1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS FORORDNING (EKSF, EØF, EURATOM) Nr. 1860/76
af 29. juni 1976
om fastsættelse af vilkårene for personalet ved Det europæiske institut til forbedring af Livs- og
Arbejdsvilkårene
(EFT L 214 af 6.8.1976, s. 24)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Rådetsforordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 1238/80 af 13. maj 1980 L 127 4 22.5.1980
▼B
RÅDETS FORORDNING (EKSF, EØF, EURATOM) Nr. 1860/76
af 29. juni 1976
om fastsættelse af vilkårene for personalet ved Det europæiske
institut til forbedring af Livs- og Arbejdsvilkårene
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til forordning (EØF) nr. 1365/75 af 26. maj 1975 omoprettelse af et europæisk institut til forbedring af livs- og arbejdsvil-kårene(
1), særlig artikel 17,
under henvisning til forslag fra Kommissionen, ogud fra følgende betragtning:Det tilkommer Rådet på forslag af Kommissionen at vedtage bestem-
melserne vedrørende dette Instituts personale —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
1. Disse ansættelsesvilkår gælder for:
— Instituttets direktør og vicedirektør,
— ansatte ved Instituttet,
— lokalt ansatte ved Instituttet.
2. Ved ansat ved Instituttet forstås i disse ansættelsesvilkår den, der
ansættes i en af stillingerne i den liste over stillinger, der findes som
bilag til Instituttets budg et.
3. Ved lokalt ansat ved Instituttet forstås i disse ansættelsesvilkår
den, der ansættes i overensstemmelse med lokal praksis med henblik
på at udføre manuelt arbejde eller tjenesteydelser i en stilling, somikke er angivet i den liste over stillinger, der findes som bilag til Insti-tuttetsbudget, og s om aflønnesover den bevilling, der med henblikherpå er oprettet i budgettet
4. Direktøren, som udnævnes af Kommissionen for De europæiske
Fællesskaber, ansættes i en stilling i den liste over stillinger, der findessom bilag til Instituttets budget, med henblik på at udføre de hverv,
som er fastsat i artikel 9 i forordning (EØF) nr. 1365/75.
Vicedirektøren, som udnævnes af Kommissionen for De europæiske
Fællesskaber, ansættes i en stilling i den liste over stillinger, der findes
som bilag til Instituttets budget, med henblik på at bistå direktøren og
erstatte denne i tilfælde af fravær eller forfald.
5. Direktøren er bemyndiget til at indgå kontrakterne om ansættelse
af de i stk. 2 og 3 ovenfor nævnte ansatte.
Formanden for bestyrelsen er bemyndiget til at underskrive kontrak-
terne om ansættelse af direktøren og vicedirektøren.
AFSNIT II
ANSATTE VED INSTITUTTET
KAPITEL 1
Artikel 2
Antagelse af en ansat kan ske på bestemt eller ubestemt tid.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 2
(1) EFT nr. L 139 af 30. 5. 1975, s. 1.
▼B
Kontrakter indgået på bestemt tid kan ikke løbe mere end fem år; de
kan fornyes.
Artikel 3
Enhver antagelse af en ansat kan kun ske med det formål i henhold til
de i dette afsnit fastsatte betingelser at besætte en ledig stilling i denliste over stillinger, der findes som bilag til Instituttets budget. Enhverledig stilling, som det besluttes at besætte, bekendtgøres på egnetmåde. De nærmere bestemmelser vedrørende bekendtgørelsen fast-
sættes af bestyrelsen.
Artikel 4
De ansatte inddeles i fire kategorier, der er underopdelt i lønklasser,
svarende til det arbejde, de ansatte skal udføre.
Indplaceringen af de ansatte sker under hensyntagen til deres kvalifika-
tioner og til deresfaglige erfaring.
Sammenhængen mellem stillingsbetegnelserne og lønklasserne fremgår
af følgende oversigt:
Kategori Lønklasse Stillingsbetegnelse
A A 5 Ekspeditionssekretær
A6/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150FuldmægtigA7
A 8 Sekretær
B B 1 Kontorfuldmægtig
B 3 Overassistent
B 5 Assistent
C/C144/C147/C147/C147/C145/C147/C147/C147/C146C1Chefsekretær
Førstekontorist
C2/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Sekretær med stenografi og maskinskrivning
Kontorist C3
/C144/C147/C147/C147/C145/C147/C147/C147/C146C5Maskinskriver
Kontormedhjælper
D D 2 Faglært medhjælper
D 4 Medhjælper
Bestyrelsen opstiller på grundlag af denne oversigt i forståelse med
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber en beskrivelse af hverstillingsbetegnelses arbejdsfunktioner og kompetenceområder.
Artikel 5
Kontrakten for en ansat skal angive lønklassen og løntrinet, den pågæl-
dende er ansat i.
Den ansatte indplaceres på første løntrin i sin lønklasse. Direktøren kan
dog under hensyn til den pågældendes uddannelse og særlige faglige
erfaringer give den ansatte en anciennitetsforbedring inden for denne
lønklasse. Denne forbedring kan ikke overstige 48 måneder.
Hvis en ansat gør tjeneste i en stilling i en højere lønklasse end den,
han der blevet ansat i, skal der indgås en tillægskontrakt til ansættelses-kontrakten.
Artikel 6
1. Der oprettes et personaleudvalg, som varetager de opgaver, der er
tillagt det i disse ansættelsesvilkår.
2. Sammensætningen af dette organ og de nærmere bestemmelser
om dets virke fastlægges af bestyrelsen i overensstemmelse med bilagI.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 3
▼B
3. Personaleudvalget varetager personalets interesser over for Insti-
tuttet og sikrer en stadig kontakt mellem dette og personalet. Det skalbidrage til tjenestegrenenes tilfredstillende funktion ved at give perso-
nalet mulighed for at fremsætte sine synspunkter.
Det underretter direktøren om enhver vanskelighed af almen betydning
vedrørende fortolkning og anvendelse af disse ansættelsesvilkår. Detkan høres i alle spørgsmål af denne art.
Udvalget forelægger direktøren ethvert forslag vedrørende tjenestegre-
nenes organisation og funktion samt ethvert forslag om forbedring afpersonalets arbejdsvilkår eller almindelige levevilkår.
4. Den, der ansættes ved en kontrakt af en varighed på over et år
eller på ubestemt tid har stemmeret og er valgbar til personaleudvalget.
Desuden har den, der ansættes ved en kontrakt af en varighed på under
et år, stemmeret, hvis han har været beskæftiget i mindst seks måneder.
KAPITEL 2
Rettigheder og pligter
Artikel 7
Den ansatte skal i udøvelsen af sin tjeneste og i sin adfærd udeluk-
kende lade sig lede af Instituttets interesser; han må hverken søgeeller modtage instruktioner fra nogen regering, myndighed, organisa-tion eller person uden for Instituttet.
Den ansatte kan ikke uden direktørens samtykke fra en regering eller
fra anden side uden for Instituttet modtage titler, ordner, æresbevis-
ninger, begunstigelser, belønninger, gaver eller vederlag af nogen art,bortset fra sådanne, der tildeles for tjenester før ansættelsen eller fortjenester under en orlov til aftjening af værnepligt eller anden nationaltjeneste.
Artikel 8
Den ansatte skal afholde sig fra enhver handling, især enhver offentlig
meningstilkendegivelse, der vil kunne nedsætte den værdighed, hans
stilling kræver.
Den ansatte kan ikke mod eller uden vederlag udøve en bibeskæfti-
gelse.
Artikel 9
Hvis en ansats ægtefælle udøver en erhvervsmæssig indtægtsgivende
virksomhed, skal den ansatte underrette direktøren herom.
Hvis denne virksomhed viser sig at være uforenelig med den ansattes,
og han ikke kan garantere, at den vil blive afsluttet inden for enbestemt frist, træffer direktøren afgørelse om, hvorvidt den ansatte kanforblive i sin stilling.
Artikel 10
Såfremt en ansat under udøvelsen af sit hverv skal tage stilling til et
anliggende, i hvis behandling eller afgørelse han har en sådan personlig
interesse, at det vil kunne få indflydelse på hans uafhængighed, skal
han underrette direktøren herom.
Artikel 11
En ansat, der er kandidat til et hverv som parlamentsmedlem, skal
ansøge om tjenestefrihed uden vederlag for et tidsrum, som ikke kanoverstige 3 måneder.
Direktøren træffer afgørelse om tjenesteforholdet for en ansat, der er
blevet valgt. Direktøren afgør under hensyntagen til det nævnte hvervsbetydning og omfanget af de pligter, det medfører, om den ansatte kan1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 4
▼B
forblive i aktiv tjeneste eller skal ansøge om tjenestefrihed uden
vederlag, I givet fald bevilgestjenes tefriheden for mandatetsvarighed.
Artikel 12
Den ansatte skal efter tjenesteperiodens ophør overholde pligten til at
udvise hæderlighed og tilbageholdenhed med hensyn til overtagelse afvisse hverv eller opnåelse af visse fordele.
Artikel 13
Den ansatte skal iagttage fuldstændig tavshed om alle forhold og
anliggender, som han i medfør af sin stilling bliver bekendt med. Hanmå ikke på nogen måde videregive dokumenter eller oplysninger, der
ikke er offentliggjort, til personer, som ikke er berettiget til at få
kendskab hertil. Denne pligt ophører ikke med hans fratræden fra tjene-sten.
Den ansatte må hverken alene eller i samarbejde med tredjemand uden
samtykke fra direktøren offentliggøre eller lade offentliggøre tekster,der vedrører Instituttets virksomhed. Dette samtykke kan kun nægtes,såfremt den påtænkte offentliggørelse vil kunne skade Instituttets inte-resser.
Artikel 14
Alle rettigheder i forbindelse med arbejde, udført af den ansatte under
hans udøvelse af tjenesten, tilkommer Instituttet.
Artikel 15
Den ansatte kan ikke med nogen begrundelse uden samtykke fra direk-
tøren fremlægge sådanne kendsgerninger for retten, som han i medføraf sin stilling er blevet bekendt med. Dette samtykke kan kun nægtes,
såfremt Instituttets interesser kræver det, og såfremt afslaget ikke kan
få strafferetlige følger for den ansatte. Denne pligt ophører ikke medden ansattes fratræden fra tjenesten.
