1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1796/1999
af 12. august 1999
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på
importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien,Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine og om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende
importen af denne vare med oprindelse i Republikken Korea
(EFT L 217 af 17.8.1999, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Rådetsforordning (EF) nr. 1674/2003 af 22. s eptember 2003 L 238 1 25.9.2003
NB: I denne konsoliderede udgave forekommer henvisninger til den europæiske regningsenhed og/eller ecuen. Begge skal fra
den 1. januar 1999 forstås som henvisninger til euroen — Rådets forordning (EØF) nr. 3308/80 (EFT L 345 af 20.12.1980,s. 1) og Rådets forordning (EF) nr. 1103/97 (EFT L 162 af 19.6.1997, s. 1).
▼B
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1796/1999
af 12. august 1999
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning
af den midlertidige told på importen af tovværk og kabler af stålmed oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico,Polen, Sydafrika og Ukraine og om afslutning af antidumpingpro-
ceduren vedrørende importen af denne vare med oprindelse i
Republikken Korea
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-
skab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december
1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er
medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 9 og
artikel 10, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af
Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A.MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 362/1999 (2)( i
det følgende benævnt »forordningen om midlertidig told«) enmidlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet aftovværk og kabler af stål med oprindelse i FolkerepublikkenKina (i det følgende benævnt »Kina«), Indien, Mexico, Sydafrika
og Ukraine og godtog tilsagn fra visse eksportører i Ungarn og
Polen.
B.EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(2)Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold fik interesserede
parter, der anmodede om det, lejlighed til at blive hørt. Parterne
blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragt-
ninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefaleindførelse af endelig antidumpingtold og endelig opkrævning afbeløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told,med et beløb svarende til den endelige told. De fik også en frist,
inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse
oplysninger.
(3)Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige redegørelserfra interesserede parter, og i påkommende tilfælde blev de ende-lige resultater ændret i overensstemmelse hermed.
C.DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE
1.Den undersøgte vare
(4)I betragtning 7 i forordningen om midlertidig told beskrives den
pågældende vare som tovværk og kabler af stål, herunderlukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med
største tværmål over 3 mm (i det følgende benævnt »stålwirer«
med branchensegen terminologi).
(5)Det hævdedes, at stålwirer burde opdeles i to særskilte varer,efter hvad der blev beskrevet som to forskellige anvendelsereller brug, dvs. tovværk til almindeligt brug og tovværk tilsærligt brug i bestemte industrier.1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 2
(1) EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning
(EF) nr. 905/98 (EFT L 128 af 30.4.1998, s. 18).
(2) EFT L 45 af 19.2.1999, s. 1.
▼B
(6)I modsætning til påstanden om, at der fandtes to forskellige,
særskilte varer, nemlig tovværk til almindeligt brug og tovværk
til særligt brug, blev det fastslået, at de eksporterende produ-center fremstiller stålwirer i et bredt udvalg af forskellige typer,og at alle stålwirer har samme grundlæggende fysiske egen-skaber (dvs. stålwirer som udgør strengen; strengene, der ersnoet om kernen; og selve kernen). Det blev også godtgjort, at
alle stålwirer har samme grundlæggende tekniske egenskaber
(alle har et antal tråde i en streng, et antal strenge i et tovværk,en visdiameter og en visopbygning).
(7)De forskellige typer stålwirer kan klassificeres i en række vare-grupper, som afspejler deres fysiske og tekniske egenskaber.Medens stålwirer i grupperne i øverste og laveste kategori heltklart ikke kan udskiftes med hinanden, er det muligt at udskiftestålwirer i tilstødende grupper med hinanden. Det konkluderedes,
at der til en visgrad var overlapning og konkurrence mellem
stålwirer i forskellige grupper. På grund af denne overlapningmellem grupperne kunne der ikke dragesnogen klar s killelinje iudvalget af stålwirer. Denne konklusion er i overensstemmelsemed afgørelsen truffet af De Europæiske Fællesskabers
Domstol (
1).
(8)Da alle stålwirer har samme grundlæggende fysiske og tekniskeegenskaber og anvendelsesformål, selv om der findes forskelle
mellem stålwirer i øverste og laveste kategori af et udvalg, ogder er konkurrence mellem stålwirer i tilhørende grupper,konkluderesdet, at alle varer i udvalget var en og s amme vare,og alle stålwirer blev derfor anset for at være samme vare.
2.Samme vare
(9)Kommissionen fastslog i betragtning 8 i forordningen om
midlertidig told, at stålwirer importeret fra de pågældende lande
og stålwirer fremstillet og solgt i Fællesskabet af erhvervsgrenen
i Fællesskabet var samme vare med hensyn til grundlæggendefysiske og tekniske karakteristika. Det konstateredes også, atbåde de i Fællesskabet fremstillede og importerede stålwirer ivæsentlig grad anvendes til samme formål, og at de konkurrerermed hinanden.
(10)Det hævdedes, at stålwirer fremstillet og solgt af producenter iFællesskabet ikke var samme vare som dem, der importeredes
fra de berørte lande. Det blev navnlig fremført, at den vare, der
fremstilles i eksportlandene, fortrinsvis er en råvare, hvorimodden vare, der fremstilles i Fællesskabet, er en special stålwire.Producenterne i Fællesskabet skulle endvidere have inddragetflere såkaldte specialvaretyper i deres udvalg af stålwirer i denundersøgte periode, hvilket fremgik af stigningen i deres enheds-
priser.
(11)Der blev draget følgende konklusioner:
— Producenterne i Fællesskabet var involveret i fremstillingen
af hele udvalget af stålwirer ligesom de eksporterende produ-center, nemlig i produktionen af stålwirer til specialbrug
såvel som til brug som råvare.
— Overlapningen mellem varer fremstillet af producenterne i
Fællesskabet og varer fremstillet af de eksporterende produ-center viser sig i salgsmængden, hvor der blev fundetstålwiremodeller, som svarede til hinanden (75 % af deeksporterende producenters og 51 % af EF-erhvervsgrenens
salgsmængde). Denne overlapning viser sig også ved, at
stålwirer fremstillet i Fællesskabet og importerede stålwireromfatter alle berørte KN-koder.
