1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 4.oktober 1982
om indførelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje
(82/714/EØF)
(EFT L 301 af 28.10.1982, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►A1 Tiltrædelsesakt for Østrig, Finland og Sverige C 241 21 29.8.1994
(tilpasset ved Rådets beslutning 95/1/EF, Euratom, EKSF) L 1 1 1.1.1995
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 2
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 4.oktober 1982
om indførelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje
(82/714/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning tiltraktaten om oprettel se af Det europæiske økono-
miske Fællesskab, særlig artikel 75,
under henvisning tilforsl ag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (
1),
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg (2),
og
ud fra følgende betragtninger:Målet for og iværksættelsen af en fælles transportpolitik forudsætter for
så vidt angår sejlads ad indre vandveje bl.a., at fartøjernes sejlads indenfor Fællesskabet finder sted under de bedst mulige sikkerhedsforhold ogpå de bedst mulige konkurrencevilkår;
i henhold til Rådets direktiv 76/135/EØF af 20. januar 1976 om
gensidig anerkendelse af fartsattester for fartøjer på indre vandveje (
3),
ændret ved direktiv 78/1016/EØF (4), skal Rådet vedtage fælles bestem-
melser om tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje; formåletmed dette direktiv er at fastsætte de nævnte forskrifter; det er doghensigtsmæssigt fra dette direktivs anvendelsesområde at undtage flerekategorier af fartøjer;
de indre vandveje inden for Fællesskabet er med hensyn til sikkerhed af
forskellig karakter, og det er derfor nødvendigt at inddele disse vand-veje i flere zoner; ordningen i henhold til den reviderede konvention omsejlads på Rhinen bør dog ikke anfægtes;
det er hensigtsmæssigt at indføre et fællesskabscertifikat for sejlads på
indre vandveje, som gælder for alle vandveje i Fællesskabet med undta-gelse af dem, hvor den reviderede konvention om sejlads på Rhinenfinder anvendelse; i certifikatet attesteres det, at fartøjerne opfylder defælles tekniske forskrifter;
det inspektionscertifikat, der udstedes i henhold til artikel 22 i den
reviderede konvention om sejlads på Rhinen, bør også kunne bruges påalle vandveje i Fællesskabet under forudsætning af, at ihændehaveren, ivisse tilfælde, er i besiddelse af et supplerende fællesskabscertifikat;
af hensyn til de enkelte medlemsstaters lokale interesser og deres
særlige sikkerhedsbehov bør hver medlemsstat have mulighed for helteller delvis at undlade at anvende direktivets bestemmelser på fartøjer,der ikke besejler de øvrige medlemsstaters vandvejsnet;
der bør fastsættes de nødvendige frister tilteknisk inspektion med
henblik på udstedelse af certifikater til fartøjer, som er i brug;
der bør fastsættes en forenklet procedure til ændring af bilagene til dette
direktiv for at lette en hurtig tilpasning til den tekniske udvikling;
bestemmelserne i direktiv 76/135/EØF gælder ifølge sammes artikel 7
indtilnærværende direktivs ikrafttræden; det er nødvendigt, at direktiv76/135/EØF fortsat har gyldighed for sådanne fartøjer, som er omfattetderaf, men ikke af nærværende direktiv —
(1) EFT nr. C 289 af 19. 11. 1979, s. 25.
(2) EFT nr. C 182 af 21. 7. 1980, s. 16.
(3) EFT nr. L 21 af 29. 1. 1976, s. 10.
(4) EFT nr. L 349 af 13. 12. 1978, s. 31.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 3
▼B
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
AFSNIT I
Almindelige bestemmelser
Artikel 1
Ved anvendelsen af dette direktiv inddeles Fællesskabets indre vandveje
således:
— zone 1 og 2: de i fortegnelsen i bilag I, kapitel 1, nævnte vandveje,
— zone 3: de i fortegnelsen i bilag I, kapitel 2, nævnte vandveje,— zone 4: alle andre vandveje i Fællesskabet.