Bestemmelserne i foregående stykke finder ikke anvendelse på ansatte
eller forhenværende ansatte, der afgiver vidneforklaring for De europæ-iske Fællesskabers Domstol i en sag vedrørende en ansat eller tidligereansat ved Instituttet.
Artikel 16
Den ansatte skal tage bopæl på tjenestestedet eller i en sådan afstand
fra dette, at han ikke hindres i udførelsen af sit arbejde.
Artikel 17
Den ansatte skal uanset tjenstlig rang bistå og rådgive sine foresatte.
Han er ansvarlig for gennemførelsen af de opgaver, der bliver pålagtham.
En ansat, der har til opgave at lede en tjenestegren, er ansvarlig over
for sine foresatte for udøvelsen af de beføjelser, han har fået over-draget, samt for udførelsen af de af ham givne ordrer. Hansunderordnedesans var fritager ham ikke på nogen måde for hansegetansvar.
Hvis en ansat anser en modtagen ordre for uretmæssig, eller er han af
den mening, at udførelsen heraf kan medføre alvorlige ulemper, skal
han meddele sine foresatte dette, om nødvendigt skriftligt. Bekræfter
denne ordren skriftligt, skal den ansatte udføre den, for så vidt denikke strider mod straffelovgivningen.
Artikel 18
Det kan pålægges den ansatte helt eller delvis at erstatte tab, som
påføres Instituttet som følge af grove personlige fejl ved udførelsen afeller i forbindelse med udførelsen af hans hverv.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 5
▼B
Afgørelse herom ledsaget af grunde skal træffes af direktøren under
iagttagelse af de for disciplinærsager gældende formaliteter.
De europæiske Fællesskabers Domstol har fuld prøvelsesret for så vidt
angår tvister, der beror på denne afgørelse.
Artikel 19
De privilegier og immuniteter, som de ansatte nyder, er udelukkende
givet i Instituttets interesse. Med mindre andet er bestemt i protokollenvedrørende De europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, er
de ansatte hverken fritaget for opfyldelse for deres personlige pligter
eller for iagttagelse af gældende lovgivning og politiets forskrifter.
Artikel 20
Instituttet yder deres ansatte bistand især ved retsforfølgning mod
personer, der har fremsat trusler, krænkelser, injurier, ærerørigebeskyldninger eller foretaget angreb på person eller formue rettet modden ansatte eller dennes familie i anledning af hans stilling eller hverv.
Det erstatter det påførte tab i det omfang, den ansatte ikke har frem-
kaldt det forsætligt eller ved grov uagtsomhed, og i det omfang, hanikke har kunnet opnå erstatning fra den skadevoldende person.
Det giver den ansatte mulighed for at videreuddanne sig fagligt i det
omfang, det kan forenes med kravene om tjenestegrenenes tilfredsstil-lende funktion, og såfremt det er i Instituttets egen interesse.
Artikel 21
De ansatte har foreningsfrihed; de kan bl.a. være medlemmer af fagfor-
eninger eller faglige sammenslutninger.
Artikel 22
Den ansatte kan forelægge en ansøgning for direktøren.
Enhver afgørelse, der træffes i henhold til disse ansættelsesvilkår om en
bestemt person, skal straks meddeles den pågældende skriftligt. Enhverafgørelse, der indebærer et klagepunkt, skal begrundes.
Afgørelser om den administrative stilling for en bestemt ansat bekendt-
gøres straks ved opslag i Instituttets bygninger.
KAPITEL 3
Ansættelsesvilkår
Artikel 23
1. Det skal ved ansættelsen tilstræbes, at Instituttet sikres medarbej-
dere, der opfylder de højeste krav til kvalifikationer, indsats oghæderlighed; de skal udvælges på så bredt et geografisk grundlag sommuligt blandt statsborgere i Fællesskabernes medlemsstater.
De ansatte udvælges uden hensyn til race, tro eller køn.
Ingen funktion kan forbeholdes statsborgere fra en bestemt medlems-
stat.
2. Som ansat kan kun antages den, der:
a) er statsborger i en af Fællesskabernes medlemsstater, medmindre
bestyrelsen undtagelsesvis bestemmer andet, og såfremt vedkom-mende ikke er frataget de borgerlige rettigheder;
b) har opfyldt sine forpligtelser i henhold til de for ham gældende love
om værnepligt;
c) opfylder de vandelskrav, der stilles for at bestride det pågældende
hverv;
d) opfylder de for hans hverv nødvendige fysiske krav;1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 6
▼B
e) beviser, at han har indgående kundskaber i et af Fællesskabernes
sprog, og tilfredsstillende kundskaber i et andet af nævnte Fælles-skabers sprog, i det omfang, dette er nødvendigt for hans hverv.
Artikel 24
Inden ansættelsen underkastes den ansatte en lægeundersøgelse af en
læge udpeget af Instituttet, for at dette kan få sikkerhed for, at ansø-
geren opfylder betingelserne i henhold til artikel 23, stk. 2, litra d).
Artikel 25
Det kan forlanges, at den ansatte antages på prøve, dog ikke ud over
seks måneder.
Ved prøvetidens udløb afskediges den pågældende, såfremt han ikke
har udvist tilfredsstillende faglige kvalifikationer. I så fald modtager
den ansatte en godtgørelse svarende til en tredjedel af hans grundløn
for hver måned i prøvetiden.
KAPITEL 4
Arbejdsvilkår
Artikel 26
En ansat i aktiv tjeneste skal til enhver tid stå til rådighed for Insti-
tuttet.
Den normale arbejdstid kan dog ikke overstige 42 ugentlige timer, der
fordeles i henhold til en af direktøren fastlagt tidsplan.
Artikel 27
Den ansatte kan kun i hastende tilfælde eller ved arbejde af usædvan-
ligt omfang være forpligtet til overarbejde; natarbejde såvel somarbejde på søn- og helligdage samt øvrige fridage kan kun ske ihenhold til en af direktøren fastlagt procedure. Det samlede antal over-arbejdstimer, der kan kræves af en ansat, må ikke overstige 150 timerover en periode på seks måneder.
Det af ansatte i kategorierne A og B udførte overarbejde giver hverken
ret til arbejdsudligning eller vederlag.
Det af ansatte i kategorierne C og D udførte overarbejde giver i
henhold til de i bilag II fastsatte betingelser ret til arbejdstidsudligningeller, hvis det af tjenestlige grunde ikke er muligt at foretage arbejds-tidsudligning inden for den måned, der følger efter den måned, hvoroverarbejdet blev udført, til et vederlag.
Artikel 28
Den ansatte har i overensstemmelse med en ordning, der skal fast-
lægges af bestyrelsen i forståelse med Kommissionen for De
europæiske Fællesskaber og efter høring af personaleudvalget, ret til
en årlig ferie på mindst 24 og højst 30 arbejdsdage inden for hvertkalenderår.
Ud over den årlige ferie kan der i undtagelsestilfælde efter anmodning
bevilges speciel orlov. De nærmere regler for denne er fastsat i bilag
III.
Artikel 29
Ud over den ferie og orlov, der er nævnt i artikel 28, har en gravid
kvinde mod fremlæggelse af lægeattest ret til orlov, der begynder seksuger før den i attesten anførte formodede fødselsdato og slutter otteuger efter nedkomsten; denne tjenestefrihed kan dog i intet tilfældevære mindre end fjorten uger.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 7
▼B
Artikel 30
1. Såfremt en ansat godtgør, at han som følge af sygdom eller
ulykke er forhindret i at gøre tjeneste, har han uden videre ret til syge-orlov med løn.
Den pågældende skal snarest muligt give Instituttet meddelelse om sin
uarbejdsdygtighed og samtidig angive sit opholdssted. Han skal efter
tjenestefravær ud over tre dage fremlægge en lægeattest. Instituttetkan lade ham underkaste en lægeundersøgelse.
Når fravær på grund af sygdom på tre dage eller derunder i en periode
på tolv måneder overstiger tolv dage i alt, træffer direktøren en afgø-
relse efter udtalelse fra en læge udpeget af Instituttet og efter at haveindhentet udtalelse fra en læge, som er udpeget af den pågældendeselv.
Sygeorlov med løn må dog ikke overstige det tidsrum, i hvilket den
ansatte har gjort tjeneste, og som mindst skal udgøre en måned. Denneorlov kan ikke gå ud over ansættelseskontraktens gyldighedsperiode.
Efter udløbet af de nævnte frister får den ansatte, hvis tjenesteforhold
ikke er bragt til ophør, til trodsfor at han endnu ikke kan genoptage s it
arbejde, orlov uden løn.
Hvis den ansatte har pådraget sig en erhvervssygdom eller er kommet
til skade ved udøvelsen af sit arbejde, modtager han fortsat i hele den
periode han er uarbejdsdygtig, sit fulde vederlag, såfremt han ikke i
henhold til artikel 38 har adgang til at gøre de rettigheder, der er fastsatherom i den nationale lovgivning, gældende.
2. Den ansatte skal hvert år lade sig underkaste en forebyggende
lægeundersøgelse, enten hos en læge udpeget af Instituttet eller hos en
læge, der er valgt efter eget ønske.
I sidstnævnte tilfælde betales lægehonoraret af Instituttet indtil et
bestemt maksimumsbeløb, som fastsættes af bestyrelsen.
Artikel 31
Bortset fra sygdoms- eller ulykkestilfælde kan den ansatte ikke
udeblive fra tjenesten uden forudgående samtykke fra sin foresatte.
Med forbehold af eventuelle disciplinærretlige bestemmelser fradrages
enhver udeblivelse, der behørigt er blevet konstateret, i den pågæl-dendes årlige ferie. Hvis den ansattes årlige ferie er opbrugt, misterhan retten til sit vederlag i en periode af tilsvarende længde.
Såfremt en ansat ønsker at tilbringe sin sygerorlov på et andet sted end
sit tjenestested, skal han forinden indhente direktørens samtykke.