(12)Den foreløbige afgørelse om, at importerede stålwirer ogstålwirer fremstillet i Fællesskabet er samme vare som1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 3
(1) Sag C-175/87, Matsushita Electric Industrial Co. Ltd. mod Rådet, Sml.
1992, s. I-1409.
▼B
omhandlet i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det
følgende benævnt »grundforordningen«) bekræftes således.
D.DUMPING
1.Normal værdi
1.1.Fastsættelse af den normale værdi
(13)En indisk eksporterende producent hævdede, at produktionsom-
kostningerne for undersøgelsesperioden (1. januar 1997 til 31.marts 1998, i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«)burde fastsættes på grundlag af oplysninger vedrørende periodenforud for undersøgelsesperioden. Ifølge artikel 6, stk. 1, i grund-forordningen skal der fastsættes en undersøgelsesperiode, og de
oplysninger, der skal undersøges, er almindeligvis begrænset til
denne undersøgelsesperiode for at sikre repræsentative resultatervedrørende dumping. Der er ikke fremført årsager, som villehave gjort det mere hensigtsmæssigt at anvende produktionsom-kostningerne vedrørende en periode forud for
undersøgelsesperioden. Navnlig bør det bemærkes, at den
eksporterende producent fortsatte med også at fremstille ogsælge de pågældende varetyper i undersøgelsesperioden. Derforblev de resultater, der er baseret på oplysninger vedrørendeundersøgelsesperioden, anset for at være repræsentative, oganmodningen kunne således ikke imødekommes.
(14)Den sydafrikanske eksporterende producent og en indisk ekspor-terende producent gjorde indsigelse imod den metode, der
anvendtes til at fastsætte den beregnede normale værdi for den
pågældende vare.
(15)Den sydafrikanske producent hævdede, at det ikke var rigtigt atberegne fortjenstmargenen på grundlag af salget på hjemmemar-kedet, da beregningen omfattede alle transaktioner påhjemmemarkedet, også salg af stålwirer til minedrift. På grundaf de særlige egenskaber ved stålwirer til minedrift, som ikke
eksporteres til Fællesskabet, som udgør en særlig vare, der
kræver et sofistikeret udstyr, og som sælges med en betydeligfortjenstmargen, hævdedes det, at der ved fastsættelsen af denberegnede normale værdi for de øvrige typer tovværk ikke burdetages hensyn til fortjenstmargenen på hjemmemarkedssalget afstålwirer til minedrift.
(16)Den indiske eksporterende producent anmodede om, at hjemme-markedssalget af visse varetyper af høj værdi blev holdt uden for
beregningen af den normale værdi, fordi disse varer ikke blev
eksporteret i undersøgelsesperioden eller kun i yderst få tilfælde,og fordi hjemmemarkedssalget af disse varetyper gav usædvan-ligt høje fortjenester, som forvanskede den gennemsnitligefortjeneste på den pågældende vare.
(17)Det konstateredes, at den sydafrikanske stålwire til minedrift ogde indiske varetyper af høj værdi var »samme vare« som denundersøgte vare som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i grundforord-
ningen. Den fortjenstmargen, der anvendtes ved beregningen af
den normale værdi, var derfor fastsat korrekt i overensstemmelsemed artikel 2, stk. 3, 4 og 6, i grundforordningen, dvs. pågrundlag af alt salg på hjemmemarkedet af samme vare i normalhandel. Det er uden betydning for fastsættelsen af fortjenstmar-
genen i henhold til artikel 2, stk. 6, i grundforordningen, om de
pågældende varetyper også eksporteredes til Fællesskabet, sålænge de er samme vare i den i grundforordningen nævnteforstand.
(18)Disse krav blev derfor afvist.
(19)Som alternativ til ovenstående anmodede det indiske selskab om,at den gennemsnitlige fortjeneste blev beregnet på grundlag afalt salg på hjemmemarkedet, dvs. salget af både fortjenstgivendeog ikke-fortjenstgivende varetyper, og ikke kun på grundlag afhjemmemarkedssalget af fortjenstgivende varetyper. Beløbet for1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 4
▼B
fortjeneste skal imidlertid i henhold til artikel 2, stk. 6, i grund-
forordningen fastsættes på grundlag af oplysninger omproduktion og salg af samme vare i normal handel på eksportlan-
dets hjemmemarked. I den forbindelse kan salg til priser under
omkostningerne ved en særlig varetype kun medtages ved fast-sættelsen af fortjenstmargenen, hvis mængden af ikke-fortjenstgivende salg af sådanne typer ikke udgør over 20 % afalt salg af den pågældende type, eller hvis den vejede gennem-
snitlige salgspris ikke er lavere end de vejede gennemsnitlige
enhedsomkostninger. Denne regel blev overholdt ved fastsæt-telsen af fortjenstmargenen, og det alternativ, der blev anmodetom, kunne derfor ikke imødekommes.
(20)Da der ikke blev indgivet andre bemærkninger vedrørende dennormale værdi, bekræftes resultaterne som fastsat i betragtning9-13 i forordningen om midlertidig told.
1.2.Valg af referenceland for lande uden markedsøkonomi
(21)Kinesiske og ukrainske eksporterende producenter anfægtede
valget af Indien som referenceland og anmodede om, at dette
valg blev taget op til ny undersøgelse. Den ukrainske eksporte-rende producent foreslog Republikken Korea (i det følgendebenævnt »Sydkorea«), fordi der er et åbent marked.
(22)Argumenterne imod valget af Indien som referenceland, blevgrundigt undersøgt, og det blev af nedennævnte grunde besluttetat opgive Indien som referenceland. Da der ikke fandtes etsamarbejdsvilligt tredjeland med markedsøkonomi, som ikke eromfattet af den nuværende undersøgelse, blev Polen anset for at
være det mest rimelige valg som referenceland til beregningen af
den normale værdi for Kina og Ukraine.
