.2. Man skal sørge for at skifte flere gange mellem de to kørsels-
former.
5.3.1.1.3. Det samlede prøveprogram skal omfatte mindst ti pauser på
mindst 3 timer for at reproducere virkningen af afkøling og
eventuel kondensation.
5.3.1.2. Konditionering på prøvebænk
5.3.1.2.1. Lyddæmperen monteres ved hjælp af de tilhørende dele under
iagttagelse af køretøjsfabrikantens forskrifter på motoren, som
kobles til et bremsedynamometer.
5.3.1.2.2. Prøverne foretages i seks perioder å 6 timer med pauser på
mindst 12 timer mellem hver af de enkelte perioder for at
reproducere virkningerne af afkøling og eventuel kondensation.
5.3.1.2.3. I hver sekstimersperiode indstilles motoren successivt på
følgende driftsforhold:
1) en sekvens på 5 minutter i tomgang
2) en sekvens på 1 time under ¼ belastning og ved ¾af det
omdrejningstal, hvorved motoren afgiver sin maksimale
ydelse (S)
3) en sekvens på 1 time under halv belastning og ved ¾af det
omdrejningstal, hvorved motoren afgiver sin maksimale
ydelse (S)
4) en sekvens på 10 minutter under fuld belastning og ved ¾
af det omdrejningstal, hvorved motoren afgiver sin maksi-
male ydelse (S)
5) en sekvens på 15 minutter under halv belastning og ved det
omdrejningstal, hvorved motoren afgiver sin maksimaleydelse (S)
6) en sekvens på 30 minutter under ¼ belastning og ved det
omdrejningstal, hvorved motoren afgiver sin maksimale
ydelse (S).
Den samlede varighed af de seks sekvenser: 3 timer.
Hver periode omfatter to prøver bestående af seks sekvenser
som beskrevet ovenfor.
5.3.1.2.4. Under afprøvningen foretages ingen afkøling af lyddæmperen
ved ventilation, der simulerer luftstrømningen omkring køre-
tøjet. Hvis fabrikanten forlanger det, er afkøling dog tilladt for
at forhindre, at udstødningsgassens temperatur ved lyddæmpe-
rens indgang overstiger den temperatur, der forekommer1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 13
▼M8
samme sted, når køretøjet fremføres med maksimal hastighed
på vej.
5.3.1.3. Konditionering ved tryksvi ngninger
5.3.1.3.1. Udstødning eller udstødningsdelen monteres på et køretøj som
beskrevet under punkt 2.3 eller på en særskilt motor som nævnt
i punkt 2.4. I førstnævnte tilfælde anbringes køretøjet på et
dynamometer med ruller. I andet tilfælde kobles motoren til et
dynamometer i en prøvebænk.
Det beskrevne apparatur, hvoraf et detaljeret diagram gives i
figur 3, monteres ved udgangen af lyddæmperen. Ethvert andet
apparatur, der giver tilsvarende resultater, kan godkendes.
5.3.1.3.2. Prøvningsapparaturet skal justeres således, at udstødningsga-
spassagen skiftevis i 2500 cykluser lukkes og genåbnes ved
hjælp af den hurtiglukkende ventil.
5.3.1.3.3. Ventilen skal åbne, når udstødningsgassernes modtryk målt
mindst 100 mm neden for indgangsflangen når op på en værdi
af mellem 0,35 og 0,40 bar. Ventilen skal lukke, når dette
modtryk ikke afviger mere end 10 % fra det stabiliserede
modtrykmed åben ventil.
5.3.1.3.4. Tidsrelæet skal indstilles på en sådan værdi, at bestemmelserne
i punkt 5.3.1.3.3 overholdes.
5.3.1.3.5. Motorhastigheden skal være 75 % af det omdrejningstal (S),
hvor motoren afgiver sin maksimale effekt.
5.3.1.3.6. Den effekt, som dynamometeret viser, skal svare til 50 % af
den maksimale effekt, som måles ved 75 % af motoromdrej-
ningshastigheden (S).
5.3.1.3.7. Eventuelle drænåbninger skal tillukkes under prøvningen.5.3.1.3.8. Hele prøvningen må ikke vare over 48 timer. Når afkølingspe-
rioder er nødvendige, kan de lægges efter hver time.
5.3.2. Såfremt ►
M9artikel 11, stk. 2 eller 3 ◄, i direktiv 70/156/
EØF vedrørende EØF-standardtypegodkendelse skal anvendes,
bruges prøvningsmetoden under punkt 5.3.1.2.