Artikel 32
Bestyrelsen udarbejder efter aftale med Kommissionen for De europæ-
iske Fællesskaber og efter høring af personaleudvalget en liste over
helligdage samt øvrige fridage.
Artikel 33
I undtagelsestilfælde, når er det bydende nødvendigt af personlige
årsager, kan der efter ansøgning gives en ansat tjenestefrihed udenløn. Direktøren fastsætter varigheden af denne tjenestefrihed, der ikkekan udgøre mere end en fjerdedel af det tidsrum, i hvilket den ansattehar gjort tjeneste, og højst 3 måneder.
Varigheden af den i stk. 1 nævnte tjenestefrihed medregnes ikke ved
anvendelse af bestemmelserne i artikel 35, stk. 2.
Artikel 34
En ansat, der genindkaldes til aftjening af værnepligt, gives orlov, og
han oppebærer sit fulde vederlag i en periode svarende til det tidsrum,i hvilket han har gjort tjeneste, dog højst tre måneder. Efter udløbet afdenne frist oppebærer han i genindkaldelsestiden, dog højst for halv-delen af den tilbagelagte tjenestetid, en godtgørelse svarende til en1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 8
▼B
tredjedel af sin grundløn. Ved udløbet af denne nye frist gives der den
ansatte orlov uden løn.
De i stk. 1 ovenfor nævnte udbetalinger skal dog nedsættes med den
udbetalte militærløn i den tilsvarende periode.
KAPITEL 5
Vederlag og godtgørelse af udgifter
Artikel 35
Den ansatte har i henhold til de i bilag IV fastsatte betingelser ret til
det vederlag, der svarer til hans lønklasse og -trin.
En ansat med en anciennitet på to år på et løntrin inden for sin
lønklasse rykker automatisk op på det følgende løntrin inden for sinlønklasse.
Artikel 36
I tilfælde af en ansats død er den efterladte ægtefælle eller uforsørgede
børn indtil udgangen af den tredje måned efter den måned, i hvilken
ægtefællen døde, berettiget til at oppebære afdødesfulde vederlag.
Artikel 37
Den ansatte har i henhold til de i bilag IV fastsatte betingelser krav på
godtgørelse af de udgifter, han har haft i forbindelse med sin tiltrædelseeller ved ansættelsesforholdets ophør, samt for udgifter, han har afholdt
under udøvelsen af tjenesten eller i forbindelse med denne.
KAPITEL 6
Social sikring
Artikel 38
1. Med henblik på risikodækning i forbindelse med sygdom, ulykke,
invaliditet og død, og for at gøre det muligt for den pågældende at
sikre sig en aldersdomsforsørgelse, er den ansatte undergivet lovgiv-ningen om social sikring i den medlemsstat, hvor han er beskæftiget.
Han kan dog vælge mellem anvendelse af lovgivningen i nævnte
medlemsstat, anvendelse af den medlemsstats lovgivning, han sidst var
undergivet, eller lovgivningen i den medlemsstat, hvor han er stats-
borger, når det drejer sig om andre bestemmelser end dem, dervedrører familietillæg, idet betingelserne for ydelse heraf er fastlagt ibilag IV. Denne ret til af vælge mellem flere muligheder, som kunkan benyttes én gang inden for en frist på seks måneder efter tids-punktet for ansættelseskontraktens indgåelse eller denne forordnings
ikrafttræden, har virkning fra datoen for indtræden i tjenesten.
Instituttet udreder de arbejdsgiverbidrag, der er fastsat i den pågæl-
dende lovgivning, når en ansat obligatorisk tilsluttes en sådan socialsikringsordning, eller to tredjedele af en ansats bidrag, når denne frivil-ligt fortsætter med at være tilsluttet den nationale sociale
sikringsordning, som han havde, før han tiltrådte tjenesten ved Insti-
tuttet, eller når han frivilligt tilslutter sig en national socialsikringsordning.
2. Såfremt stk. 1 ikke kan finde anvendelse, sikres den ansatte for
Instituttets regning med op til den andel på to tredjedele, der er fastsati stk. 1, risikodækning i forbindelse med sygdom, ulykke, invaliditet og
død, og med henblik på at gøre det muligt for den pågældende at sikre
sig en alderdomsforsørgelse. De nærmere vilkår for anvendelsen afdenne bestemmelse fastsættes af bestyrelsen efter udtalelse fra persona-leudvalget.
Artikel 39
1. Ved et barns fødsel modtager den ansatte en ydelse på bfr. 7 000.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 9
▼B
2. Den i stk. 1 omhandlede ydelse kommer også til udbetaling, når
svangerskabet afbrydes efter den syvende måned.
3. En ansat, der modtager en ydelse ved barnefødsel, skal anføre,
hvilke ydelser af samme art han selv eller hans ægtefælle modtagerfra anden side for samme barn; den ovenfor omhandlede ydelsenedsættes med disse ydelser. Dersom både faderen og moderen er ansat
ved Instituttet, udbetales ydelsen kun til moderen.
Artikel 40
Ved en ansats død betaler Instituttet udgifterne i forbindelse med trans-
porten af afdøde til denneshjems ted.
Artikel 41
Gaver, lån eller forskud kan gives til ansatte, der befinder sig i en
særlig vanskelig situation, især som følge af alvorlig eller langvarig
sygdom eller deres familiemæssige stilling.
Disse bestemmelser finder tilsvarende anvendelse for den forhenvæ-
rende ansatte efter udløbet af dennes kontrakt, hvis han er
uarbejdsdygtig som følge af en alvorlig eller langvarig sygdom eller
af en ulykke, der er indtruffet i ansættelsesperioden, og hvis hanbeviser, at han ikke er dækket af en anden social sikringsordning.
KAPITEL 7
Tilbagesøgning af fejlagtigt udbetalte beløb
Artikel 42
Ethvert beløb, der fejlagtigt er udbetalt, krævestilbagebetalt, hvis
modtageren har haft kendskab til fejlen, eller denne var så åbenbar, athan burde have kendt den.
KAPITEL 8
Klageadgang
Artikel 43
1. Enhver person, der er omfattet af disse ansættelsesvilkår, kan
forelægge en ansøgning for direktøren om at træffe afgørelse i et denpågældende person vedkommende spørgsmål. Direktøren meddeler
den pågældende sin begrundede afgørelse inden fire måneder efter
dagen for ansøgningens forelæggelse. Hvis der ikke er afgivet svarinden fristens udløb, anses dette som en stiltiende afvisning, som kangøres til genstand for en klage i henhold til stk. 2.
2. Enhver person, der er omfattet af disse ansættelsesvilkår, kan for
bestyrelsen indbringe en indsigelse mod en akt, der indeholder etklagepunkt imod ham, hvadenten direktøren har truffet en afgørelse,eller denne har undladt at træffe en i ansættelsesvilkårene foreskrevenforanstaltning. Klagen skal indbringes inden for en frist på tre måneder.
Fristen løber fra:
— den dag, afgørelsen meddeles modtageren og i alle tilfælde senest
den dag, den pågældende får kendskab til den, hvis det drejer sig
om en foranstaltning af individuel karakter, hvis en afgørelse afindividuel karakter kan skade tredjemand, løber fristen for tredje-mand fra den dag, han har fået kendskab til afgørelsen, dog senestfra den dag den offentliggøres;
— den dag, hvor fristen til at afgive svar udløber, når klagen vedrører
en stiltiende afvisning i henhold til stk. 1.
Bestyrelsen meddeler den pågældende sin begrundede afgørelse inden
fire måneder fra den dag, hvor klagen er fremsat. Er der ikke afgivet
svar på klagen inden for denne frist, anses dette som er stiltiende afvis-
ning, der kan gørestil gens tand for en klage i henhold til artikel 44.
3. De ansatte skal ved forelæggelse af ansøgninger og klager følge
tjenestevejen, medmindre ansøgningen eller klagen vedrører tjeneste-1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 10
▼B
mandensumiddelbart overordnede. I dette tilfælde kan den forelægges
direkte for den nærmeste højere overordnede.
Artikel 44
1. De europæiske Fællesskabers Domstol kan afgøre enhver tvist
mellem Instituttet og en af disse ansættelsesvilkår omfattet person omlovligheden af en akt, der indeholder et klagepunkt imod denne person
efter artikel 43, stk. 2. I tvister, der angår pengebeløb, har Domstolen
fuld prøvelsesret.
2. En klage kan kun antages til påkendelse ved De europæiske
Fællesskabers Domstol, når:
— der for bestyrelsen i forvejen er indbragt en klage efter artikel 43,
stk. 2, inden for den deri fastsatte frist, og
— denne klage har været genstand for en udtrykkelig eller stiltiende
afvisning.
3. Den i stk. 2 omhandlede klage skal fremsættes inden for en frist
på tre måneder. Fristen løber fra:
— den dag, hvor den afgørelse, der er truffet som svar på klagen,
meddeles;
— den dag, hvor fristen for at afgive svar udløber, når klagen vedrører
en stiltiende afvisning af en klage, der er fremsat i henhold til
artikel 43, stk 2; når der imidlertid efter en stiltiende afvisningfølger en udtrykkelig afvisning af en klage inden klagefristensudløb, løber klagefristen på ny fra dette tidspunkt.
4. Uanset stk. 2 kan den pågældende efter at have forelagt en indsi-
gelse for bestyrelsen i henhold til artikel 43, stk. 2, i omgående
indbringe en klage for Domstolen, hvis denne klage vedlægges enanmodning om udsættelse af gennemførelsen af den påklagede afgø-relse eller af de foreløbige foranstaltninger. I dette tilfælde udsættesbehandlingen af hovedsagen for Domstolen, indtil der foreligger en
udtrykkelig eller stiltiende afvisning af klagen.
5. De klager, der omhandlesi denne artikel, unders øgesog
pådømmes i henhold til de betingelser, der er fastsat i det procesregle-ment, der er udarbejdet af De europæiske Fællesskabers Domstol.