(23)I fortsættelse af offentliggørelsen af de foreløbige resultater
rejste de kinesiske og de ukrainske eksporterende producenter
også tvivl om valget af Polen som referenceland, og hævdede,at Sydkorea ville være mere passende med hensyn til importtold-niveau, hjemmemarkedets størrelse og konkurrencen påhjemmemarkedet. Polen blev imidlertid anset for at være etpassende valg i betragtning af landets lave importtoldniveau,
hjemmemarkedets tilgængelighed og størrelse, konkurrencen
mellem lokale producenter samt det forhold, at polske stålwirersamlet gav den mest repræsentative sammenligning med hensyntil modeller, der svarer til modellerne fra Kina og Ukraine.
(24)Med hensyn til Sydkorea noteredes det, at landet også har et lavtimporttoldniveau, men at der var en meget lavere procentdel afhjemmemarkedssalget, der kunne sammenlignes med importentil Fællesskabet fra Kina.
(25)Polen blev derfor anset for at være det mest rimelige valg somreferenceland, både for Ukraine og Kina.
2.Eksportpris
(26)Da der ikke blev modtaget bemærkninger vedrørende eksport-
prisen, bekræftes resultaterne i betragtning 14-17 i forordningen
om midlertidig told.
3.Sammenligning
(27)En polsk eksporterende producent gentog sit krav om justering af
den normale værdi for forskelle i lagerfinansiering og oplagring
ved salg på hjemmemarkedet og til eksport. Men da der ikke
blev forelagt nye beviser angående virkningen af ovennævntefaktorer for prisernes sammenlignelighed som omhandlet iartikel 2, stk. 10, litra k), i grundforordningen, blev kravet ikkeimødekommet.
(28)Samme polske producent og en ungarsk eksporterende producentgentog deresanmodning om jus tering af den normale værdi forforskelle i handelsled. Kravet blev undersøgt på baggrund af denye beviser, der blev forelagt, og det blev imødekommet, da det1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 5
▼B
påvistes, at eksportprisen og den normale værdi forekom i
forskellige handelsled, og denne forskel havde virkninger forprisernes sammenlignelighed.
(29)En indisk eksporterende producent indgav anmodning om juste-ring for forskelle i handelsled, fordi eksportsalget udelukkende
foregik i engrosleddet, medens salget på hjemmemarkedet både
fandt sted til grossister og endelige brugere. Der blev indrømmetjustering i det omfang, anmodningen var begrundet.
(30)En polsk eksporterende producent anfægtede, at der anvendtesmånedlige gennemsnitlige vekselkurser til omregningen afeksportprisen til hjemmemarkedets valuta i forbindelse med fast-sættelsen af foreløbige resultater. Denne producent hævdede, atde faktisk gældende vekselkurser skulle have været anvendt.Det er imidlertid normal praksis at anvende månedlige gennem-
snitlige vekselkurser. Desuden blev begge fremgangsmåder
afprøvet, og det konstateredes, at der kun var ubetydeligeforskelle, og at positive forskelle blev opvejet af negativeforskelle, dvs. at ingen af de to fremgangsmåder konsekventførte til højere eller lavere vekselkurser, og at virkningerne afdette problem for den endelige dumpingmargen ikke var væsent-
lige. Det blev følgelig besluttet at anvende den normale praksis
med månedlige gennemsnitlige vekselkurser.
(31)Den sydafrikanske eksporterende producent krævede justering
for valutaomregningen af eksportpriser, fordi en sammenligning
af valutaens laveste kurs og ecuen i undersøgelsesperioden ogden højeste kurs i 1999 viste en stærk devaluering af ecu.
(32)Dette krav blev afvist i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10,litra j), i grundforordningen, da svingningerne i vekselkurserneikke viste vedvarende bevægelser i undersøgelsesperioden, somkunne have berettiget en justering. Den gennemsnitlige devalue-ring af ecu over for den sydafrikanske rand var desuden meget
lille i undersøgelsesperioden.
(33)Da der ikke blev modtaget andre bemærkninger vedrørende
sammenligningen, bekræftes resultaterne i betragtning 17-19 og
21-23 i forordningen om midlertidig told.
4.Dumpingmargener
4.1.Metode
(34)På det foreløbige stadium blev en indisk eksporterende produ-
cents eksportsalg af stålwirer holdt uden for fastsættelsen af
dumping, idet denne producent solgte varerne til sin forbundne
importør i Fællesskabet, og varerne senere blev omdannet yder-ligere af denne importør.
(35)Efter offentliggørelsen af de foreløbige resultater anfægtede denindiske producent en sådan fremgangsmåde. Den pågældendeanmodede om, at den dumping, der konstateredes i forbindelsemed de undersøgte eksporttransaktioner, blev udtrykt i procentaf den samlede cif-pris, dvs. inklusive de eksporttransaktioner,som vedrørte varer, der senere blev omdannet som beskrevet
ovenfor. Til støtte for anmodningen fremførte producenten, at
antidumpingforanstaltninger ville gælde for al import af denpågældende vare.
(36)Anmodningen kunne ikke imødekommes. Det ville for det førstehave været vanskeligt at beregne en pålidelig eksportpris for deimporterede varer, som senere var blevet solgt i omdannettilstand. For det andet udgjorde det eksportsalg, der blevmedtaget ved fastsættelsen af en dumpingmargen, 80 % af hele
producentens videresalg til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
Dette blev anset for at være fuldt ud tilstrækkeligt som grundlagfor repræsentative resultater. For det tredje, da eksportsalgvedrørende varer, som senere var blevet omdannet, ikke kunneanvendes ved fastsættelsen af dumping, kunne der heller ikketageshens yn til det ved beregningen af dumpingmargenen, da1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 6
▼B
det ville have forvansket resultaterne og kunstigt nedsat
dumpingmargenen.
(37)Derfor bekræftes den metode, der anvendtes til fastsættelsen afforeløbige resultater, herunder også margener for ikke-samar-bejdsvillige virksomheder, som omhandlet i betragtning 24-26.