5.4. Trykluftstøj
5.4.1. Målemetode
Lydtrykket måles med stillestående køretøj med mikrofonerne
anbragt ved nr. 2 og 5 i figur 4. Det højeste A-vægtede lydtryk
registreres under trykregulatorens udkobling og under udluft-
ning efter brug af både drifts- og parkeringsbremse.
Måling af støjen, når trykregulatorens tomgangsventil åbner,
foretages, mens motoren kører i tomgang.
Måling af udluftningsstøjen foretages under brug af drifts- og
parkeringsbremsen; før hver måling bringes trykluften op på
sit største arbejdstryk, hvorefter motoren standses.
5.4.2. Vurderingafmåleresultaterne
Der foretages to målinger ved hver placering af mikrofonerne.
Som måleresultat regnes den aflæste værdi med fradrag af 1 dB
(A) som kompensation for måleudstyrets unøjagtighed. Målere-
sultaterne betragtes som gyldige, når forskellen mellem de tomålinger ved samme mikrofonplacering ikke overstiger 2 dB
(A).
Som prøvningsresultat tages den højeste målte værdi. Er denne
værdi 1 dB (A) højere end støjgrænsen, foretages der yderli-
gere to målinger ved den pågældende mikrofonplacering. Tre
af disse fire måleresultater, der opnås ved denne placering,
skal da overholde støjgrænsen.
5.4.3. Grænseværdi
Støjniveauet må ikke overstige 72 dB (A).1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 14
▼M9
6. ÆNDRING AF TYPE OG TYPEGODKENDELSE
6.1. Ændring af den type, der er godkendt i henhold til dette
direktiv, finder sted efter fremgangsmåden i artikel 5 i direktiv
70/156/EØF.
7. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
7.1. Der træffes foranstaltninger til sikring af produktionens over-
ensstemmelse med den godkendte type efter fremgangsmåden
i artikel 10 i direktiv 70/156/EØF.
7.2. Særlige bestemmelser
7.2.1. De prøver, der henvises til i punkt 2.3.5 i bilag X til direktiv
70/156/EØF, er de i bilag III, del I, til dette direktiv beskrevne
prøver.
7.2.2. Den i punkt 2.4 i bilag X til direktiv 70/156/EØF omhandlede
hyppighed af efterprøvning er normalt en gang hvert andet år.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 15
▼M8
▼M9
▼M8
Figur1
Mikrofonplaceringer ved måling på køretøj under fremkørsel
1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 16
▼M8
Figur2
Måleplads og mikrofonplacering ved måling på køretøj under stilstand (afstande i meter)
1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 17
▼M8
Figur3
Prøveapparat til konditionering ved tryksvingninger
1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 18
▼M8
Figur4
Mikrofonplaceringer til måling af trykluftstøj
Målingen udføres ved stillestående køretøj som vist på figur 4 med 2 mikrofoner placeret i en afstand af 7 m fra køre-
tøjets ydre begrænsninger og 1,2 m over jorden.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 19
▼M9
Tillæg1
1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 20
▼M9
1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 21
▼M9
1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 22
▼M9
1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 23
▼M9
Tillæg2
1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 24
▼M9
1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 25
▼M8
BILAGII
EØF-TYPEGODKENDELSE AF UDSTØDNINGSSYSTEMER SOM
TEKNISK ENHED (RESERVEUDSTØDNINGSSYSTEMER)
0. ANVENDELSESOMRÅDE
Dette bilag omhandler typegodkendelse som teknisk enhed i
henhold til ►M9artikel 2 ◄i direktiv 70/156/EØF af
udstødningssystemer eller -dele som reservedel til montering
på en eller flere bestemte typer motorkøretøjer af klasserne
M1og N1.
1. DEFINITIONER
1.1. Ved »reserveudstødningssystem eller -del« forstås enhver del
af det i punkt 1.2.1 i bilag I beskrevne udstødningssystem til
udskiftning på et køretøj af et system af den type, som er
godkendt på det pågældende køretøj i henhold til bilag I.
2. ANSØGNING OM EØF-TYPEGODKENDELSE
2.1. Ansøgning om EF-typegodkendelse af reserveudstødningssy-
stem eller -del som separat teknisk enhed i henhold til artikel
3, stk. 4, i direktiv 70/156/EØF, indgives af køretøjsfabrik-
anten eller fabrikanten af den pågældende separate tekniske
enhed.