KAPITEL 9
Ansættelsesforholdets ophør
Artikel 45
Bortset fra dødsfald ophører ansættelsesforholdet for den ansatte:1. For kontrakter på bestemt tid:
a) på det tidspunkt, der er fastsat i kontrakten;
b) ved udløbet af den opsigelsesfrist, der er fastsat i kontrakten, hvis
denne indeholder en bestemmelse om, at den ansatte eller Insti-tuttet kan opsige kontrakten, inden den udløber. Denneopsigelsesfrist kan ikke være længere end tre måneder;
c) ved udgangen af den måned, hvor den ansatte fylder 65 år.
Hvis Instituttet opsiger kontrakten, er den ansatte berettiget til en
godtgørelse svarende til en tredjedel af hans grundløn for tidenmellem dagen for hansfratræden fra tjenes ten og den dag, hvorhanskontrakt ville være udløbet.
2. For kontrakter på ubestemt tid:
a) ved udløbet af den opsigelsesfrist, der er fastsat i kontrakten.
Denne kan ikke være kortere end to dage for hver måned, den
ansatte har gjort tjeneste, men skal mindst udgøre femten dageog højst tre måneder. Under barsels- eller sygeorlov kan opsigel-sesfristen ikke begynde at løbe, med mindre denne orlovoverstiger tre måneder. I øvrigt suspenderes fristen inden for deoven for anførte grænser under sådanne orlovsperioder;1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 11
▼B
b) ved udgangen af den måned, hvor den ansatte fylder 65 år.
Artikel 46
Ansættelsesforholdet, hvad enten det er på bestemt eller ubestemt tid:
1. skal uden varsel bringes til ophør af Instituttet, hvis den ansatte
indkaldestil aftjening af værnepligt;
2. kan uden varsel bringes til ophør af Instituttet;
a) ved udløbet af prøvetiden på de i artikel 25, stk. 2, fastsatte
betingelser;
b) med forbehold af artikel 11, hvisen ans at vælgestil et offentligt
hverv, og dette hverv efter direktørensopfattels e er uforeneligtmed den pågældendes normale udførelse af sin tjeneste ved Insti-tuttet;
c) hvis den ansatte ikke længere opfylder de i artikel 23, stk. 2, litra
a) og d), nævnte betingelser;
d) hvis den ansatte ikke kan genoptage sit arbejde efter udløbet af
en sygeorlov med løn i henhold til artikel 30. I dette tilfælde
modtager den ansatte en godtgørelse svarende til hans grundløn
og familietillæg for to dage for hver måned i den tid, han hargjort tjeneste.
Artikel 47
1. Ansættelsesforholdet kan af disciplinære grunde opsiges uden
varsel, hvis den ansatte forsætligt eller af uagtsomhed groft tilsidesættersine pligter. Den begrundede afgørelse træffes af direktøren, efter atden pågældende har haft lejlighed til at fremsætte sit forsvar.
2. I så fald kan direktøren bestemme, at den pågældende helt eller
delvis fratages retten til bosættelsespenge efter fratræden i henhold tilbilag IV.
Artikel 48
1. En ansat skal opsiges uden varsel af Instituttet, såfremt direktøren
konstaterer:
a) at den pågældende fortsætligt ved ansættelsen har afgivet urigtige
oplysninger om sine faglige kvalifikationer eller om de i artikel 23,stk. 2, nævnte forhold, og
b) at disse urigtige oplysninger har været afgørende for den pågæl-
dendes ansættelse.
2. I så fald meddeles opsigelsen, efter at den pågældende er blevet
hørt, af direktøren. Den pågældende skal straks fratræde. Artikel 47,
stk. 2, finder anvendelse.
AFSNIT III
LOKALT ANSATTE
Artikel 49
Med forbehold af bestemmelserne i dette afsnit fastsættes arbejdsvil-
kårene for lokalt ansatte, herunder især:
a) de nærmere enkeltheder for deres ansættelse og afskedigelse,
b) ferie- og orlovsordningerne, og
c) deresvederlag,
af bestyrelsen i forståelse med Kommissionen for De europæiske
Fællesskaber på grundlag af de ordninger og sædvaner, der er gældendepå det sted, hvor den lokalt ansatte gør tjeneste.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 12
▼B
Artikel 50
Instituttet bærer de udgifter til social sikring, der påhviler arbejdsgi-
veren i henhold til gældende ordninger på tjenestestedet.
Artikel 51
Tvister mellem Instituttet og en lokalt ansat indbringes for den
domstol, der i henhold til gældende lovgivning på tjenestestedet er
kompetent.
Artikel 52
En lokalt ansat med en kontrakt af en varighed på over et år eller på
ubestemt tid har stemmeret og er valgbar til personaleudvalget.Desuden har en lokalt ansat med kontrakt af en varighed på under etår stemmeret, såfremt han har gjort tjeneste mindst seks måneder.
AFSNIT IV
DIREKTØREN OG VICEDIREKTØREN
Artikel 53
1. Med forbehold af artikel 54 fastsættes de bestemmelser, der finder
anvendelse på direktøren og vicedirektøren, af bestyrelsen.
2. Vicedirektøren assisterer direktøren og træder i dennes sted i
tilfælde af fravær eller forfald.
Artikel 54
Artikel 3, 7, 8, 10, 12, 13, 15, 16, 18, 19, 20 og 21 vedrørende rettig-
heder og pligter og artikel 43 og 44 vedrørende klageadgang findertilsvarende anvendelse på direktøren og vicedirektøren.
AFSNIT V
PRIVILEGIER OG IMMUNITETER
Artikel 55
Artikel 12-16 i protokollen vedrørende De europæiske Fællesskabers
privilegier og immuniteter finder anvendelse på de ansatte ved Insti-tuttet samt på direktøren og vicedirektøren.
Artikel 12, litra a), i samme protokol finder anvendelse på de lokalt
ansatte.
AFSNIT VI
SKATTEORDNING
Artikel 56
Rådetsforordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68 af 29. februar
1968 om fastlæggelse af betingelserne for og fremgangsmåden ved
opkrævning af skat til De europæiske Fællesskaber(
1), finder tilsva-
rende anvendelse på de ansatte ved Instituttet samt på direktøren ogvicedirektøren.
Skatten opkræves af Instituttet som kildeskat. Skatteprovenuet opføres
som indtægt på budgettet for De europæiske Fællesskaber.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 13
(1) EFT nr. L 56 af 4. 3. 1968, s. 8.
▼B
AFSNIT VII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
Artikel 57
De almindelige gennemførelsesbestemmelser til disse ansættelsesvilkår
vedtages af bestyrelsen i forståelse med Kommissionen for De europæ-iske Fællesskaber på forslag af direktøren og efter høring af
personaleudvalget.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 14
▼B
BILAG I
SAMMENSÆTNINGEN AF PERSONALEUDVALGET SAMT DE
NÆRMERE REGLER FOR DETS FUNKTION
Eneste artikel
Personaleudvalget består af ordinære medlemmer og eventuelt af suppleanter,
hvis mandat er på to år. Instituttet kan dog bestemme, at mandatet skal være af
kortere varighed; denne kan dog ikke være mindre end et år.
Fremgangsmåden ved valg til personaleudvalget fastsættes af generalforsam-
lingen af de ansatte, der gør tjeneste på det pågældende tjenestested.
Afstemningerne er hemmelige.
Sammensætningen af personaleudvalget skal være således, at alle kategorier af
ansatte er sikret repræsentation.
Valg til personaleudvalget er gyldige, når mindst to tredjedele af de stemmebe-
rettigede har deltaget i dem. Såfremt denne valgdeltagelse ikke opnås, er valget
ved anden afstemning gyldigt, såfremt flertallet af de stemmeberettigede har
deltaget i det.
Det arbejde, som personaleudvalgets medlemmer samt ansatte, der sidder i et
organ, som er oprettet af Instituttet, påtager sig, betragtes som en del af det
dem pålagte arbejde. Udøvelsen af dette arbejde må ikke påføre den pågældende
nogen ulemper.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 15
▼B
BILAG II
ARBEJDSTIDSUDLIGNING OG VEDERLAG FOR OVERARBEJDE
Artikel 1
Inden for de grænser, der er fastsat i artikel 27 i ansættelsesvilkårene, har
ansatte i kategorierne C og D ret til arbejdstidsudligning eller vederlag for det
af dem udførte overarbejde i henhold til følgende betingelser:
a) Hver overarbejdstime giver ret til en times frihed som arbejdstidsudligning;
hvis overarbejdstimen ligger mellem kl. 22.00 og kl. 07.00 eller på en søn-
og fridag, skal den kompenseres med 1½ times frihed; arbejdstidsudligningfor overarbejde gives under hensyntagen til de tjenstlige krav og den ansattes
ønsker;
b) hvis det af tjenstlige grunde ikke har været muligt at foretage arbejdstidsud-
ligning inden for en måned efter udløbet af den måned, i hvilken
overarbejdet blev udført, bevilger direktøren et vederlag for de overarbejds-
timer, for hvilke der ikke er foretaget arbejdstidsudligning, svarende til
0,72 % af den månedlige grundløn for hver overarbejdstime på grundlag af
den under litra a), fastsatte ordning;
c) arbejdstidsudligning eller vederlag for overarbejde ydes kun, når den ekstra
tjenesteindsats har varet mere end 30 minutter.
Artikel 2
Rejser i forbindelse med tjenesterejser anses ikke som overarbejde i henhold til
dette bilag. Arbejdstimer, der på tjenesterejsestedet udføres ud over den normale
arbejdstid, kan efter afgørelse fra direktøren kompenseres ved arbejdstidsudlig-
ning eller eventuelt med vederlag.
Artikel 3
Uanset bestemmelserne i artikel 1 og 2 kan overarbejde, udført af visse grupper
ansatte i kategorierne C og D, der arbejder under særlige betingelser, godtgøres
med et fast beløb, hvis størrelse og de nærmere regler for tildelingen fastsættes
af bestyrelsen efter udtalelse fra personaleudvalget.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 16
▼B
BILAG III
FERIE- OG ORLOVSORDNINGER
Afdeling 1
ÅRLIG FERIE
Artikel 1
I det år, hvor tjenesten tiltrædes eller fratrædes, giver hver fulde måneds tjeneste
ret til ferie på to arbejdsdage; ved tjeneste i en del af en måned, sættes ferie-
retten til to dage for over femten dage og til én dag, for femten dage eller
derunder.