4.2.Dumpingmargenens niveau
(38)Den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype blev
sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris abfabrik og i samme handelsled i overensstemmelse med artikel2, stk. 11, i grundforordningen.
(39)Efter revision af beregningerne, især fordi de normale værdierfor Kina og Ukraine var baseret på de polske producenters hjem-memarkedssalg, fastsættes de endelige dumpingmargener tilfølgende i procent af cif-priserne, frit Fællesskabets grænse:
— FOLKEREPUBLIKKEN KINA: 60,4 %
— UNGARN:
Drótáru ésDrótkötél Ipari ésKeres kedelmi Rt 28,1 %Alle producenter/eksportører 28,1 %
— INDIEN:
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd 23,8 %Mohatta & Heckel 30,8 %Alle producenter/eksportører 30,8 %
— SYDKOREA:
Kiswire Ltd 1,2 %Manho Rope & Wire Ltd 0,1 %Chung Woo Rope Co, Ltd 0,2 %Chun Kee Steel and Wire Rope Co, Ltd 0,4 %
— MEXICO:
AcerosCames a SA de CV 95,6 %Alle producenter/eksportører 95,6 %
— POLEN:
Drumet SA 27,9 %Slaskie Zaklady Lin i Drutu »Linodrut« Spólka
Akeyjna
Fabryka Lin i Drutów »Linodrut« Zabrze Spólka
z ograniczona odpowiedzialnoscia
Fabryka Lin i Drutów »Falind« Spólka z ogranic-
zona odpowiedzialnoscia
Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu »Linodrut«
Bytom Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia
Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu »Linodrut
Linmet« Spólka z ograniczona odpowiedzialno-scia 48,3 %
Alle producenter/eksportører 48,3 %
— SYDAFRIKA
Haggie Rand Ltd (selskabet har skiftet navn og
hedder nu Haggie) 132 %
Alle producenter/eksportører 132 %
— UKRAINE: 51,8 %.1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 7
▼B
E.ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET
1.Produktion i Fællesskabet
(40)I mangel af nye oplysninger bekræftes de foreløbige resultater
som omhandlet i betragtning 34-36 i forordningen om midler-
tidig told.
2.Erhvervsgrenen i Fællesskabet
(41)Ifølge de bemærkninger, der er modtaget fra interesserede parter,
er erhvervsgrenen i Fællesskabet følgende:
(42)Nedennævnte 16 klagende fællesskabsproducenter og fire fælles-skabsproducenter, som støtter klagen, og som samarbejdede iforbindelse med undersøgelsen, udgør »erhvervsgrenen i Fælles-skabet« som omhandlet i artikel 4 i grundforordningen:
— Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Tyskland)
— Bridon International Limited (Det Forenede Kongerige)
— BTS Drahtseile GmbH (Tyskland)— CablesY AlambresEs pecialesSa. (Spanien)— Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)
— Cordoaria Oliveira SA (Portugal)
— Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Tyskland)— Holding FICADI (Frankrig)— Iscar Funi Metalliche (Italien)
— D. KoronakisSA (Grækenland)
— Metalcalvi Wire Ropes(Italien)— Midland Wire Cordage Co. Ltd (Det Forenede Kongerige)— RandersRebs lageri (Danmark)— Redaelli Tecnacordati SPA (Italien)
— Trefileurope (Frankrig)
— TrenzasY CablesS.L. (Spanien)— Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Tyskland)— Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Østrig)
— Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Tyskland)
— Wadra GmbH (Tyskland).
3.Import foretaget af erhvervsgrenen i Fællesskabet
(43)Flere interesserede parter anfægtede beregningen af niveauet af
erhvervsgrenens import.
(44)Oplysningerne om importen er baseret på data indgivet af
eksportørerne i deres eksportsalgslister og behørigt efterprøvet.EF-erhvervsgrenens import blev på denne måde fastsat til 4,4 %
af forbruget i undersøgelsesperioden.
(45)Undersøgelsen i forordningen om midlertidig told af, at
erhvervsgrenens vigtigste aktivitet stadig var produktionen afstålwirer i betragtning af det lave importniveau, bekræftes.
Endvidere var dette lave niveau ikke af en sådan art, at det
kunne beskytte fællesskabsproducenterne mod de skadelige virk-ninger af dumping, og det gav dem heller ikke mulighed for atdrage urimelig fordel af den pågældende import.
F.SKADE
1.Indledende bemærkning — undersøgelsesperiode
(46)Det blev fremført, at inddragelsen af 1994 fordrejede skadesun-
dersøgelsen, da størstedelen af importen fandt sted mellem 1994
og 1995, og at niveauet for importerede varer fra de berørte
lande derefter var stabilt. Det blev også fremført, at EF-erhvervs-grenens situation var stabil fra 1995 og tilundersøgelsesperioden. Derfor blev der anmodet om, at skade-sundersøgelsesperioden skulle starte i 1995.1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 8
▼B
(47)Formålet med undersøgelsen er at vurdere virkningerne af
dumpingimporten for EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
i undersøgelsesperioden. For at foretage en sådan analyse fast-læggesder tendens er for en række indikatorer på grundlag afoplysninger vedrørende et antal år forud for undersøgelsespe-rioden. Det er derfor uden betydning, om 1994 eller 1995 blevtaget som udgangspunkt for fastsættelsen af tendenser.
(48)Under alle omstændigheder bør følgende bemærkes:
— Størstedelen af importen fra de berørte lande fandt sted
mellem 1994 og 1995. Men i modsætning til hvad der er
blevet fremført, fortsatte denne import med at stige efter
1995 (+12 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden).
— Priserne på den pågældende import lå betydeligt under EF-
erhvervsgrenens priser i hele perioden.