Zone R omfatter de af ovennævnte vandveje, for hvilke der udstedes et
inspektionscertifikat i overensstemmelse med artikel 22 i den revideredekonvention om sejlads på Rhinen, sådan som denne artikel er affattet,når dette direktiv vedtages.
Artikel 2
1. Dette direktiv gælder for
— fartøjer med en dødvægt på 15 tons eller derover eller, hvis der er
tale om fartøjer, som ikke er beregnet til godstransport, med etdeplacement på 15 m
3eller derover,
— bugserfartøjer, også med et deplacement på under 15 m3, hvis de er
bygget til at slæbe eller skubbe fartøjer eller slæbe disse i parforma-tion.
2. Dette direktiv gælder ikke for
— passagerfartøjer,
— flodfærger,— flydende materiel,— flydende anlæg og flydende materiel, herunder sådant, som er
bestemt tilat fl yttes,
— lystbåde,— kontrolmyndighedernes tjenestefartøjer og brandslukningsfartøjer,— militærfartøjer,— søgående fartøjer, herunder søgående bugserfartøjer, der sejler på og
er stationeret i flodmundinger, eller som midlertidigt befinder sig påde indre vandveje, og som har et gyldigt fartsbevis,
— bugserfartøjer med et deplacement på under 15 m
3, hvis disse er
bygget til kun at slæbe eller skubbe fartøjer med et deplacement påunder 15 m
3eller slæbe sådanne i parformation.
Artikel 3
Fartøjer, der besejler de i artikel 1 nævnte fællesskabsvandveje, skal
være udstyret med:
— et certifikat, udstedt i henhol d tilartikel22 i den reviderede konven-
tion om sejlads på Rhinen, såfremt de sejler på vandveje i zone R,
— det fællesskabscertifikat for fartøjer til sejlads på indre vandveje, der
udstedes til fartøjer, som opfylder de tekniske forskrifter i bilag II,såfremt de sejler på vandveje i de øvrige zoner.
Fællesskabscertifikatet udfærdiges efter modellen i bilag III og udstedes
i henhold til bestemmelserne i dette direktiv.
Artikel 4
1. Fartøjer med certifikat udstedt i henhold til artikel 22 i den revide-
rede konvention om sejlads på Rhinen kan sejle på Fællesskabets vand-veje med dette certifikat alene.
2. Dog skal alle fartøjer med et certifikat som omhandlet i stk. 1 i
følgende tilfælde ligeledes være forsynet med supplements-certifikat for
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 4
▼B
sejlads på indre vandveje, benævnt De europæiske Fællesskaberssupplements-certifikat:
— ved sejlads på vandveje i zone 3 og 4, såfremt de ønsker at gøre
brug af lempelserne af tekniske krav på sådanne vandveje;
— ved sejlads på vandveje i zone 1 og 2, såfremt medlemsstaterne har
vedtaget supplerende tekniske forskrifter for disse vandveje, ihenhold til artikel 5.
De europæiske Fællesskabers supplements-certifikat udfærdiges efter
modellen i bilag IV og udstedes af de kompetente nationale myndig-heder mod forevisning af det i artikel4, stk. 1, nævnte gyl dige certifikatpå vilkår, som fastsættes af disse myndigheder.
Artikel 5
1. Med forbehold af bestemmelserne i den reviderede konvention om
sejlads på Rhinen kan en medlemsstat efter høring af Kommissionensom supplement til forskrifterne i bilag II vedtage tekniske forskrifterfor fartøjer, som på dens område sejler på vandveje i zone 1 og 2.
Disse supplerende forskrifter meddeles de øvrige medlemsstater og
Kommissionen senest seks måneder inden deres ikrafttræden,medmindre de allerede var i kraft den 21. januar 1977.