Artikel 2
Den ansatte kan efter ønske og under hensyn til de tjensttige krav tage den
årlige ferie i sammenhæng eller delt. Ferien skal dog mindst omfatte én periode
på to sammenhængende uger. Der kan først gives de ansatte, der tiltræder tjene-
sten, ferie tre måneder efter deres tiltræden; under særlige velbegrundede
omstændigheder kan ferie dog gives inden denne frists udløb.
Artikel 3
Hvis den ansatte under sin årlige ferie pådrager sig en sygdom, der ville have
hindret ham i at gøre tjeneste, såfremt han ikke havde haft ferie, forlænges den
årlige ferie på grundlag af en lægeattest med et tilsvarende antal dage.
Artikel 4
Hvis en ansat ved det løbende kalenderårs udgang kun har taget en del af sin
årlige ferie af grunde, der ikke kan betegnes som tjenstlige, kan overførslen af
ferie til det følgende år ikke overstige tolv feriedage.
Har en ansat ved fratræden fra tjenesten kun taget en del af sin årlige ferie, får
han som kompensation for hver af de feriedage, han ikke har brugt, et beløb
svarende til en tredivtedel af hans månedsløn på fratrædelsestidspunktet.
Har en ansat ved sin fratræden fra tjenesten taget mere ferie end der på dette
tidspunkt tilkom ham, tilbageholdes et beløb, der udregnes på tilsvarende måde
som det i ovennævnte stykke anførte.
Artikel 5
Såfremt en ansat af tjenstlige grunde hjemkaldes fra sin årlige ferie eller får en
allerede tildelt ferie inddraget, skal dokumenterede udgifter, han har pådraget sig
i forbindelse hermed, godtgøres, og der skal påny gives ham rejsedage.
Afdeling 2
TJENESTEFRIHED
Artikel 6
Der kan gives den ansatte tjenestefrihed efter egen anmodning uden for den
årlige ferie. Især i de følgende tilfælde gives en sådan inden for følgende
grænser, ved
— den ansattes indgåelse af ægteskab: fire dage,
— den ansattes flytning: indtil to dage,
— ægtefællesalvorlige s ygdom: indtil tre dage,— ægtefællesdød: fire dage,
— alvorlig sygdom hos en slægtning i opstigende linje: indtil to dage,
— en i opstigende linje slægtnings død: to dage,— fødsel, eller et barns indgåelse af ægteskab: to dage,
— et barnsalvorlige s ygdom: indtil to dage,
— et barnsdød: fire dage.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 17
▼B
Afdeling 3
REJSEDAGE
Artikel 7
Varigheden af den i afdeling 1 ovenfor fastsatte ferie forlænges med rejsedage,
der beregnes efter afstanden pr. jernbane mellem feriestedet og tjenestestedet,
således:
— mellem 50 og 250 km: en dag til rejse frem og tilbage,
— mellem 251 og 600 km: to dage til rejse frem og tilbage,— mellem 601 og 900 km: tre dage til rejse frem og tilbage,— mellem 901 og 1 400 km: fire dage til rejse frem og tilbage,— mellem 1 401 og 2 000 km: fem dage til rejse frem og tilbage,— over 2 000 km: seks dage til rejse frem og tilbage.
I særlige tilfælde kan der på den ansattes anmodning og på grundlag af fornø-
dent bevis gøres undtagelse herfra, hvis rejse frem og tilbage ikke er mulig
inden for de bevilgede rejsedage.
I denne artikel forstås ved »feriestedet« for så vidt angår den årlige ferie den
ansattes hjemsted.
Ovenstående bestemmelser gælder for ansatte hvis tjenestested og hjemsted
ligger i Europa. Hvis tjenestestedet og/eller hjemstedet ligger uden for Europa,
fastlægges antallet af rejsedage ved særlig bestemmelse under hensyn til
behovet.
I tilfælde af den i afdeling 2 ovenfor fastsatte tjenestefrihed fastsættes der even-
tuelt rejsedage ved særlig bestemmelse efter behov.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 18
▼B
BILAG IV
BESTEMMELSER OM TILLÆG OG GODTGØRELSE AF UDGIFTER
Afdeling 1
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Vederlaget omfatter en grundløn, familietillæg og godtgørelser.
Artikel 2
De ansattes vederlag angives i belgiske francs. Det udbetales i det lands valuta,
hvor den ansatte gør tjeneste.
Vederlag udbetalt i en anden valuta end belgiske francs beregnes på grundlag af
de vekselkurser, der gælder i henhold til artikel 63 i vedtægten for tjenestemænd
i De europæiske Fællesskaber.
Artikel 3
Den ansattes vederlag, udtrykt i belgiske francs, skal efter fradrag af de beløb,
der tilbageholdes i henhold til disse, ansættelsesvilkår eller gennemførelsesfor-
ordninger til disse korrigeres med en koefficient, der er over, under eller lig
med 100 %, afhængig af de forskellige tjenestesteders levevilkår.
Koefficienterne er de samme som dem, der fastsættes af Rådet for De europæ-
iske Fællesskaber på grundlag af artikel 64 og artikel 65, stk. 2, i Vedtægten for
Tjenestemænd i De europæiske Fællesskaber.
Artikel 4
Den månedlige grundløn fastsættes for hver lønklasse og hvert løntrin i overens-
stemmelse med følgende tabel:
LønklasseLøntrin
12345678
A 5 52 068 55 348 58 628 61 908 65 188 68 468 71 748 75 028
A 6 44 538 47 120 49 702 52 284 54 866 57 448 60 030 62 612
A 7 37 926 39 969 42 012 44 055 46 098 48 141 50 184 52 227
A 8 33 193 34 644 36 095 37 546 38 997 40 448 41 899 43 350
B 1 44 538 47 120 49 702 52 284 54 866 57 448 60 030 62 612
B 3 31 528 33 141 34 754 36 367 37 980 39 593 41 206 42 819
B 5 23 675 24 805 25 935 27 065 28 195 29 325 30 455 31 585
C 1 27 443 28 679 29 915 31 151 32 387 33 623 34 859 36 095
C 2 23 460 24 590 25 720 26 850 27 980 29 110 30 240 31 370
C 3 21 687 22 655 23 623 24 591 25 559 26 527 27 495 28 463
C 5 17 492 18 353 19 214 20 075 20 936 21 797 22 658 23 519
D 2 18 140 19 054 19 968 20 882 21 796 22 710 23 624 24 538
D 4 15 558 16 310 17 062 17 814 18 566 19 318 20 070 20 822
Artikel 5
Vederlagene er genstand for de samme tilpasninger, som besluttes af Rådet for
De europæiske Fællesskaber for så vidt angår vederlagene til disse Fællesska-
berstjenes temænd. ►M1 ◄1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 19
▼M1
▼B
▼B
Afdeling 2
FAMILIETILLÆG
Artikel 6
1. Husstandstillægget er fastsat til 5 % af den ansattes grundløn, dog mindst
bfr. 1 276.
2. Ret til husstandstillæg har:
a) gifte ansatte,
b) ansatte, der er enker, (enkemænd), fraskilte, lovmæssigt separerede eller
ugifte, og som i henhold til artikel 7, stk. 2 og 3, har forsørgerpligt for et
eller flere børn,
c) ved en særlig, af grunde ledsaget, afgørelse truffet af direktøren på grundlag
af dokumenter, der er egnede til at tjene som bevis: ansatte, der ikke opfylder
betingelserne i henhold til litra a) og b), men som alligevel bærer familie-
mæssige byrder.
3. Såfremt ægtefællen udøver en erhvervsmæssig indtægtsgivende beskæfti-
gelse med en årlig erhvervsmæssig indkomst på over bfr. 250 000 inden
fradrag af skat, får den ansatte, der har ret til husstandstillæg, ikke dette tillæg,
medmindre direktøren ved særlig afgørelse har bestemt andet. Tillægget ydes
dog i alle tilfælde, når ægtefællerne har forsørgerpligt over et eller flere børn.
4. Når to ægtefæller, der er ansat i Instituttets tjeneste, i henhold til stk. 1 og
2 begge har ret til husstandstillæg, udbetales dette kun til den ægtefælle, der har
den højeste grundløn.
Artikel 7
1. Den ansatte skal på de betingelser, der er opregnet i stk. 2 og 3, for hvert
barn, han har forsørgerpligt over for, have et børnetilskud på bfr. 1 983 pr.
måned.
2. Ved børn, over for hvem der består forsørgerpligt, forstås børn, der er født
i ægteskab, uden for ægteskab eller er adopteret af den ansatte eller af dennes
ægtefælle, når de faktisk forsørges af den ansatte.
Det samme gælder børn, for hvilke der er indgivet en ansøgning om adoption,
og for hvilke der er indledt adoptionssag.
3. Tilskud ydes:
a) uden ansøgning for et barn under 18 år:
b) efter begrundet ansøgning fra den ansatte for et barn mellem 18 og 26 år,
som er under skole- eller erhvervsmæssig uddannelse.
4. Undtagelsesvis kan enhver person, over for hvem den ansatte efter lovgiv-
ningen har forsørgerpligt, såfremt denne forsørgerpligt medfører betydelige
udgifter for ham, ved en særlig begrundet afgørelse truffet af direktøren på
grundlag af egnet bevismateriale, ligestilles med et barn, over for hvem der er
forsørgerpligt.
5. Tilskuddet udbetales fortsat uden hensyn til barnets alder, hvis barnet er
vedvarende svageligt eller lider af en alvorlig sygdom, der hindrer det i selv at
sørge for sit underhold; dette gælder under hele sygdommens eller lidelsens
varighed.
6. Et barn, over for hvem der i medfør af denne artikel består forsørgerpligt,
berettiger kun til ét børnetilskud, selv om den ansattes ægtefælle gør tjeneste i
en af De europæiske Fællesskabers institutioner.
Artikel 8
Den ansatte oppebærer for hvert barn, over for hvem der efter artikel 7, stk. 2,
består forsørgerpligt, og som regelmæssigt modtager heltidsundervisning i en
uddannelsesinstitution, et uddannelsestillæg svarende til de faktisk af ham
afholdte udgifter, dog højest bfr. 1 772 pr. måned.