— Virkningerne af importen for EF-erhvervsgrenens situation
førte til en betydelig nedgang i rentabilitet mellem 1994 og
1995 (fra 1,3 % til − 0,3 %), hvilket faldt sammen med tabaf markedsandele (−10 procentpoints). Som beskrevet iforordningen om midlertidig told forsøgte EF-erhvervsgrenenat genvinde markedsandele ved at sænke priserne mellem1995 og 1996, men kun for at lide yderligere tab (− 0,3 %
til − 0,7 %). For at reducere disse tab hævede EF-erhvervs-
grenen atter sine priser mellem 1996 og 1997. Men detteskete på bekostning af markedsandele og førte til yderligerenedgang.
— Forværringen af EF-erhvervsgrenens situation var således
resultatet af pres fra både importmængden fra de berørte
lande og det lave prisniveau på denne import.
(49)På grundlag af ovenstående afvises påstanden vedrørende start-tidspunktet for undersøgelsen af tendenser.
(50)Med den periode, i hvilken EF-erhvervsgrenens økonomiskesituation blev undersøgt, har det således været muligt at foretageen korrekt vurdering af erhvervsgrenens situation, som nøjagtigafspejler udviklingen på markedet for stålwirer i Fællesskabet.
2.Kumulation
2.1.Import fra Ungarn
(51)En eksporterende producent gentog sit krav om, at importen fra
Ungarn ikke skulle indgå i kumulationen med importen fra deandre berørte lande. Men der blev ikke fremført nye argumentertil støtte for dette krav. Derfor bekræftes begrundelserne for
kumulation som omhandlet i betragtning 47 i forordningen om
midlertidig told.
2.2.Import fra Mexico
(52)En eksporterende producent fremførte, at importen fra Mexico
ikke skulle indgå i kumulationen med importen fra de andreberørte lande, da denne import fra Mexico burde anses for at
være ubetydelig. Det hævdedes, at det meste af importen fra
Mexico blev foretaget af en importør, som var forbundet meden fællesskabsproducent, og at der ikke burde tages hensyn tildenne import ved fastsættelsen af niveauet for import fraMexico. Den resterende del af importen fra Mexico ville følgelig
være ubetydelig, og derfor skulle importen fra Mexico ikke
indgå i kumulationen med importen fra de andre berørte lande iforbindelse med skadesundersøgelsen.
(53)Ved vurderingen af, om importen fra et berørt land skal ansesfor at være ubetydelig i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3,i grundforordningen, beregnesden s amlede importmængde afvarer med oprindelse i det pågældende land.
(54)Det i betragtning 45 og 48 i forordningen om midlertidig toldomhandlede importtoldniveau bekræftes således, dvs. 3 % af1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 9
▼B
forbruget i undersøgelsesperioden, og påstanden om, at importen
fra Mexico også er ubetydelig, afvises.
3.Priserne på dumpingimporten
3.1.Sammenligning af EF-erhvervsgrenens priser og priserne
på dumpingimporten
(55)Det blev påstået, at de elementer, der anvendtes i kategorise-ringen af stålwirer med henblik på at beregne underbud, ikkegav mulighed for en vedkommende og korrekt prissammenlig-
ning. Det fremførtesnavnlig, at elementer, s om ikke indgik i
beregningerne af underbud (galvanisering, trækstyrke, kerne ogbelægning) og andre elementer, som ikke er forudset i spørge-skemaet (tolereret diametervarians, strækningsfaktor ogbrudstyrke), har betydelig indflydelse på priserne. Det hævdedes
også, at samme varekategorisering burde anvendes til beregnin-
gerne af dumping og skade.
(56)Der blev draget følgende konklusioner:
— Til beregningerne af underbud blev stålwirer grupperet efter
antal tråde og antal strenge i et tovværk, tovværkets opbyg-
ning og dets diameter. Det konstateredes, at disse elementer
er de vigtigste prisfaktorer ved stålwirer. Andre elementer,som ikke indgik i underbudsanalysen (dvs. galvanisering,strækstyrke, kerne og belægning), har kun underordnet betyd-ning for priserne på markedet i Fællesskabet.
Underbudsberegningerne med ovenfor beskrevne gruppering
af stålwirer resulterede i en rimelig salgsmængde for bådede eksporterende producenter og EF-erhvervsgrenen og blevderfor anset for at give et vedkommende og repræsentativt
resultat.
— Det blev anset for at være unødvendigt at inddrage yderligere
elementer, som ikke var forudset i spørgeskemaet (dvs. tole-
reret diametervarians, strækningsfaktor og brudstyrke), da
disse elementer i vid udstrækning var en kombination af devigtigste elementer i stålwirer, som allerede var inkluderet ivarekategoriseringen. Det ville ikke give en mere nøjagtigprissammenligning at inddrage sådanne elementer, og ensådan fremgangsmåde ville have været urimelig byrdefuld
for alle interesserede parter.
— Varekategoriseringen til beregningen af dumpingmargenen
blev ikke anset for at være en god model for beregningen af
underbud, da kategoriseringen i forbindelse med dumping for
størstedelen bestod i en sammenligning af et selskabs vareud-valg, dvs. samme eller tilsvarende varer fremstillet af en ogsamme producent og solgt på to forskellige markeder. Bereg-ningen af underbud bestod imidlertid i en sammenligning afet stort antal stålwirer, som solgtes af et stort antal parter.
Det blev derfor fastslået, at den metode, der allerede
anvendtesi forordningen om midlertidig told, gav et mererimeligt grundlag for undersøgelsen af prisunderbud, idetden omfattede den største salgsmængde og samtidig toghensyn til de vigtigste prisfaktorer.
— Endelig blev det fastslået, at der ikke fandtes betydelige pris-
forskelle for de forskellige, typer stålwirer inden for engruppe.
(57)Argumenterne vedrørende varekatalogisering i forbindelse medunderbudsberegningerne afvises.
3.2.Handelsled
(58)En del interesserede parter fremførte, at det var nødvendigt at
justere salgspriserne for en påstået forskel i handelsled, fordiEF-erhvervsgrenen solgte til endelige brugere, hvorimod deimporterede varer almindeligvis solgtes til grossister/distribu-tører.1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 10
▼B
(59)Det konstateredes, at EF-erhvervsgrenen solgte via flere salgska-
naler, både til grossister/distributører og endelige brugere. Der
blev heller ikke konstateret nogen konsekvent og/eller betydeligprisforskel mellem de forskellige salgskanaler.