2.2. Tillæg 1 indeholder en model for oplysningsskemaet.
2.3. Ansøgeren skal efter anmodning fra den tekniske tjeneste
fremlægge følgende:
2.3.1. — to prøveeksemplarer af det system, for hvilken der søges
om EØF-typegodkendelse
2.3.2. — et eksemplar af et system, der er i overensstemmelse med
det system, som er originaldel på køretøjet ved dettes EØF-
standardtypegodkendelse
2.3.3. — et køretøj, der er repræsentativt for den type, som
systemet skal monteres på, og som opfylder kravene i punkt
4.1 i bilag III, del I
2.3.4. — en separat motor, som svarer til den køretøjstype, som
beskrives ovenfor.
►M92.4.◄Påskrifter
►M92.4.1.◄Reservesystemer eller dele med undtagelse af fastgørelses-
dele og rør skal bære følgende:
►M92.4.1.1. ◄— fabriks- eller handelsmærket fra fabrikanten af systemet
eller delene
►M92.4.1.2. ◄— den af fabrikanten givne handelsmæssige betegnelse
►M92.4.2.◄Disse angivelser skal være letlæselige og udslettelige, selv
når systemet er monteret på køretøjet.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 26
▼M9
▼M8
▼M10
▼M8
▼M9
▼M8
▼M9
▼M8
▼M9
3. MEDDELELSE AF EF-TYPEGODKENDELSE
3.1. Hvis de relevante krav er opfyldt, meddeles der EF-typegod-
kendelse i henhold til artikel 4, stk. 3, og, hvor det er
relevant, artikel 4, stk. 4, i direktiv 70/156/EØF.
3.2. Tillæg 2 indeholder en model for EF-typegodkendelsesatte-
sten.
3.3. Til hver type reserveudstødningssystem eller -del, som
godkendes som separat teknisk enhed, tildeles der et type-
godkendelsesnummer i overensstemmelse med bilag VII til
direktiv 70/156/EØF; i del 3 af godkendelsesnummeret
anføres nummeret på det ændringsdirektiv, der var gældende
på tidspunktet for typegodkendelse af køretøjet. En
medlemsstat må ikke give samme nummer til to forskellige
typer reserveudstødningssystemer eller -dele.
4. EF-TYPEGODKENDELSESMÆRKE
4.1. Reserveudstødningssystemer og -dele, bortset fra fastgørel-
sesdele og rør, som er i overensstemmelse med en type, der
er godkendt efter dette direktiv, skal være forsynet med EF-
typegodkendelsesmærke.
4.2. Dette mærke består af et rektangel, som omslutter bogstavet
»e« efterfulgt af kodenummer eller -bogstaver på den
medlemsstat, som har meddelt typegodkendelse.
»1« for Tyskland
»2« for Frankrig»3« for Italien»4« for Nederlandene
»5« for Sverige
»6« for Belgien
»7« for Ungarn
»8« for Den Tjekkiske Republik
»9« for Spanien
»11« for Storbritannien»12« for Østrig
»13« for Luxembourg
»17« for Finland»18« for Danmark
»20« for Polen
»21« for Portugal
»23« for Grækenland
»26« for Slovenien
»27« for Slovakiet
»29« for Estland»32« for Letland»36« for Litauen
»CY« for Cypern
»IRL« for Irland»MT« for Malta
I nærheden af rektanglet skal desuden være anbragt »basis-
godkendelsens nummer« — som udgør del 4 af det
typegodkendelsesnummer, som er omhandlet i bilag VII til
direktiv 70/156/EØF, med to foranstillede cifre, som er løbe-1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 27
▼A4
▼M9
▼A4
▼M9
▼A4
▼M9
▼A4
▼M9
▼M9
nummeret på den seneste væsentlige tekniske ændring af
direktiv 70/157/EØF, som var gældende på tidspunktet for
meddelelse af EF-typegodkendelse af køretøjet. For direktiv
70/157/EØF er løbenummeret 00, for direktiv 77/212/EØF er
løbenummeret 01, for direktiv 84/424/EØF er løbenummeret
02 og for direktiv 92/97/EØF er løbenummeret 03.
4.3. Mærket skal være påført på uudslettelig måde og let læseligt,
selv når udstødningssystemet eller -delen er monteret på
køretøjet.
4.4. I tillæg 3 er der vist et eksempel på et EF-typegodkendelses-
mærke.
5. SPECIFIKATIONER
5.1. Generelle specifikationer
5.1.1. Reservesystemet eller delene skal udformes, konstrueres og
kunne monteres således, at køretøjet under normale brugs-
vilkår og navnlig på trods af de vibrationer, som systemet
udsættes for, kan overholde bestemmelserne i nærværende
direktiv.