Retten til tillægget opstår den første dag i den måned, hvor barnet begynder i en
grundskole, og ophører ved udgangen af den måned, hvor barnet fylder 26 år.
Den i stk. 1 nævnte øverste grænse fordobles for:
— ansatte, hvis tjenestested ligger mindst 50 km fra en Europaskole eller fra en
skole, hvor undervisningen foregår på deres sprog, på betingelse af, at barnet
faktisk er indskrevet ved en skole, der ligger mindst 50 km fra tjenestestedet;
— ansatte, hvis tjenestested ligger mindst 50 km fra en højere læreanstalt i det
land, hvor de har statsborgerskab, og hvor der undervises på deres sprog, på1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 20
▼B
betingelse af, at barnet faktisk er indskrevet ved en højere læreanstalt, der
ligger mindst 50 km fra tjenestestedet, og at den tjenestgørende modtager
udlandstillæg; sidstnævnte betingelse kræves ikke, såfremt der ikke findes
en sådan læreanstalt i det land, hvor den ansatte har statsborgerskab.
Artikel 9
1. Ansatte, der oppebærer de i denne afdeling omhandlede familietillæg, skal
meddele, hvilke tillæg af samme art, de får fra anden side, disse fratrækkes de
tillæg, der betalesi henhold til artikel 6, 7 og 8.
2. Direktøren kan træffe særlig og begrundet bestemmelse om, at børnetil-
skuddet skal fordobles på grundlag af lægeerklæringer, der godtgør, at det
pågældende barn påfører den ansatte betydelige udgifter som følge af et mentalt
eller fysisk handicap.
Afdeling 3
UDLANDSTILLÆG
Artikel 10
Der gives et udlandstillæg på 16 % af grundlønnen og af de husstandstillæg og
børnetilskud, der tilkommer de ansatte, til:
a) den ansatte, der
— ikke har eller har haft statsborgerskab i den stat, på hvis europæiske
område han gør tjeneste, og
— i den femårsperiode, der udløber 6 måneder før hans tiltrædelse af tjene-
sten, hverken har udøvet sit hovederhverv eller haft bopæl på en varig
måde på statens europæiske område. Ved anvendelse af denne bestem-
melse ses der bort fra de tilfælde, hvor vedkommende har gjort tjeneste
for en anden stat eller en international organisation;
b) den ansatte, der har eller har haft statsborgerskab i den stat, på hvis område
tjenestestedet befinder sig, men som på en varig måde i den tiårsperiode, der
udløber ved ansættelsestidspunktet, har boet uden for statens europæiske
område af en anden grund end tjenesteudøvelse for en stat eller en internati-
onal organisation.
Udlandstillægget kan ikke være mindre end bfr. 3 543 pr. måned.
Afdeling 4
GODTGØRELSE AF UDGIFTER
A.Bosættelsespenge ved tiltræden og efter fratræden
Artikel 11
1. Den ansatte, som er antaget for et bestemt tidsrum på mindst et år, eller
som af direktøren påregnes at ville gøre tjeneste i lige så lang tid, hvis der er
indgået kontrakt på ubestemt tid, har ret til bosættelsespenge på de i stk. 2 fast-
satte betingelser. Disse udgør for en forventet tjenestetid af
— mindst ét år men under to år 1/3/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150af den sats,
der er fastsat
i stk. 2, litra
a),— mindst to år men under tre år 2/3
— mindst tre år 3/3
2. a) En ansat, der opfylder de betingelser, der stilles for at få udbetalt udlands-
tillæget, eller som kan bevise, at han for at opfylde forpligtelserne i
henhold til artikel 16 i ansættelsesvilkårene har måttet skifte bopæl, har
krav på bosættelsespenge, som udgør to måneders grundløn for ansatte,
som har ret til husstandstillæg, og én måneds grundløn for ansatte, som
ikke har ret til husstandstillæg.
Når to ægtefæller, der er ansat ved Instituttet, begge har ret til bosættel-
sespenge, udbetales disse kun til den ægtefælle, der har den højeste
grundløn.
Bosættelsespengene korrigeres med den justeringskoefficient, der er
fastsat for den ansattes tjenestested.
b) Et tilsvarende beløb udbetales ved flytningen til et nyt tjenestested til den
ansatte, der må skifte bopæl for at opfylde pligterne i henhold til artikel
16 i ansættelsesvilkårene.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 21
▼B
c) Bosættelsespengene beregnes efter den ansattes familiemæssige status og
løn på ansættelsestidspunktet eller eventuelt efter prøvetidens udløb, eller
på tidspunktet for forflyttelse til andet tjenestested
Bosættelsespengene udbetales, når det er bevist, at den ansatte — og hvis
han har ret til husstandstillæg, også hans familie — har taget bopæl på det
sted, hvor han gør tjeneste.
d) Hvis en ansat, der har ret til husstandstillæg, tager bopæl uden sin familie
på tjenestestedet, får han kun halvdelen af den godtgørelse, han normalt
ville være berettiget til; den anden halvdel får han udbetalt, når hans
familie flytter til tjenestestedet, såfremt de i artikel 16, stk. 4, nedenfor
foreskrevne frister er overholdt. Hvis den ansatte, inden hans familie er
flyttet til tjenestestedet, skal gøre tjeneste på det sted, hvor familien har
bopæl, er han, på grund heraf, ikke berettiget til bosættelsespenge.
e) En ansat, der har fået udbetalt bosættelsespenge og inden udløbet af en
frist på to år efter dagen for sin indtræden i tjenesten efter eget ønske
forlader Instituttets tjeneste, skal ved sin fratræden tilbagebetale et beløb
i forhold til den frist, der endnu er tilbage.
f) Den ansatte, der modtager bosættelsespenge, skal anføre, hvilke godtgø-
relser af samme art han modtager fra anden side, da de i denne artikel
omhandlede bosættelsepenge nedsættes med disse godtgørelser.
Artikel 12
1. Ved ansættelsesforholdets ophør har en ansat, der opfylder betingelserne i
artikel 11, stk. 1, ret til bosættelsespenge efter fratræden, såfremt, han har gjort
tjeneste i mindst fire år og ikke modtager et tilsvarende beløb i sin nye stilling;
det udgør for en ansat, der har ret til husstandstillæg, to måneders grundløn og
for en ansat, der ikke har ret til husstandstillæg, én måneds grundløn.
Såfremt to ægtefæller, der er ansat ved Instituttet, begge har ret til bosættelses-
penge efter fratræden, udbetalesdette beløb kun til den ægtefælle, der har den
højeste grundløn.
En ansat, der har gjort tjeneste i mere end et år og i mindre end fire år, har ret
til bosættelsespenge efter fratræden, hvis størrelse står i forhold til tjenestensvarighed, idet der ikke tageshens yn til dele af år.
Ved beregning af dette tidsrum tages der ikke hensyn til perioder med tjeneste-
frihed uden løn.
Bosættelsespengene efter fratræden korrigeres med den justeringskoefficient, der
er fastsat for den ansattes sidste tjenestested.
2. Hvisen ans at afgår ved døden, udbetalesovennævnte beløb til den over-
levende ægtefælle eller i givet fald til de personer, der er forsørgelsesberettigede
i henhold til artikel 7, selvom den i stk. 1 nævnte betingelse vedrørende tjene-
stens varighed ikke er opfyldt.
3. Bosættelsespengene efter fratræden beregnes efter den ansattes familie-
mæssige status og løn ved ansættelsesforholdets ophør.
4. Bosættelsespengene efter fratræden udbetales, når det er bevist, at den
ansatte og hans familie har taget bopæl på et sted, der ligger mindst 70 kilo-
meter fra hans tjenestested. Hvis den ansatte er afgået ved døden, gælder de
samme bopælsbetingelser for hans familie.
Den ansatte eller dennes familie, hvis den ansatte er afgået ved døden, skal være
flyttet senest tre år efter den ansattes fratræden.
De ydelsesberettigede pårørende fortaber ikke denne ret, hvis de kan bevise, at
de ikke havde kendskab til bestemmelserne ovenfor.
Artikel 13
De i artikel 11 ovenfor nævnte bosættelsespenge og i artikel 12 nævnte bosæt-
telsespenge efter fratræden kan dog ikke være mindre end:
— 5 000 bfr for en ansat, som har ret til husstandstillæg,
— 3 000 bfr for en ansat, som ikke har ret til husstandstillæg.
B.Rejseudgifter
Artikel 14
1. Den ansatte har ret til godtgørelse af sine rejseudgifter for sig selv, sin
ægtefælle og de personer, han har forsørgerpligt over for, og som faktisk lever
i hans husstand:
a) ved tiltræden af tjenesten: fra indkaldelsesstedet til tjenestestedet;1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 22
▼B
b) ved ansættelsesforholdets ophør fra tjenestestedet til hjemstedet defineret i
henhold til stk. 3 nedenfor.
Ved en ansats død har enken og de personer, han havde forsørgerpligten over
for, ret til godtgørelse af rejseudgifterne på samme betingelser.
Rejseudgifterne omfatter såvel prisen for eventuelle pladsbilletter som forsen-
delse af bagage og i givet fald nødvendige hoteludgifter.
2. Til grund for godtgørelsen lægges:
— den normalt anvendte korteste og billigste rute med jernbane mellem tjene-
stested og indkaldelsessted eller hjemsted;
— for ansatte i kategorierne A og B billetprisen på 1. klasse, for øvrige ansatte
billetprisen på 2. klasse;
— hvis rejsen omfatter natrejse af mindst seks timers varighed mellem kl. 22 og
7, sovevognstillæg indtil prisen på 2. klasse eller prisen for liggevogn mod
forelæggelse af de tilsvarende billetter.
Hvis et andet transportmiddel end ovennævnte benyttes beregnes godtgørelsen
på grundlag af billetprisen med jernbane på den rejseklasse, der tilkommer den
ansatte, uden sovevognstillægget. Kan beregningen ikke ske på dette grundlag,
skal direktøren fastsætte godtgørelsen ved en særlig afgørelse.