2. Det anføres på det i artikel 3 nævnte fællesskabscertifikat eller i
det i artikel 4, stk. 2, omtalte tilfælde på det supplerende fællesskabscer-tifikat, at fartøjet fyldestgør de nævnte supplerende forskrifter.
Artikel 6
Ethvert fartøj med et certifikat udstedt i henhold til reglementet for
transport af farlige stoffer på Rhinen (ADNR), kan transportere farligestoffer på hele Fællesskabets område på de vilkår, der er anført i dettecertifikat.
Enhver medlemsstat kan kræve, at fartøjer, der ikke er i besiddelse af et
ADNR-certifikat, kun kan transportere farlige stoffer på dens område,såfremt de opfylder en række forskrifter foruden dem, der er fastsat idette direktiv. Disse forskrifter meddeles Kommissionen og de øvrigemedlemsstater.
Artikel 7
1. Enhver medlemsstat kan helt eller delvis undlade at anvende dette
direktiv på
a) fartøjer, når disse sejler på sådannne af medlemsstatens vandveje,
som ikke ved indre sejlbare vandveje er forbundet med de øvrigemedlemsstaters vandvejsnet;
b) fartøjer med en dødvægt på højst 350 tons, hvis køler l agt inden den
1. januar 1950, og som udelukkende besejler indenlandske vand-vejsnet.
2. I forbindelse med sejlads på indenlandske vandveje kan medlems-
staterne tillade afvigelser fra en eller flere bestemmelser i dette direktivfor så vidt angår sejlads i indskrænket fart af lokal interesse eller ihavneområder. De pågældende afvigelser samt de strækninger eller denzone, for hvilke de gælder, skal anføres i fartøjets certifikat.
3. De afvigelser, der vedtages i henhold til denne artikel, meddeles
Kommissionen.
4. En medlemsstat, som i kraft af afvigelser, der er indrømmet i
henhold til stk. 1 og 2, ikke har noget fartøj, der besejler dens vandvejeog er underkastet dette direktivs bestemmelser, er ikke forpligtet til atefterkomme artikel9, 10 og 12.
AFSNIT II
Betingelser for og fremgangsmåde ved udstedelse af fællesskabscertifikater
for sejlads på indre vandveje
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 5
▼B
Artikel 8
1. Fællesskabscertifikatet udstedes til fartøjer, hvis køl er lagt efter
den 1. januar 1985, efter en teknisk inspektion, som skalforetages,inden fartøjet tages i brug, og som skalsikre, at fartøjet fyl destgør detekniske forskrifter i bilag II.
2. Fællesskabscertifikatet udstedes til fartøjer, som er i brug pr. 1.
januar 1985, og tilfartøjer, hvis køler l agt inden da, efter den tekniskinspektion, som foretages i perioden fra den 1. januar 1986 tilden 1. jul i1998 efter en tidsplan, som hver medlemsstat udarbejder, og som skalsikre, at fartøjet fyldestgør de tekniske forskrifter i bilag II. Dennetidsplan meddeles Kommissionen og de øvrige medlemsstater.
Enhver medlemsstat kan dog forlænge den periode, inden for hvilken
den tekniske inspektion skalfortages, med 7 år, for så vidt angårfartøjer, der udelukkende sejler på dens eget vandvejsnet, og hvis køl erblevet lagt inden den 1. januar 1970.
3. Det kontrolleres i givet fald, at fartøjet fyldestgør de i artikel 5
omhandlede supplerende forskrifter, enten ved de tekniske inspektioner,der er nævnt i stk. 1 og 2, eller ved en teknisk inspektion, som udførespå anmodning af fartøjets ejer.
Artikel 9
Fællesskabscertifikatet udstedes af den kompetente nationale
myndighed i den medlemsstat, hvor fartøjet er indregistreret, eller nårregistrering ikke har fundet sted, i den medlemsstat, hvor fartøjet har sithjemsted, eller, hvis dette ikke er fastsat, i den medlemsstat, hvorfartøjets ejer er etableret.