(60)Anmodningen om justering for handelsled blev derfor afvist.
4.EF-erhvervsgrenens situation
(61)Visse eksporterende producenter hævdede, at EF-erhvervsgrenen
ikke havde lidt væsentlig skade som omhandlet i artikel 3 i
grundforordningen, da erhvervsgrenens produktion, kapacitet,
priser, investeringer og produktivitet var stabil eller forbedredesmellem 1994 og undersøgelsesperioden.
4.1.Produktion
(62)Det konstateredes, at produktionsniveauerne var stabile i den
undersøgte periode (+1 %); dette bør vurderes i sammenhængmed de stigende lagre (+30 %) og nedgangen i salget (− 9 %)som anført i betragtning 58-60 i forordningen om midlertidigtold. Forbruget øgedes5 % i perioden.
4.2.Kapacitet og investeringer
(63)Resultatet om, at kapacitetsstigningen (+11 %) kunne tilskrives
investeringer i udskiftning af maskiner til maskiner med øgetkapacitet som anført i betragtning 59 og 65 i forordningen om
midlertidig told, bekræftes.
4.3.Rentabilitet
(64)Flere eksporterende producenter anfægtede anvendelsen af revi-
derede regnskaber til beregningen af EF-erhvervsgrenens
rentabilitet som anført i betragtning 64 i forordningen om
midlertidig told. De hævdede, at de reviderede regnskaber omfat-tede salg af varer, som ikke indgik i undersøgelsen, og ikkevedrørte hele undersøgelsesperioden.
(65)Selv om flere selskaber var i stand til at indgive separate oplys-ninger om den pågældende vare, havde andre ikke etregnskabssystem, som gav dem mulighed for at udskille denundersøgte vare. I mangel af sådanne oplysninger blev det fast-
slået, at de reviderede regnskaber gav pålidelige oplysninger om
den snævrest mulige varegruppe, herunder den pågældende vare,for hvilken der forelå de nødvendige oplysninger om rentabilitet.For alle seks selskaber i stikprøven gælder det, at deres hoved-aktivitet er produktion af stålwirer. Det konstateredes i vidudstrækning, at andre varer, som fremstilles af disse selskaber
(f.eks. tovværk af rustfrit stål, stålwirer af diameter på under 3
mm, stålwirer og forspændte strenge), er forbundet med hoved-aktiviteten, og at det er almindeligt at anvende sammeråmateriale, maskiner og personale.
(66)Det blev anset for at være rimeligt at anvende rentabilitetenvedrørende 1997 i stedet for undersøgelsesperioden, da 1997stort set dækker undersøgelsesperioden, som løb fra januar 1997til marts1998.
(67)På grundlag af ovenstående blev det fastslået, at de reviderederegnskaber gav et repræsentativt og pålideligt billede af rentabi-liteten af den pågældende vare i overensstemmelse med artikel
3, stk. 8, i grundforordningen.
(68)I forbindelse med forordningen om midlertidig told havde en
fællesskabsproducent, hvis regnskabsår sluttede i marts, kun
indgivet foreløbige data vedrørende rentabilitet. Kommissionen
modtog siden endelige oplysninger, og rentabiliteten for EF-erhvervsgrenen blev omregnet til − 0,3 % i 1997, der som nævnti ovenstående er repræsentativt for undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens rentabilitet ændredes derfor fra +1,3 % i 1994til − 0,3 % i 1997.1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 11
▼B
4.4.Konklusion vedrørende EF-erhvervsgrenens situation
(69)Visse eksporterende producenter fremførte, at EF-erhvervsgrenen
havde haft gode resultater i perioden efter 1995, og at en afgø-
relse om, at der forvoldtes væsentlig skade, derfor ikke var
berettiget.
(70)Det er nødvendigt at minde om (se afsnit F.1 »Indledendebemærkninger«) at uanset om 1994 eller 1995 tages somudgangspunkt for skadesundersøgelsen, er der sket en forværring
af EF-erhvervsgrenens situation. Selv om 1995 tages som
udgangspunkt, var der nedgang i produktion, salg, beskæftigelseog investeringer. Lagrene øgedes. Markedsandelen var stabil (fra65,26 % til 65,54 %) og rentabiliteten stadig negativ (− 0,3 %).
(71)I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningenvedrører undersøgelsen af den skade, der påførtes EF-erhvervs-
grenen, under alle omstændigheder den samlede vurdering af
disse økonomiske faktorer, og ingen af disse faktorer kan hverfor sig betragtes som udslagsgivende for afgørelsen.
(72)Argumentet afvises derfor.
4.5.Konklusion vedrørende skade
(73)Konklusionen om, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade
som anført i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told,bekræftes.
G.ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(74)I mangel af nye oplysninger bekræftes de foreløbige resultater
som anført i betragtning 69-85 i forordningen om midlertidigtold.
H.FÆLLESSKABETS INTERESSER
(75)Flere parter rejste tvivl om vurderingen af antidumpingforanstalt-
ningernesvirkninger for brugerindus trien.
(76)Der blev ikke modtaget besvarelser af Kommissionens spørge-skemaer fra de brugerindustrier, der er berørt af proceduren(betragtning 87 i forordningen om midlertidig told). Der blev
heller ikke modtaget oplysninger efter offentliggørelsen af
forordningen om midlertidig told. Konklusionerne i forordningenom midlertidig told viste, at brugerne ikke ville blive væsentligtberørt af foranstaltningerne. Denne konklusion er ikke blevetanfægtet af brugere, og den bekræftesderfor.
(77)En række interesserede parter fremførte, at fællesskabsproducen-
terne ikke fremstiller stålwirer med lille diameter, og at
virkningerne af antidumpingforanstaltningerne ville betyde, atder ville blive mangel på disse stålwirer på markedet i Fælles-skabet. Det hævdedes også, at dette ville få negative følger forbeskæftigelsen hos importørerne, som nu importerer stålwirer
med lille diameter til Fællesskabet.