3. Den ansattes hjemsted fastlægges ved hans tiltræden, idet der tages hensyn
til det sted, hvorfra han er blevet indkaldt, eller til hvilket han har et naturligt
tilhørsforhold. Denne fastlæggelse kan ændres i løbet af den pågældende tjene-
stetid og ved hans fratræden ved en særlig afgørelse truffet af direktøren. Denne
ændring kan i tjenestetiden kun ske i undtagelselstilfælde og efter en behørig
dokumenteret ansøgning fra den ansatte.
Ved denne ændring kan et sted uden for De europæiske Fællesskabers medlems-
staters område og de lande og territorier, der er nævnt i bilag IV i traktaten om
oprettelse af Det europæiske økonomiske Fællesskab, ikke anerkendes som et
sted, til hvilket han har et naturligt tilhørsforhold.
Artikel 15
1. Den ansatte er på nedenstående vilkår berettiget til et fast beløb til
dækning af rejseudgifter fra tjenestested til hjemsted som defineret i artikel 14
ovenfor, for sig selv og, såfremt han har ret til husstandstillæg, for sin ægtefælle
og de efter artikel 7 ovenfor forsørgelsesberettigede personer:
— en gang pr. kalenderår, dersom afstanden pr. jernbane mellem tjenestested og
hjemsted udgør mere end 50 km, men mindre end 725 km,
— to gange pr. kalenderår, dersom afstanden pr. jernbane mellem tjenestested
og hjemsted udgør mindst 725 km.
Afstandene beregnes efter de nærmere regler, der er fastsat i artikel 14, stk. 2,
ovenfor.
Når to ægtefæller begge er ansat ved Instituttet, har hver af dem for sig selv og
for de personer, overfor hvilke de har forsørgerpligt, ret til det faste beløb til
dækning af rejseudgifterne ifølge bestemmelserne ovenfor; hver af de personer,
for hvilke der består forsørgerpligt, giver kun ret til én enkelt ydelse. For børn,
over for hvilke der består forsørgerpligt, fastsættes beløbet ifølge anmodning fra
ægtefællerne på grundlag af en af ægtefællerneshjems ted.
Såfremt den ansatte i løbet af et år ved indgåelse af ægteskab får ret til at oppe-
bære husstandstillæg, beregnes beløbettil dækning af ægtefællens rejseudgifter i
forhold til tidsrummet mellem ægteskabets indgåelse og årets udgang.
Eventuelle ændringer i beregningsgrundlaget, der er indtrådt efter betalingstids-
punktet for de pågældende beløb, som følge af ændringer i den familiemæssige
status, medfører ikke tilbagebetalingspligt.
Rejseudgifterne for børn mellem fire og ti år udregnes på grundlag af den halve
billetpris, idet det ved denne beregning skal antages, at børnene er fyldt fire eller
ti år den 1. januar i det løbende år.
2. Det faste beløb beregnes for ansatte i kategorierne A og B på grundlag af
billetprisen på 1. klasse, tur-retur, med jernbane. for de øvrige ansatte på
grundlag af billetprisen på 2. klasse, tur-retur. Kan beregningen ikke ske på
dette grundlag, skal direktøren ved en særlig afgørelse fastsætte de nærmere
regler.
3. Fratræder en ansat i et kalenderår af andre grunde end dødsfald, eller har
han fået bevilget tjenestefrihed af personlige årsager, er han, for så vidt han i
årets løb har været beskæftiget mindre end ni måneder ved Instituttet, kun beret-
tiget til en del af den i stk. 1 nævnte udbetaling, beregnet i forhold til den tid,
han har været i aktiv tjeneste.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 23
▼B
4. Ovenstående bestemmelser gælder for ansatte, hvis tjenestested og hjem-
sted ligger i Europa. Ansatte, hvis hjemsted og/eller tjeneststed ligger uden for
Europa, har én gang pr. kalenderår mod forevisning af behørig dokumentation
ret til refusion af udgifterne til rejse til hjemstedet, eller inden for et beløb
svarende til disse udgifter til refusion af rejseudgifterne til et andet sted.
5. Bestemmelserne i denne artikel finder kun anvendelse på en ansat med
mindst ni måneders tjeneste.
C.Flytteudgifter
Artikel 16
1. Den ansatte, som er antaget for et bestemt tidsrum på mindst et år, eller
som af direktøren påregnes at ville gøre tjeneste i lige så lang tid, hvis der er
indgået kontrakt på ubestemt tid, har ret til godtgørelse af sine flytteudgifter på
nedenfor fastsatte betingelser.
2. Omkostningerne i forbindelse med flytning af personligt bohave inklusive
forsikringsudgifter til dækning af simple risici (brækage, tyveri, brand) godt-
gøres den ansatte, der i henhold til artikel 16 i ansættelsesvilkårene må ændre
bopæl, for så vidt han ikke modtager godtgørelse af de samme udgifter fra
anden side. Godtgørelsen sker inden for rammerne af et på forhånd godkendt
overslag. Der skal forelægges mindst to overslag for Instituttets kompetente
myndigheder. Hvisde kompetente myndigheder er af den opfattels e, at de frem-
lagte overslag overstiger et rimeligt beløb, kan de vælge et andet flyttefirma.
Godtgørelsen af de flytteudgifter, den ansatte har krav på, kan således begrænses
til dette flyttefirmastilbud.
3. Ved ansættelsesforholdets ophør eller ved den ansattes død godtgøres
udgifterne til flytning fra tjenestestedet til hjemstedet.
Hvis den afdøde ansatte var ugift, godtgøres disse udgifter de ydelsesberettigede
pårørende.
4. Flytter en ansat, skal dette ske inden for et år efter udløbet af hans
prøvetid.
Ved ansættelsesforholdets ophør skal flytningen ske inden for den i artikel 12,
stk. 4, andet afsnit, nævnte frist på tre år.
Flytteudgifter, der er afholdt efter udløbet af ovennævnte frister, kan kun godt-
gøres i undtagelsestilfælde ved en særlig afgørelse truffet af direktøren.
D.Dagpenge
Artikel 17
1. Den ansatte, der godtgør, at han er nødt til at skifte bopæl for at opfylde
betingelserne i artikel 16 i ansættelsesvilkårene, er for et i stk. 2 fastsat tidsrum
berettiget til dagpenge, der fastsættes således:
Ansatte, dert har ret til husstandstillægAnsatte, der ikke har ret til husstands-
tillæg
fra 1. — 15. dag fra 16. dag fra 1. — 15. dag fra 16. dag
bfr. pr. kalenderdag
Kategori A og B 775 350 525 275
Kategori C og D 700 325 450 225
Når to ægtefæller, der begge er ansat ved Instituttet, begge har ret til dagpenge,
gælder de satser, der er angivet i de to første kolonner, kun på den ægtefælle,
der har den højeste grundløn. De satser, der er angivet i de to sidste kolonner,
gælder for den anden ægtefælle.
Ovenstående tabel er den samme som den, der fastsættes af Rådet for De euro-
pæiske Fællesskaber ved hver undersøgelse af lønningsniveauet i henhold til
artikel 65 i Vedtægten for Tjenestemænd i De europæiske Fællesskaber.
2. Den periode, i hvilken der ydes dagpenge, fastsættes således:
a) for ansatte, der ikke har ret til husstandstillæg: til 120 dage;
b) for ansatte, der har ret til husstandstillæg: til 180 dage eller — hvis den
pågældende er ansat på prøve i seks måneder — til en måned efter prøveti-
densudløb.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 24
▼B
Når to ægtefæller, der er ansat ved Instituttet, begge har ret til dagpenge, gælder
den under litra b) nævnte varighed for ydelsen for den ægtefælle, der har den
højeste grundløn. Den varighed for ydelsen, der er nævnt under litra a), gælder
for den anden ægtefælle.
I intet tilfælde ydesder dagpenge ud over den dato, hvor den ans atte har fore-
taget flytning med henblik på at opfylde betingelserne i artikel 16 i
ansættelsesvilkårene.
3. De i stk. 1 fastsatte dagpenge nedsættes med halvdelen i de perioder, i
hvilke den ansatte modtager de i henhold til artikel 18 fastsatte rejsedagpenge.
E.Udgifter i forbindelse med tjenesterejse
Artikel 18
1. En ansat, der efter ordre foretager en tjenesterejse, har i henhold til neden-
nævnte betingelser krav på dagpenge samt på godtgørelse af befordringsudgifter.
2. En ordre om tjenesterejse skal bl.a. indeholde angivelse af tjenesterejsens
sandsynlige varighed, på grundlag af hvilken der foretages en beregning af det
forskud på dagpenge, som den ansatte kan få udbetalt. Med mindre der træffes
særlig afgørelse, udbetales forskudet ikke, såfremt rejsen ikke forventes at vare
mere end 24 timer og finder sted i et land, hvor der anvendes samme valuta som
på den ansattes tjenestested.
Artikel 19
1. Befordringsudgifter for en ansat, der rejser efter ordre, omfatter prisen for
jernbanebillet for den korteste strækning; for ansatte i kategorierne A og B
prisen på 1. klasse, for øvrige ansatte prisen på 2. klasse.
Udgør afstanden for rejse frem og tilbage 800 km eller mere, får ansatte i kate-
gorierne C og D godtgjort befordringsudgifterne på grundlag af
jernbanebilletprisen på 1. klasse.
Ansatte i kategorierne C og D kan for en tjenesterejse, hvor afstanden for rejse
frem og tilbage udgør mindre end 800 km, efter en afgørelse, der træffes af
direktøren, få godtgjort jernbanebilletprisen på 1. klasse, hvis de ledsager et
medlem af bestyrelsen, direktøren eller en ansat, der rejser på 1. klasse.
Befordringsudgifterne omfatter ligeledes:
— udgifterne til pladsbilletter og til transport af den nødvendige bagage;
— tillæg til lyntog (godtgørelse mod forelæggelse af tillægsbilletterne, når
sådanne udstedes);
— sovevognstillæg (godtgørelse mod forelæggelse af sovevognsbillet), hvis
rejsen foregår om natten og er af en varighed på mindst 6 timer mellem kl.