5.1.2. Systemet eller delene skal være konstrueret og kunne
monteres således, at de under hensyntagen til køretøjets
brugsvilkår er modstandsdygtige over for de korrosionsfrem-
kaldende faktorer, de udsættes for.
5.1.3. Udstødningssystemet monteres omhyggeligt på køretøjet.
Det skal især kontrolleres, at det samlede udstødningssystem
ikke har utætheder efter monteringen.
5.2. Specifikationer vedrørende støjniveauerne
5.2.1. Reservesystemets eller delenes akustiske egenskaber kontrol-
leres ved hjælp af de metoder, som beskrives under punkt
5.2.2.4 og 5.2.3.4 i bilag I ►M9(1)◄.
Når reservesystemet eller delene er monteret på de under
punkt 2.3.3 i nærværende bilag beskrevne køretøjer, skal de
værdier for støjniveau, der opnås i henhold til de to metoder
(køretøj under stilstand og under kørsel), overholde et af
følgende krav:
5.2.1.1. De må ikke overstige de værdier, som er opnået med den
pågældende køretøjstype under EØF-standardtypegodken-
delsen.
5.2.1.2. De må ikke overstige de støjværdier, som måles på samme
køretøj som det, som nævnes under punkt 2.3.3, og som er
udstyret med et udstødningssystem af den type, som var
monteret på køretøjet under EØF-standardtypegodkendelsen.
5.3. Måling af køretøjets ydelse
5.3.1. Reservesystemet eller delene skal være således indrettet, at
køretøjets ydelser svarer til den ydelse, som kan opnås med
et originalt system eller dele.
5.3.2. Reservesystemet eller efter fabrikantens valg dele sammen-
lignes med et originalsystem eller dele i ubrugt tilstand,
anbragt successivt på køretøjet som er beskrevet i punkt
2.3.3.
5.3.3. Kontrol sker gennem måling af tryktabel i henhold til punkt
5.3.4.1 eller 5.3.4.2. Den værdi, som måles med reservesy-
stemet, må ikke overstige den værdi, som måles med
originalsystemet, med mere end 25 % under de herefter
angivne betingelser.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 28
(1) Som foreskrevet i den udgave af dette direktiv, som var gældende ved typegodken-
delsen af køretøjet.▼M8
▼M10
▼M8
▼M8
5.3.4. Afprøvningsmetode
5.3.4.1. Metode til afprøvning på motor
Målingerne foretages på en motor, som beskrevet i punkt
2.3.4, der er koblet til et dynamometer i en prøvebænk.
Prøvebænken skal indstilles således, at omdrejningshastig-
heden (S) svarende til motorens maksimale effekt opnås,
når gasspjældet er fuldstændig åbent.
Med henblik på måling af modtrykket er den afstand, i
hvilken trykudtaget skal anbringes i forhold til udstødnings-
manifolden, angivet i figur 1, 2 og 3.
5.3.4.2. Metode til måling på køretøj
Målingerne gennemføres på det køretøj, som beskrives under
punkt 2.3.3.
Prøven foretages:
— enten på vej
— eller på et dynamometer med ruller.
Motoren skal belastes således, at omdrejningshastigheden (S)
svarende til den maksimale ydelse (S) opnås, når gasspjældet
er fuldt åbnet.
Med henblik på måling af modtrykket er den afstand, i
hvilken trykudtaget skal anbringes i forhold til udstødnings-
manifolden, angivet i figur 1, 2 og 3.
5.4. Supplerende bestemmelser for udstødningslyddæmpers-
systemer eller dele, der er fyldt med fibermaterialer
Absorberende fibermaterialer må kun bruges ved konstruk-
tion af reservesystemer eller dele, når det gennem egnede
forholdsregler under udformning og produktion er sikret, at
den effektivitet, der gør det muligt at overholde de grænser,
der er fastsat under punkt 5.2.2.1 i bilag I, opnås.
Et sådant system betragtes som tilfredsstillende under
færdsel, når udstødningsgasserne ikke er i kontakt med fiber-
materialerne, eller når man efter fjernelse af
fibermaterialerne afprøver systemet på køretøjet i overens-
stemmelse med metoderne under punkt 5.2.2 og 5.2.3 i
bilag I, og lydniveauerne da er i overensstemmelse med
bestemmelserne i ovenstående punkt 5.2.1.
Såfremt denne betingelse ikke er opfyldt, skal hele systemet
underkastes en konditionering efter fastsatte bestemmelser.
Denne foretages under anvendelse af en af de tre metoder
beskrevet i punkt 5.3.1.1, 5.3.1.2 eller 5.3.1.3 i bilag I.