Disse myndigheder kan i givet fald anmode de kompetente myndig-
heder i en anden medlemsstat om at udstede certifikatet.
Hver medlemsstat udfærdiger en fortegnelse over de af dens myndig-
heder, der har kompetence tilat udstede certifikaterne, og meddel erKommissionen og de øvrige medlemsstater denne fortegnelse.
En medlemsstat, som i kraft af artikel 7, stk. 4, ikke har udpeget en
kompetent myndighed, kan anmode en anden eller flere andre medlems-stater om at pålægge deres kompetente myndigheder at udstede certifi-kater til fartøjer, som er registreret i eller har deres hjemsted påførstnævnte stats område, eller som tilhører personer, der er etableretder.
Artikel 10
Den i artikel8 omhandl ede tekniske inspektion foretages af de kompe-
tente myndigheder, der helt eller delvis kan undlade at underkastefartøjet teknisk inspektion, såfremt det af en gyldig attest, udstedt af etklassificeringsselskab, der er autoriseret i den stat, hvor certifikatet erudstedt, fremgår, at fartøjet helt eller delvis fyldestgør de tekniskeforskrifter i bilag II.
Hver medlemsstat udfærdiger en fortegnelse over de af dens myndig-
heder, der har kompetence tilat foretage den tekniske inspektion, ogmeddeler Kommissionen og de øvrige medlemsstater denne fortegnelse.
Artikel 11
Gyldighedsperioden for fællesskabscertifikatet for sejlads på indre
vandveje fastsættes i hvert enkelt tilfælde af den myndighed, som harkompetence tilat udstede dette certifikat. Gyl dighedsperioden kan dogikke overstige 10 år.
Artikel 12
Hver stat fastsætter de nærmere betingelser for udstedelse af nyt certi-
fikat i tilfælde, hvor et gyldigt certifikat er bortkommet eller ødelagt.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 6
▼B
AFSNIT III
Betingelser for og fremgangsmåde ved fornyelse eller ændring af certifikater
Artikel 13
Fællesskabscertifikatet fornys ved udløbet af gyldighedsperioden på de
betingelser og efter den fremgangsmåde, som er fastsat for udstedelsenaf disse certifikater.
Artikel 14
Et fællesskabscertifikats gyldighedsperiode kan undtagelsesvis
forlænges af den udstedende eller fornyende myndighed for en periodepå højst 12 måneder.
Denne forlængelse af gyldighedsperioden skal anføres på fællesskabs-
certifikatet.
Artikel 15
I tilfælde af ændringer eller væsentlige reparationer af fartøjet, som
indvirker på soliditeten af dets konstruktion eller på dets karakteristika,skaldet, før sejl ads genoptages, på ny underkastes teknisk inspektion ihenhold til artikel 8.
Efter inspektion udstedes der et nyt certifikat, hvori fartøjets tekniske
karakteristika angives.
Såremt et sådant certifikat udstedes i en anden medlemsstat end den,
hvor det oprindelige certifikat blev udstedt eller fornyet, skal denkompetente myndighed, der har udstedt eller fornyet det oprindeligecertifikat, underrettes derom inden en måned.
AFSNIT IV
Afslag eller inddragelse
Artikel 16
Enhver beslutning om at afslå udstedelse eller fornyelse af et certifikat
skal begrundes. Beslutningen meddeles den pågældende med oplysningom de i medlemsstaten gældende regler om klageadgang og frister forindgivelse af klage.
Ethvert certifikat kan i gyldighedsperioden inddrages af den kompetente
myndighed, der har udstedt eller fornyet det, når fartøjet ikke længerefyldestgør de tekniske forskrifter i certifikatet.
AFSNIT V
Kontrol
Artikel 17
1. En medlemsstats kompetente myndigheder kan når som helst
kontrollere, hvorvidt der om bord findes et i henhold til dette direktivgyldigt certifikat, og hvorvidt fartøjet svarer til angivelserne i dettecertifikat eller disse certifikater.