(78)EF-erhvervsgrenen fremstiller hele udvalget af stålwirer, også
stålwirer med lille diameter. Indførelsen af foranstaltninger vilsåledes ikke medføre en prisstigning og heller ikke forårsagemangel på stålwirer med lille diameter på markedet i Fælles-skabet. Det bekræftes også, at der findes en række alternative
leveringskilder for stålwirer, der ikke er underlagt antidumping-
foranstaltninger (betragtning 105 i forordningen om midlertidigtold).
(79)I betragtning af ovenstående konkluderes det, at indførslen afendelige foranstaltninger ikke vil få store negative virkningerfor de erhvervsdrivende i Fællesskabet.1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 12
▼B
I.ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1.Afslutning af proceduren vedrørende Sydkorea
(80)På baggrund af konklusionerne i betragtning 24 ff. i forord-
ningen om midlertidig told om, at dumpingmargenen for
Sydkorea er ubetydelig, og da der ikke er fremført nye argu-menter imod afslutningen af proceduren vedrørende Sydkorea,afsluttes proceduren vedrørende importen af varer med oprind-else i Sydkorea hermed, uden at der indføres foranstaltninger.
2.Skadesafhjælpningsniveau
(81)Med henblik på at fastsætte det endelige niveau for de foranstalt-
ninger, der skal indføres, blev det fastslået, at priserne pådumpingimporten skulle hæves til et ikke-skadevoldende niveau.Med henblik på beregningen af den nødvendige prisstigning,dvs. skadesmargenen, blev priserne på dumpingimporten
sammenlignet med EF-erhvervsgrenens salgspriser plus den
manglende fortjeneste og et rimeligt niveau for fortjeneste. DaEF-erhvervsgrenens rentabilitet var blevet omregnet til at være− 0,3 % i 1997 (se punkt 4.3 »Rentabilitet«) blev elementet forden manglende fortjeneste i underbudsberegningen ændret i
overensstemmelse hermed. Ellers bekræftes den metode, der
anvendtes til fastsættelse af skadesmargenen som omhandlet ibetragtning 110 i forordningen om midlertidig told.
3.Tilsagn
(82)På et sent stadium i undersøgelsen afgav flere eksporterende
producenter i Kina, Mexico og Ukraine tilsagn. Endvidere fore-
lagde de eksporterende producenter i Indien og Sydafrika
reviderede pristilsagn.
— Med hensyn til Kina kunne tilsagnene ikke godtages, da
ingen af selskaberne i disse lande var blevet indrømmet indi-viduel behandling, og da der ikke var nogen garanti i
tilsagnene for, at de kinesiske myndigheder ville tillade
passende kontrol.
— Med hensyn til Indien (Usha Martin Industries & Usha
Belton Ltd), Mexico, Sydafrika og Ukraine afgav de berørteeksporterende producenter pristilsagn, som kunne godtages.
(83)Det er anført i betragtning 112 ff. i forordningen om midlertidig
told, at der blev afgivet tilsagn af de eksporterende producenter i
Ungarn og Polen, som Kommissionen godtog. Disse tilsagn blevjusteret, så de afspejler de endelige resultater af undersøgelsenmed hensyn til minimumspriser.
4.De endelige foranstaltningers form og niveau
(84)Der bør vedtagesendelige forans taltninger i form af værditold,
med individuelle satser for hvert enkelt samarbejdsvilligtselskab. For andre eksporterende producenter bør der i betragt-ning af det høje samarbejdsniveau, der konstateredes, anvendesden højeste selskabsbestemte told fastsat for en samarbejdendeeksportør i det pågældende land. For de selskaber, som har
afgivet acceptable pristilsagn, vedtages endelige foranstaltninger
i form af tilsagn.
(85)I de tilfælde, hvor der i forbindelse med en bestemt eksporte-rende producent konstateredes lavere dumpingmargener end de
tilsvarende stigninger i importpriserne, som var nødvendige for
at fjerne ovennævnte skade, begrænsedes den endelige told ioverensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundforordningen tilden fastsatte dumpingmargen.
(86)Denne told er følgende i procent af cif-prisen, netto, frit Fælles-skabets grænse, ufortoldet:
— FOLKEREPUBLIKKEN KINA:1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 13
▼B
Alle producenter/eksportører 60,4 %
— UNGARN:
Drótarú ésDrótkötél Ipari ésKeres kedelmi Rt: 28,1 %Alle producenter/eksportører 28,1 %
— INDIEN:
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd 23,8 %Mohatta & Heckel 30,8 %Alle producenter/eksportører 30,8 %
— MEXICO:
AcerosCames a SA de CV 56,1 %Alle producenter/eksportører 56,1 %
— POLEN:
Drumet SA 27,9 %Slaskie Zaklady Lin i Drutu »Linodrut« Spólka
Akeyjna
Fabryka Lin i Drutów »Linodrut« Zabrze Spólka
z ograniczona odpowiedzialnoscia
Fabryka Lin i Drutów »Falind« Spólka z ogranic-
zona odpowiedzialnoscia
Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu »Linodrut«
Bytom Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia
Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu »Linodrut
Linmet« Spólka z ograniczona odpowiedzialno-scia 48,3 %
Alle producenter/eksportører 48,3 %
— SYDAFRIKA:
Haggie 38,6 %Alle producenter/eksportører 38,6 %
— UKRAINE:
Alle producenter/eksportører 51,8 %.
(87)Den individuelle told, der er specificeret i denne forordning, blev
fastsat på grundlag af resultaterne af nærværende antidumpin-gundersøgelse. De afspejler den situation, der konstateredes iløbet af undersøgelsen. Disse toldsatser gælder således udeluk-kende for import af varer med oprindelse i de berørte lande ogfremstillet af de nævnte juridiske personer. Varer fremstillet af
andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive
del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundneselskaber, er ikke omfattet af disse satser og er derfor underlagtresttolden.