Efter konditionering skal støjniveauet kontrolleres i henhold
til punkt 5.2.1.
Når den i punkt 5.2.1.2 beskrevne fremgangsmåde anvendes,
kan EØF-typegodkendelsesansøgeren anmode om konditio-
nering af originalsystemet eller selv indlevere et tomt
originalsystem.
6. ÆNDRING AF TYPE OG TYPEGODKENDELSE
6.1. Ændring af den type, der er godkendt i henhold til dette
direktiv, finder sted efter fremgangsmåden i artikel 5 i
direktiv 70/156/EØF.
7. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
7.1. Der træffes foranstaltninger til sikring af produktionens over-
ensstemmelse med den godkendte type efter
fremgangsmåden i artikel 10 i direktiv 70/156/EØF.
7.2. Særlige bestemmelser
7.2.1. De prøver, der henvises til i punkt 2.3.5 i bilag X til direktiv
70/156/EØF, er de i bilag III, del II, til dette direktiv beskr-
evne prøver.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 29
▼M9
▼M9
7.2.2. Den i punkt 2.4 i bilag X til direktiv 70/156/EØF omhand-
lede hyppighed af efterprøvning er normalt en gang hvert
andet år.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 30
▼M8
Målepunkter — Modtryk
1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 31
▼M9
Tillæg1
1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 32
▼M9
Tillæg2
1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 33
▼M9
1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 34
▼M9
Tillæg3
MODEL FOR EF-TYPEGODKENDELSESMÆRKE
Anordningen med det ovenfor viste EF-typegodkendelsesmærke er et udstød-
ningssystem eller en udstødningsdel, som er typegodkendt i Spanien (e9) i
henhold til direktiv 92/97/CEE (03), og som har basisgodkendelsesnummeret
0148.
De anførte tal er kun retningsgivende.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 35
▼M9
BILAG►M9III◄
KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
I. KØRETØJER
1.Generelt
Disse krav harmonerer med prøvningen af produktionens overensstemmelse
med den godkendte type ►M10i henhold til punkt 7 i bilag I ◄.
2.Prøvningsprocedurer
Prøvningsmetoder, målebetingelser, måleinstrumenter og vurdering af
måleresultaterne skal være som beskrevet i bilag I. Køretøjet (køretøjerne)
skal prøves for støj fra kørende køretøj som beskrevet i punkt 5.2.2 i bilag
I.
3.Prøveeksemplarer
Der udvælges ét køretøj som prøveeksemplar. Opfylder dette køretøj ikke
kravene i direktivet efter prøvningen under punkt 4.1, gennemføres der
prøvning af endnu to køretøjer.
4.Vurdering af måleresultaterne
4.1. Hvis køretøjets støjniveau ved prøvning efter punkt 1 og 2 ikke overstiger
grænseværdien i bilag I, punkt 5.2.2.1, med mere end 1 dB (A), anses køre-
tøjstypen for at opfylde direktivets krav.
4.2. Hvis køretøjet efter prøvning i henhold til punkt 4.1 ikke opfylder kravene
heri, udføres der prøvning af endnu to køretøjer af samme type i henhold til
punkt 1 og 2.
4.3. Hvis støjniveauet fra det i punkt 4.2 omhandlede andet og/eller tredje
køretøj overstiger grænseværdien i bilag I, punkt 5.2.2.1, med mere end 1
dB (A), anses køretøjstypen ikke for at opfylde direktivets krav, og produ-
centen skal træffe foranstaltninger til at bringe produktionen i
overensstemmelse med den godkendte type.
II. RESERVEUDSTØDNINGSSYSTEMER
1.Generelt
Disse krav harmonerer med prøvningen af produktionens overensstemmelse
med den godkendte type ►M10i henhold til punkt 7 i bilag II ◄.
2.Prøvningsprocedurer
Prøvningsmetoder, måleinstrumenter og vurdering af måleresultaterne skal
være som beskrevet i bilag II. Udstødningssystemet eller den tekniske
enhed skal prøves som beskrevet i bilag II, punkt 5.
3.Prøveeksemplarer
Der udvælges ét udstødningssystem eller én teknisk enhed som prøveek-
semplar. Opfylder dette eksemplar ikke kravene i direktivet efter
prøvningen under punkt 4.1, gennemføres der prøvning af endnu to eksem-
plarer.
4.Vurdering af måleresultaterne
4.1. Hvis udstødningssystemets eller den tekniske enheds støjniveau ved prøv-
ning efter punkt 1 og 2 i overensstemmelse med bilag II, punkt 5.2, ikke
overstiger det støjniveau, der er målt ved EØF-typegodkendelsen af den
pågældende type, med mere end 1 dB (A), anses udstødningssystemet eller
den tekniske enhed for at opfylde direktivets krav.