2. Hvis myndighederne ved den i stk. 1 omhandlede kontrol konsta-
terer, at certifikatet ikke er gyldigt, eller at fartøjet ikke svarer tilangivelserne i dette, men at denne mangel ved gyldigheden eller denmanglende overensstemmelse ikke udgør nogen åbenbar fare, skal fartø-jets ejer eller dennes repræsentant træffe alle fornødne foranstaltningertilat afhjæl pe denne situation. Den myndighed, der har udstedt certifi-katet, eller som senest har fornyet det, underrettes herom.
3. Hvis myndighederne ved den i stk. 1 nævnte kontrolkonstaterer,
at certifikatet ikke findes om bord, eller at fartøjet udgør en åbenbarfare, kan de pågældende myndigheder afbryde fartøjets sejlads, indtilder er truffet fornødne foranstaltninger til at afhjælpe den konstateredesituation.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 7
▼B
De kan ligeledes foreskrive foranstaltninger, som vil gøre det muligt for
fartøjet uden fare og eventuelt efter at have afsluttet transporten at sejletil et sted, hvor det enten kan blive inspiceret eller repareret. Denmyndighed, der har udstedt certifikatet, eller som senest har fornyet det,underrettes herom.
4. Enhver medlemsstat, som har afbrudt et fartøjs sejlads, eller som
allerede har meddelt ejeren, at den agter at gøre det, såfremt de konsta-terede mangler ikke afhjælpes, underretter den myndighed i den pågæl-dende medlemsstat, der har udstedt eller senest fornyet certifikatet, omden beslutning, den har truffet eller agter at træffe.
5. Enhver beslutning om at afbryde sejladsen, der træffes i medfør af
bestemmelser, der er vedtaget til gennemførelse af dette direktiv, skaludtrykkeligt begrundes. Den meddeles den pågældende med oplysningom klageadgang efter lovgivningerne i medlemsstaterne og om klagefri-ster.
AFSNIT VI
Bestemmelser, der skal finde anvendelse over for fartøjer fra tredjelande
Artikel 18
Så længe der ikke har kunnet indgås en aftale mellem Fællesskabet og
tredjelandene om gensidig anerkendelse af sødygtighedscertifikater, kanmedlemsstaterne anerkende tredjedlandes fartøjscertifikater og i påkom-mende tilfælde i henhold til bestemmelserne i dette direktiv udstedefællesskabscertifikat eller det supplerende fællesskabscertifikat til tred-jelandes fartøjer.
AFSNIT VII
Tilpasning af direktivets bilag til den tekniske udvikling
Artikel 19
Rådet vedtager med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen de
nødvendige ændringer med henblik på at tilpasse dette direktivs bilag tilden tekniske udvikling.
AFSNIT VIII
Afsluttende bestemmelser
Artikel 20
Direktiv 76/135/EØF finder fortsat anvendelse på:
— de i artikel8, stk. 2, i dette direktiv omhandl ede ibrugværende
fartøjer, indtilde underkastes den inspektion, der omhandl es inævnte artikel,
— passagerfartøjer,— fartøjer, for hvilke der er udstedt et fællesskabscertifikat, men som
endnu ikke opfylder forskrifterne i bilag II, kapitel 13, punkt 13.01,litra a).
Artikel 21
De gældende bestemmelser i medlemsstaterne om besætningernes
sammensætning, deres kvalifikationer og de nødvendige attestationerherfor berøres ikke af dette direktiv.
Artikel 22
Efter høring af Kommissionen træffer medlemsstaterne senest den 1.
januar 1985 de nødvendige foranstaltninger for gennemførelsen af dettedirektiv.