22 og 7:
— på sovevognsklassen »double«;
— har toget ikke denne sovevognsklasse godtgøres udgiften til den
nærmeste højere klasse eller »single«, såfremt toget kun fører denne
klasse, efter samtykke fra direktøren.
2. Det kan tillades en ansat at benytte fly. Mod forelæggelse af flyvebillet
godtgøres flyveudgifterne til den umiddelbart under 1. klasse liggende klasse.
Ved en afgørelse truffet af direktøren kan ansatte, som ledsager et medlem af
bestyrelsen eller direktøren på en bestemt flyverejse, for denne tjenesterejse
mod forelæggelse af flyvebillet få godtgjort billetprisen for den klasse, der
benyttesaf medlemmet eller af direktøren.
Under de omstændigheder, som er fastsat ved bestemmelserne i artikel 12, stk.
2, andet afsnit, i bilag VII i Vedtægten for Tjenestemænd i De europæiske
Fællesskaber, kan ansatte, som rejser under særlige anstrengende forhold mod
forelæggelse af billet få godtgjort billetprisen for den benyttede klasse efter
afgørelse fra direktøren.
Ved særlig afgørelse truffet af direktøren kan det tillades en anset at medføre
bagage ud over den vægt, der i transportbestemmelserne er tilladt til fri befor-
dring.
3. Ved skibsrejser bestemmer direktøren i det enkelte tilfælde, hvilken klasse
der skal benyttes. I stedet for de i henhold til artikel 20 nedenfor nævnte rejse-
dagpenge modtager den ansatte ved en skibsrejse for rejseperioden en
godtgørelse på bfr. 225 pr. døgn.
4. Ved bestemte tjenesterejser kan det tillades en ansat at benytte egen bil,
såfremt den nødvendige tid til opfyldelse af det tjenstlige hverv ikke herved
forlænges.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 25
▼B
I dette tilfælde godtgøres befordringsudgifterne med et fast beløb i henhold til
betingelserne i stk. 1.
Direktøren kan dog indrømme en ansat, der regelmæssigt udfører tjenesterejser
under særlige omstændigheder, en godtgørelse efter tilbagelagte kilometre i
stedet for rejseudgiften med jernbane, når benyttelse af offentlige transport-
midler og godtgørelse af befordringsudgifter på sædvanlig måde er åbenbart
ufordelagtigt.
En ansat, der får tilladelse til at benytte egen bil, forbliver i fuldt omfang
ansvarlig for eventuelle skader på køretøjet eller skader, dette forvolder tredje-
mand. Han skal have tegnet en lovpligtig ansvarsforsikring, hvorved hans ansvar
er dækket inden for de grænser, som af direktøren anerkendes som tilstrække-
lige.
Artikel 20
1. a) Rejsedagpengene opgøres efter følgende tabel:
I
Kategori A og BII
Kategori C og D
1 320 bfrs1 220 bfrs
b) Ved tjenesterejser uden for De europæiske Fællesskabers medlemsstaters
europæiske område kan direktøren træffe afgørelse om anvendelse af
andre satser.
2. De i spalte I og II nævnte satser nedsættes med henholdsvis bfr. 330 og
315 for hver tjenesterejsedag, der skal afregnes i henhold til bestemmelserne i
stk. 4 nedenfor, og for hvilken den ansatte har afholdt udgifter til sovevogn,
som godtgøres af Instituttet.
3. De samme fradrag skal foretages, når den ansatte ikke har været nødt til at
overnatte uden for sit tjenestested.
4. Ved beregning af dagpengene gælder med forbehold af stk. 2 og 3
følgende:
a) Tjenesterejser til og med 24 timer:
— for 6 timer eller derunder godtgørelse af de faktiske udgifter indtil en
fjerdedel af dagpengebeløbet;
— for 12 timer eller derunder, dog mere end 6 timer: et halvt dagpenge-
beløb;
— for 24 timer eller derunder, dog mere end 12 timer: et fuldt dagpenge-
beløb;
b) Tjenesterejser over 24 timer:
— for hver fulde døgn: et fuldt dagpengebeløb;
— for en overskydende periode på 6 timer eller derunder: intet;— for en overskydende periode på 12 timer eller derunder: dog mere end 6
timer: et halvt dagpengebeløb;
— for en overskydende periode på mere end 12 timer: et fuldt dagpenge-
beløb;
5. Rejsedagpengene er bestemt til dækning af samtlige udgifter for den
ansatte, der er på tjenesterejse, herunder befordringsudgifter på det sted, hvor
tjenesterejsen går til, dog med undtagelse af følgende udgifter, der godtgøres
mod forelæggelse af bilag:
a) Udgifter til telegrammer og indenlandske såvel som udenlandske telefonsam-
taler af tjenstlig karakter;
b) repræsentationsudgifter i de i artikel 21 nedenfor nævnte tilfælde;
c) ekstraordinære udgifter, der opstår for en ansat i forbindelse med tjeneste-
rejsen enten på grund af særlige instrukser eller på grund af force majeure,
samt udgifter afholdt i Instituttets interesse, såfremt de dagpenge, der ydes,
er åbenbart utilstrækkelige til at dække disse udgifter.
6. Hvis den ansatte som følge af tjenesterejse antages at skulle opholde sig
mindst fire uger på ét sted, kan dagpengesatsen nedsættes med en fjerdedel,
såfremt den ansatte har fået dette oplyst inden tjenesterejsens begyndelse.
Denne nedsættelse kan bestemmes under selve tjenesterejsen; i så fald sker
nedsættelsen tidligst otte dage efter meddelelsen til den ansatte, såfremt tjeneste-
rejsen fra tidspunktet for meddelelsen varer yderligere mindst fire uger.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 26
▼B
7. Hvis en ansat på tjenesterejse deltager i en bespisning eller nyder godt af
en indkvartering, hvortil udgifterne afholdes af en af De europæiske Fællesska-
bersins titutioner eller af en national eller international forvaltning eller
organisation, eller hvis udgifter senere godtgøres af disse, skal han meddele
dette.
Dagpengene nedsættes med 200 bfr. pr. bespisning; de i kolonne I og II fastsatte
godtgørelser nedsættes med 450 og 420 bfr. pr. indkvarteringsdag. Hvis alle
udgifterne til den ansattes bespisning og indkvartering afholdes af en af De
europæiske Fællesskabers institutioner eller af en national eller international
forvaltning eller organisation, eller hvis alle udgifterne senere godtgøres af
disse, modtager han i stedet for den ovenfor fastsatte tjenesterejsegodtgørelse
en godtgørelse på 225 bfr. for hvert tidsrum på 24 timer.
8. De i stk. 1, 2 og 7 anførte satser forhøjes med 10 %, når målet for tjeneste-
rejsen er Paris, med 5 %, når målet for tjenesterejsen er Bruxelles, Luxembourg
eller Strasbourg, og med 10 % for ansatte i kategori C og D, når målet for tjene-
sterejsen er Strasbourg.
F.Fast godtgørelse af udgifter
Artikel 21
For ansatte, der på grundlag af særlige instrukser lejlighedsvis har repræsentati-
onsudgifter i tjenestens medfør, fastsættes refusionsbeløbet for disse
tjenesteudlæg mod forelæggelse af bilagene og under de betingelser, der fast-
sættes af direktøren i hvert enkelt tilfælde.
Artikel 22
Til ansatte, på hvis tjenestested boligforholdene anses for særlig vanskelige, kan
der ydeset boligtils kud.
Den fortegnelse over de steder, hvor et sådant tilskud kan ydes, samt den maksi-
male størrelse af dette tilskud og de nævnte bestemmelser for tildelingen deraf
er de samme, som fastsættes af Rådet for De europæiske Fællesskaber i henhold
til den fremgangsmåde, som er nævnt i artikel 65, stk. 3, i Vedtægten for Tjene-
stemænd i De europæiske Fællesskaber.
Artikel 23
Til ansatte, på hvis tjenestested transportforholdene på grund af afstanden
mellem bolig og arbejdssted anses for særlig vanskelige og bekostelige, kan
der ydes et befordringstilskud.
Den fortegnelse over de steder, hvor et sådant tilskud kan ydes, samt den maksi-
male størrelse af dette tilskud og de nærmere bestemmelser for tildelingen deraf
er de samme som dem, der fastsættes af Rådet for De europæiske Fællesskaber i
henhold til den fremgangsmåde, som er nævnt i artikel 65, stk. 3, i Vedtægten
for Tjenestemænd i De europæiske Fællesskaber.
Afdeling 5
Artikel 24
►M1De satser, der er anført i afdeling 4 ◄, tilpasses automatisk hver gang,
der sker en tilpasning af de tilsvarende satser i Vedtægten for Tjenestemænd i
De europæiske Fællesskaber.
Afdeling 6
UDBETALING AF YDELSERNE
Artikel 25
1. Vederlaget udbetalesden ans atte den 15. i hver måned for den løbende
måned. Vederlagsbeløbet afrundes til hele belgiske francs.
2. Foreligger der ikke krav på en hel månedsvederlag, opdelesdette i trediv-
tedele, og det antal tredivtedele, der skal betales, svarer til:
a) ved femten dage eller mindre, det faktiske antal dage, for hvilke der skal
ydesvederlag;
b) ved mere end femten dage, forskellen mellem tredive og det faktiske antal
dage, for hvilke der ikke skal ydes vederlag.
3. Når den ansatte opnår ret til familietillæggene og udlandstillægget efter sin
indtræden i tjenesten, modtager han tillæggene fra den første dag i den måned,1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 27
▼B
hvor retten opstår. Når retten til disse tillæg bortfalder, udbetales de til den
ansatte indtil sidste dag i den måned, hvor retten bortfalder.
Artikel 26
De ydelser, den ansatte er berettiget til, udbetales på det sted og i det lands
valuta, hvor han gør tjeneste.
De i artikel 17, stk. 2, 3 og 4, i bilag VII i Vedtægten for Tjenestemænd i De
europæiske Fællesskaber fastsatte bestemmelser finder anvendelse i lighed
hermed.1976R1860 — DA — 01.04.1979 — 001.001 — 28