4.2. Hvis udstødningssystemet eller den tekniske enhed efter prøvning i henhold
til punkt 4.1 ikke opfylder kravene heri, udføres der prøvning af endnu to1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 36
▼M8
▼M9
▼M8
▼M8
udstødningssystemer eller tekniske enheder af samme type i henhold til
punkt 1 og 2.
4.3. Hvis støjniveauet fra det i punkt 4.2 omhandlede andet og/eller tredje
eksemplar overstiger dette støjniveau, der er målt ved EØF-typegodken-
delsen af den pågældende type, med mere end 1 dB (A), anses
udstødningssystemet eller den tekniske enhed ikke for at opfylde direktivets
krav, og producenten skal træffe foranstaltninger til at bringe produktionen
i overensstemmelse med den godkendte type.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 37
▼M8
BILAG►M9IV◄
SPECIFIKATIONER FOR PRØVESTRÆKNINGEN
I dette bilag fastsættes specifikationerne vedrørende belægningens fysiske
beskaffenhed samt specifikationerne for anlægning af prøvestrækningen.
1. KRAV TIL OVERFLADENS FYSISKE BESKAFFENHED
En overflade anses for at opfylde kravene i dette direktiv, hvis det
ved måling er konstateret, at dens tekstur og porevolumen samt
lydabsorptionskoefficient opfylder kravene i punkt 1.1 til 1.4, og
hvis kravene til dens udformning (punkt 2.2) er opfyldt.
1.1. Residualporevolumen
Residualporevolumen VC (voids content) for prøvestrækningens
belægningsblanding må ikke være større end 8 %. Se punkt 3.1 om
fremgangsmåden ved måling heraf.
1.2. Lydabsorptionskoefficient
Opfylder overfladen ikke kravet til residualporevolumen, kan den kun
godkendes, hvis lydabsorptionskoefficienten αer≤0,10. Se punkt
3.2 om fremgangsmåden ved måling heraf.
Kravene i punkt 1.1 og 1.2 er også opfyldt, hvis kun lydabsorptionen
er blevet målt, og det har vist sig, at α≤0,10.
1.3. Teksturdybde
Teksturdybden TD (texture depth) målt efter den volumetriske
metode (se punkt 3.3) skal være:
TD≥0,4 mm.
1.4. Overfladens ensartethed
Der bør udvises al mulig omhu for at sikre, at prøveområdets over-
flade gøres så ensartet som muligt. Dette omfatter tekstur og
porevolumen, men tillige bemærkes, at hvis tromling viser sig mere
effektiv nogle steder end andre, kan teksturen være anderledes, og
der kan også forekomme ujævnheder, som kan forårsage stød.
1.5. Prøveperiode
For at sikre, at overfladen fortsat opfylder kravene til tekstur og pore-
volumen eller til lydabsorption, skal den regelmæssigt kontrolleres
med følgende intervaller:
a) kontrol af residualporevolumen eller lydabsorption:
— når overfladen er ny
— opfylder en ny overflade kravene, er ingen yderligere perio-
diskk ontrol nødvendig.
Opfylder en overflade ikke kravene, når den er ny, vil den kunne
gøre det senere, da overflader typiskbliver fyldt op og k ompri-
meret med tiden.
b) kontrol af teksturdybden (TD):
— når overfladen er ny
— når støjprøven indledes (NB: tidligst fire uger efter anlæg-
ningen)
— derefter en gang årligt.
2. PRØVEANLÆGGETS UDFORMNING2.1. Området
Det er vigtigt, at prøveanlægget udformes således, at det sikres, at det
område, som køretøjerne gennemkører på prøvestrækningen, som etmindestekrav er belagt med det foreskrevne prøvemateriale med en
passende margen for sikker og praktisk kørsel. Dette indebærer, at
kørebanen skal være mindst tre meter bred, og at dens længde skal
være mindst ti meter ud over linjerne AA og BB i hver ende. I figur
1 er vist en plan over et passende prøveområde samt det minde-1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 38
▼M8
steområde, der skal være maskinlagt og -komprimeret med det fore-
skrevne overflademateriale.
Figur1
Mindstekrav til prøveanslag
Den grå del betegnes »prøveområde«
2.2. Krav til belægningens udformning
Prøveoverfladen skal opfylde følgende fire krav:1) den skal være af asfaltbeton
2) småskærverne må ikke være større end 8 mm (med en tolerance
mellem 6,3 og 10 mm)
3) slidlagets tykkelse skal være ≥30 mm
4) bindemidlet skal være umodificeret penetrationsasfalt.