Artikel 23
Dette direktiv er rettet tilmedl emsstaterne.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 8
▼B
BILAG I
FORTEGNELSE OVER FÆLLESSKABETS NET AF INDRE VAND-
VEJE, INDDELT GEOGRAFISK I ZONE 1, 2, 3 OG 4
(Artikel 1 i direktivet)
KAPITEL I
Zone 1
Forbundsrepublikken Tyskland
Ems: fra forbindelseslinjen mellem fyrtårnene i Delfzijl og Knock udefter indtil
53°30/prime1nordlig bredde og 6 °45/prime1østlig længde, dvs. ca. ud for lastskibenes
omladeplads i den gamle Ems (Alte Ems), uden hensyn til samarbejdstraktatenEms-Dollart.
Zone 2
Forbundsrepublikken Tyskland
Ems: fra den fra havneindsejlingen til Papenburg over Ems forløbende forbindel-
seslinje mellem Diemer Schöpfwerk og digegennemsejlingen ved Halte tilforbindelseslinjen mellem fyrtårnene i Delfzijl og Knock, under hensyn til samar-bejdstraktaten Ems-Dollart.
Jade: inden for forbindelseslinjen mellem indsejlingslyset i Schillighörn og kirke-
tårnet i Langwarden.
Weser: fra jernbanebroen i Bremen til forbindelseslinjen mellem kirketårnene i
Langwarden og Kappelmed sidegrenen Schweiburg, herunder sidegreneneKleine Weser, Rekumder-Loch og Rechter Nebenarm.
Elbe: fra den nedre grænse for Hamburgs havn til en forbindelseslinje mellem
sømærket ved Döse og den nordvestlige spids af Hohes Ufer (Dieksand) medbifloderne Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau og Stör (hver gang fraspærringen til mundingen) og inklusive Nebenelbe.
Meldorfer Bucht: inden for forbindelseslinjen fra den nord-vestlige spids af
Hohes Ufer (Dieksand) tilvestmol ehovedet i Büsum.
Flensburger Förde: inden for forbindelseslinjen mellem Kekenis-fyrtårnet og
Birknack.
Eckernförder Bucht: inden for forbindelseslinjer fra Bocknis-Eck til nord-
østspidsen af fastlandet ved Dänisch Nienhof.
Kieler Förde: inden for forbindelseslinjen mellem fyrtårnet Bülk og Marine-
EhrenmalLaboe.
Leda: fra indsejlingen til forhavnen ved havslusen Leer til mundingen.Hunte: fra Oldenburg havn og 200 m neden for Amalienbrücke i Oldenburg til
mundingen.
Lesum: fra jernbanebroen i Bremen-Burg tilmundingen.Este: fra spærreporten ved Buxtehude tilEste-spærringen.Lühe: fra møllen 250 m oven for Marschdamm-vejbroen i Horneburg til Lühe-
spærringen.
Schwinge: fra fodgængerbroen neden for Güldenstern-bastion i Stade til
Schwinge-spærringen.
Freiburger-Hafenpriel: fra sluserne ved Freiburg/Elbe til mundingen.Oste: fra Mühlenwehr Bremervörde til Oste-spærringen.Pinnau: fra jernbanebroen i Pinneberg tilPinnau-spærringen.Krückau: fra vandmøllen i Elmshorn til Krückau-spærringen.Stör: fra PegelRensing tilStör-spærringen.Eider: fra Gieselaukanalen til Eider-spærringen.Nord-Ostsee-Kanal (Kielerkanalen): fra forbindelseslinjen mellem molehove-
derne i Brunsbüttel til forbindelseslinjen mellem indsejlingslysene i Kiel-Holtenau med Schirnauer See, Bergstedter See, Audorfer See, Obereidersee medEnge, Achterwehrer Schiffahrtskanalog Fl emhuder See.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 9
▼B
Trave: fra jernbanebroen og Holstenbrücke (Stadttrave) i Lübeck til forbindelses-
linjen fra de to ydre molehoveder ved Travemünde til Pötenitzer Wiek ogDassower See.
Schlei: inden for forbindelseslinjen mellem molehovederne i Schleimünde.