(88)Alle krav om anvendelse af individuelle toldsatser (f.eks. efteren ændring i navnet på den juridiske person) stiles hurtigstmuligt til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig
om ændringer i selskabets aktiviteter, der har forbindelse med
produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg forbundet med denpågældende navneændring.
J.OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD
(89)I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konsta-
teret for de eksporterende producenter, og omfanget af denskade, der er påført EF-erhvervsgrenen, anses det for at værenødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 14
▼B
midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning om midler-
tidig told, opkrævesendeligt med et beløb s varende til denendelige told, medmindre den midlertidige told er lavere, i
hvilket tilfælde sidstnævnte told er gældende —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføresen endelig antidumpingtold på importen af tovværk
og kabler af stål, som i øjeblikket tariferes under KN-kodeex 7312 10 82 (Taric-kode 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (Taric-kode 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (Taric-kode 7312 10 86*10),ex 7312 10 88 (Taric-kode 7312 10 88*10) og ex 7312 10 99 (Taric-
kode 7312 10 99*10) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina,
Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af cif-prisen,
netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer, der er fremstillet
af nedennævnte selskaber:
Land SelskabToldsats
(%)Taric-tillægskode
Folkerepublikken Kina Alle selskaber 60,4 —
Ungarn Alle selskaber 28,1 8900
Indien Usha Martin Industries &
Usha Beltron Ltd
Shakespeare Sarani
Calcutta-700 071 Indien23,8 8613
Alle andre selskaber 30,8 8900
Mexico Alle selskaber 56,1 8900Polen Drumet SA
87-880 Wloclawek, ul. Polna
26/74 Polen27,9 8614
Alle andre selskaber 48,3 8900
Sydafrika Alle selskaber 38,6 8900Ukraine Alle selskaber 51,8 ►
M1—◄
3. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre
andet er anført.
Artikel 2
1. Uanset bestemmelserne i artikel 1 gælder den endelige told ikke
for import af den i artikel 1 omhandlede vare, som er fremstillet,
direkte eksporteret og faktureret til et importselskab i Fællesskabet af
de i stk. 3 nævnte selskaber, som har afgivet pristilsagn, der er godtagetaf Kommissionen ved dens afgørelse, 1999/572/EF om godtagelse aftilsagn i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importenaf tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina,Ungarn, Indien, Republikken Korea, Mexico, Polen, Sydafrika og
Ukraine (
1).
2. Når der fremsættes anmodning om overgang til fri omsætning på
grundlag af et tilsagn, er fritagelse for tolden betinget af, at der over forde relevante medlemsstaters toldmyndigheder forelægges en gyldig1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 15
(1) Se side 63 i denne EFT.
▼B
tilsagnsfaktura i den form, der er fastsat i bilaget til forordningen om
midlertidig told og udstedt af et af de selskaber, der er anført i stk. 3.Vedrørende selskabet i Ukraine skal tilsagnsfakturaen ledsages af en
gyldig eksportlicens udstedt af de ukrainske myndigheder i den form,
der er fastsat i bilaget.
3. Varer, der importeresi forbindels e med afgivne og godtagne
tilsagn, angives under følgende Taric-tillægskoder:
Land Virksomhed Taric-tillægskode
Ungarn Drótáru ésDrótkötél Ipari ésKeres kedelmi Rt.
Besenyöi utca 18, 3527 Miskolc, Ungarn8616
Polen Slaskie Zaklady Lin i Drutu »Linodrut« Spólka
Akeyjna
Fabryka Lin i Drutów »Linodrut« Zabrze
Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia
PL-41-800 Zabrze, Sobieskiego Street No 1
8619/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Fabryka Lin i Drutów Falind Spólka z organic-
zona odpowiedzialnoscia
PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka Street 1
Górnoslaska fabryka Lin i Drutu Linodrut
Bytom Spólka z organiczona odpowiedzialno-
scia, 41-906 Bytom Ks. Jerzego Popieluszki
Street 1
Dolnoslaska fabryka Lin i Drutu »Linodrut
Linmet« Spólka z organiczona odpowiedzial-
noscia 58-309 Walbrzych, Sluga Street 2
Mexico AcerosCames a SA de CV
Margarita Maza de Juárez No.154,
Col Nueva Ind. Vallejo
Mexico D.F.C.P.07700
MexicoA022
Sydafrika Haggie
Lower Germiston Road
Jupiter
PO Box 40072
Cleveland
SydafrikaA023
Indien Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd
Shakespeare Sanani, Calcutta, 700071 ,
IndienA024
Artikel 3
Med hensyn til importen af den i artikel 1, stk. 1, omhandlede vare
med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico,Polen, Sydafrika og Ukraine opkræves de beløb, der er stillet somsikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forord-
ningen om midlertidig told, med et beløb svarende til den endelige
antidumpingtold. Sikkerhedsstillelse, der overstiger den endelige anti-dumpingtold, frigives.
Artikel 4
Proceduren vedrørende importen af den i artikel 1, stk. 1, omhandlede
vare med oprindelse i Republikken Korea afsluttes hermed.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De
Europæiske Fællesskabers Tidende .1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 16
▼M1
▼B
▼B
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat.1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 17
▼B
BILAG
OPLYSNINGER, DER SKAL FREMGÅ AF DEN I ARTIKEL 2, STK. 2,
OMHANDLEDE EKSPORTLICENS
1. Varerapporteringskodenummeret (som fastsat i det tilsagn, der er afgivet af
den pågældende producerende eksportør), med angivelse af type, antal
strenge, antal tråde pr. streng og KN-kode.
2. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder angivelse af:
— »selskabsvarekoden«
— KN-kode— den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer kan
tolddeklareres ved Fællesskabets grænser
— mængde i kg— gældende mindstepris.
3. Fakturanummer4. Eksportlicensnummer og udstedelsesdato.
5. Navn på den importør, til hvilken fakturaen er udstedt direkte af selskabet.1999R1796 — DA — 26.09.2003 — 001.001 — 18