En sigtekurve, som opfylder de stillede krav, er vist i figur 2. Den
kan anvendes som vejledning ved udformningen af prøveanlægget.
Endvidere er der i tabel 3 opstillet nogle retningslinjer med henblik
på opnåelse af ønsket tekstur og holdbarhed. Sigtekurven er en funk-
tion af formlen
P (gennemfaldsprocent) = 100 (d/d
max)½
hvor:
d = sigtemaskernes kvadratmål i mm
dmax= 8 mm for middelkurven
dmax= 10 mm for mindstetolerancekurven
dmax= 6,3 mm for størstetolerancekurven.
Herudover anbefales følgende:
— sandfraktionen (0,063 mm < sigtemaskernes kvadratmål < 2 mm)
må ikke omfatte mere end 55 % natursand og skal omfatte mindst
45 % knust sand
— bærelag og bundsikringslag skal sikre god stabilitet og god ensar-
tethed i overensstemmelse med korrekt vejbygningspraksis1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 39
▼M8
— småskærverne skal være knust (100 % brudflader) og skal være af
vanskelig knusbart materiale
— småskærverne i blandingen skal være udvaskede— der må ikke fyldes ekstra småskærver på overfladen— bindemidlets hårdhed, udtrykt som penetrationsværdi, skal være
40-60, 60-80 eller endog 80-100 alt efter klimaforholdene i
landet; generelt gælder, at der skal anvendes det efter sædvanlig
praksis hårdest mulige bindemiddel
— blandingens temperatur inden tromling skal vælges således, at det
krævede porevolumen fremkommer ved den efterfølgende trom-
ling; for at øge sandsynligheden af, at specifikationerne i punkt
1.1 til 1.4 bliver opfyldt, skal lejringstætheden findes ikke blot
ved det rette valg af blandingstemperatur, men også ved et
passende antal tromlinger og valget af tromletype.
Figur2
Sigtekurve for materialet i asfaltblandingen, med tolerancer
Tabel3
Retningslinjer for udformningen
Målværdier
Tolerancer af den
samlede blan-
dingsmasseaf kornblan-
dingsmassen
Skærvemasse, sigtemaskernes kvadratmål
(SM)> 2 mm47,6 % 50,5 % ±5
Sandmasse 0,063 < SM < 2 mm 38,0 % 40,2 % ±5
Fillermasse SM < 0,063 mm 8,8 % 9,3 % ±2
Bindemiddelmasse (asfalt) 5,8 % ikke anført ±0,5
Største skærvemål 8 mm 6,3—10
Bindemiddelhårdhed (se nedenfor)
Glatstensværdi (PSV) > 50
Lejringstæthed i forhold til Marshall-lejrin-
gstæthed98 %1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 40
▼M8
3. PRØVEMETODER
3.1. Måling af residualporevolumen
Til gennemførelse af denne måling skal der udtages borekerner
mindst fire steder, som er jævnt fordelt på prøveområdet mellem
linjerne AA og BB (jf. figur 1). For at undgå uensartethed og ujævn-
heder i hjulsporene bør der ikke udtages borekerner i selve
hjulsporene, men kun tæt ved disse. Mindst to borekerner skal
udtages tæt ved hjulsporene, og mindst en borekerne skal udtages
ca. midtvejs mellem hjulsporene og hver mikrofonpost.
Er der grund til at antage, at kravet om ensartethed ikke er opfyldt
(jf. punkt 1.4), skal der udtages borekerner flere steder på prøve-
området.
Residualporevolumen skal bestemmes for hver borekerne. Derefter
beregnes gennemsnitsværdien for alle borekernerne, og den sammen-
holdes med kravet i punkt 1. 1 I øvrigt må ingen borekerne have en
poreværdi på over 10 %.
Ved anlægning af prøveområdet må det erindres, at der kan opstå
problemer, når der skal udtages borekerner, hvis området opvarmes
ved hjælp af rør eller el-kabler. Varmeanlæggene må planlægges
omhyggeligt med tanke på fremtidig udtagning af borekerner. Det
anbefales at lade nogle få pletter på ca. 200 × 300 mm stå, hvor der
ikke er rør og kabler, eller at lægge disse så dybt, at udtagning af
borekerner fra slidlaget ikke vil beskadige dem.
3.2. Lydabsorptionskoefficient
Lydabsorptionskoefficienten (vinkelret indfald) skal måles ved hjælp
af impedansrørmetoden under anvendelsen af fremgangsmåden i ISO/
DIS 10534: »Acoustics — Determination of sound absorption coeffi-
cient and impedance by a tube method«.