Den franske Republik
Seine: ned ad floden fra Jeanne d /prime1Arc-broen i Rouen.
Garonne og Gironde: ned ad floden fra stenbroen i Bordeaux.Rhône: ned ad floden fra Trinquetaille-broen i Arles og derfra mod Marseille.
Kongeriget Nederlandene
Dollard.Eems.Waddenzee: herunder forbindelserne med Nordsøen.IJsselmeer: herunder Markermeer og IJmeer, men ikke Gouwzee.Waterweg tilRotterdam og Scheur.Hollands Diep.Haringvliet og Vuile Gat: herunder de sejlbare vandveje mellem dels Goeree-
Overflakkee, dels Voorne-Putten og Hoekse Waard.
Hellegat.Volkerak.Kramer.Grevelingen og Brouwershavense Gat: herunder samtlige sejlbare vandveje
mellem dels Schouwen-Duiveland, dels Goeree-Overflakkee.
Keten, Mastgat, Zijpe, Oosterschelde og Roompot: herunder de sejlbare vandveje
mellem dels Walcheren, Noord-Beveland og Zuid-Beveland, dels Schouwen-Duiveland og Tholen, bortset fra Schelde-Rhin-kanalen.
Schelde og Westerschelde og dens munding: herunder de sejlbare vandveje
mellem dels Zeeuws-Vlaanderen, dels Walcheren og Zuid-Beveland, bortset fraSchelde-Rhin-kanalen.
▼
A1
Kongeriget Sverige
Trollhätte kanal og Göta älv.Vänern.Södertälje kanalMälaren.Falsterbo kanal.Sotenkanalen.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 10
▼B
KAPITEL II
Zone 3
Kongeriget Belgien
Escaut Maritime (ned ad floden fra Antwerpens red).
Forbundsrepublikken Tyskland
Donau: fra Kelheim (km 414,60) til den tysk-østrigske grænse.Rhein: fra den tysk-schweiziske grænse tilden tysk-nederl andske grænse.Elbe: fra mundingen af Elbe-Seiten-Kanal til den nedre grænse for Hamburgs
havn.
Den franske Republik
Rhin.
Kongeriget Nederlandene
Rijn.Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen Slotermeer, Tjeukemeer,
Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer,Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten IJ, afgesloten IJ, Noordzeekanaal,havnen i IJmuiden, Rotterdams havneområde, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas,Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordtsche Kil, Boven Merwede, Waal,Bijlandsch Kanaal, Boven Rijn, Pannerdensch Kanaal, Geldersche IJssel, NederRijn, Lek, Amsterdam-Rhin-kanalen, Veerse Meer, Schelde-Rhin-kanalen tiludløbet i Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Maas neden for Venlo.
▼
A1
Republikken Østrig
Donau fra den tysk-østrigske grænse tilden østrigsk-sl ovakiske grænse,
Kongeriget Sverige
Göta kanalVättern.
▼
B
KAPITEL III
Zone 4
Kongeriget Belgien
Hele det belgiske net bortset fra vandveje i zone 3.
Forbundsrepublikken Tyskland
Alle forbundsvandveje bortset fra vandveje i zone 1, 2 og 3.
Den franske Republik
Hele det franske net bortset fra vandveje i zone 1, 2 og 3.
Kongeriget Nederlandene
Alle øvrige floder, kanaler og indre farvande, som ikke er nævnt under zone 1, 2
og 3.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 11
▼B
Den italienske Republik
Po: fra Piacenza tilmundingen.Milano-Cremona-Po-kanalen — den afsluttende strækning, der er forbundet med
Po, på 15 km.
Mincio-floden: fra Mantova, Governolo til Po.Idrovia Ferrarese: fra Po (Pontelagoscuro), Ferrara til Porto Garibaldi.Brondolo- og Valle-kanalerne: fra Po di Levante til Venezia-lagunen.Canale Fissero — Tartaro — Canalbianco: fra Adria til Po di Levante.Litoranea Veneta: fra Venezia-lagunen til Grado.