For prøvelegemer gælder samme krav som med hensyn til residual-
porevolumen (jf. punkt 3.1).
Lydabsorptionen skal måles i frekvensområderne 400-800 Hz og 800-
1 600 Hz (i hvert fald i centerfrekvenserne af
13 -oktavbånd), og størsteværdierne skal fastlægges for begge disse frekvensbånd.
Derefter beregnes gennemsnitsværdien for alle borekerner, og denne udgør det
endelige resultat.
3.3. Måling af teksturdybden
Som led i denne standard skal der foretages måling af teksturdybden
mindst ti steder med lige store mellemrum langs prøvestrækningens
hjulspor, og gennemsnitsværdien sammenlignes med den foreskrevne
mindste teksturdybde. Se bilag F i udkastet til ISO/DIS-standard
10844 vedrørende fremgangsmåden.
4. TIDSMÆSSIG STABILITET OG VEDLIGEHOLDELSE
4.1. Tidsfaktorens betydning
Som tilfældet er med mange andre overflader kan det påregnes, at de
dæk/vejstøjniveauer, der måles på prøveoverfladen, vil stige svagt i
løbet af de første seks til tolv måneder efter anlægningen.
Overfladen vil tidligst erhverve de krævede karakteristika fire uger
efter anlægningen. Tidsfaktorens betydning er sædvanligvis mindre i
forbindelse med lastbilstøj end i forbindelse med personbilstøj.
Den tidsmæssige stabilitet bestemmes hovedsagelig af den tilslibning
og komprimering, som sker ved kørsel på overfladen. Den skal
kontrolleres med mellemrum som anført i punkt 1.5.
4.2. Vedligeholdelse af overfladen
Affaldsmateriale og støv, som i væsentlig grad kan formindske teks-
turdybden, skal fjernes fra overfladen. I lande med vinterklima
anvendes der undertiden salt til afisning. Salt kan ændre overfladen
midlertidigt eller endog vedvarende på en sådan måde, at støjniveauet
stiger, og anvendelse deraf kan derfor ikke anbefales.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 41
▼M8
4.3. Nyasfaltering af prøveområdet
Bliver det nødvendigt at reparere prøveanlægget, er det sædvanligvis
tilstrækkeligt at nyasfaltere prøvestrækningen (med en bredde af tre
meter, jf. figur 1) under forudsætning af, at det øvrige prøveområde
opfyldte kravene til residualporevolumen eller lydabsorption, da
måling fandt sted.
5. DOKUMENTER VEDRØRENDE ANLÆGGET OG DE DER
UDFØRTE PRØVER
5.1. Dokument vedrørende prøveanlægget
Følgende oplysninger skal anføres i en skriftlig beskrivelse af
prøveanlægget:
a) prøveanlæggets placering
b) bindemiddeltype og -hårdhed, kornblandingstype, betonblandin-
gens største teoretiske tæthed (DR), slidlagets tykkelse og
sigtekurven som fastlagt ud fra de borekerner, der er udtaget af
prøvestrækningen
c) komprimeringsmetode (f. eks. tromletype og -masse, antal trom-
linger)
d) blandingens temperatur, den omgivende lufts temperatur og vind-
hastigheden under anlægning af overfladen
e) dato for anlægning af overfladen og entreprenørens navn
f) alle prøveresultater eller i det mindste det seneste af disse, her-
under:
1. residualporevolumen af hver borekerne
2. de steder inden for prøveområdet, hvor borekerner til måling af
porevolumen er udtaget
3. lydabsorptionskoefficient for hver borekerne (hvis målt); resul-
taterne for hver borekerne og hvert frekvensområde samt det
samlede gennemsnit skal anføres
4. de steder inden for prøveområdet, hvor borekerner til måling af
absorptionen er udtaget
5. teksturdybden, herunder antallet af prøver samt standardafvi-
gelse
6. den institution, som er ansvarlig for de i nr. 1 og 3 nævnte
prøver, og den type materiel, der er anvendt
7. datoen for foretagelse af prøve(r) og datoen for udtagelse af
borekerner af forsøgsstrækningen.
5.2. Dokument vedrørende prøver med hensyn til overfladestøj fra
køretøjer
I det dokument, der beskriver støjprøven(erne), skal anføres, om alle
krav er opfyldt eller ej. Der skal henvises til det i punkt 5.1 omhand-
lede dokument.1970L0157 — DA — 01.05.2004 — 014.001 — 42