Storhertugdømmet Luxembourg
Mosel.
▼
A1
Kongeriget Sverige
Alle andre floder, kanaler og søer, der ikke er opført under zone 1, 2 og 3.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 12
▼B
BILAG II
TEKNISKE MINIMUMSFORSKRIFTER FOR FARTØJER PÅ INDRE VANDVEJE I ZONE
1 ,2 ,3O G4
(Artikel 3 i direktivet)
Side
KAPITEL 1 — TERMINOLOGI 13
KAPITEL 2 — SKIBSBYGNINGSTEKNISKE KRAV 14
Artikel
2.01. Grundregler 14
2.02. Skrog 14
2.03. Apparater tilopvarmning, tilkabys og tilkøl ing 142.04. Opvarmning ved flydende brændstoffer med et flammepunkt over 55 °C1 5
2.05. Opvarmning ved faste brændstoffer 15
2.06. Maskinrum og kedelrum, bunkerrum 16
KAPITEL 3 — STYREINSTALLATIONER OG STYREHUS 16
Artikel
3.01. Generelt 16
3.02. Styreinstallationers effektivitet 163.03. Generelle forskrifter for konstruktion 173.04. Maskindrevne styreinstallationer 173.05. Indkobling af sekundær styring 173.06. Håndstyring 17
3.07. Håndhydraulisk styring 17
3.08. Hydraulisk styring 173.09. Elektrisk styring 183.10. Drejelige skruer og Voith Schneider-propeller 183.11. Fjernstyringsinstallationer 183.12. Rorindikatorer 18
3.13. Hjælpestyring 18
3.14. Frit udsyn 19
3.15. Støjniveau 19
3.16. Elektrisk udstyr til styreinstallationer 193.17. Sænkbart styrehus 20
KAPITEL 4 — FRIBORD, SIKKERHEDSAFSTAND, DYBGANGSSKALAER 20
4.01. Betydningen af visse udtryk 20
4.02. Sikkerhedsafstand 204.03. Fribord 20
4.04. Nedlastningsmærker 204.05. Dybgangsskalaer 21
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 13
▼B
KAPITEL 5 — KONSTRUKTION AF MASKINER 21
5.01. Generelle bestemmelser 215.02. Sikkerhedsforanstaltninger 215.03. Fremdrivningsanordninger 215.04. Udstødsrør fra motorer 225.05. Tanke, bunkertanke og rørsystemer 225.06. Installationer til lænsning 225.07. Anordning til opsamling af brugt olie 23
5.08. Spil 23
5.09. Støj frembragt af fartøjet 23
KAPITEL 6 — ELEKTRISKE INSTALLATIONER 24
6.01. Generelle anvisninger 24
6.02. Højst tilladelige spænding 246.03. Landtilslutning 24
6.04. Generatorer og motorer 256.05. Akkumulatorer 25
6.06. Elektriske tavler 266.07. Strømafbrydere, stikdåser, beskyttelsesapparater og ledninger 266.08. Installationer til kontrol af jordafledning 276.09. Belysning 27
6.10. Signallys 27
6.11. Jordforbindelser 27
6.12. Nødinstallationer 27KAPITEL 7 — UDRUSTNING 287.01. Ankre, kæder og ankertove 287.02. Anden udrustning 287.03. Midler til bekæmpelse af brand 28
7.04. Både 30
7.05. Redningskranse, redningskugler og redningsveste 31
KAPITEL 8 — ANLÆG TIL FLYDENDE GAS TIL HUSHOLDNINGSBRUG 31
8.01. Generelt 31
8.02. Installation 32
8.03. Beholdere 32
8.04. Anbringelse og indretning af forsyningsenheden 328.05. Reservebeholdere og tomme beholdere 328.06. Reduktionsventiler 328.07. Tryk 33
8.08. Rørledninger og fleksible rør 338.09. Fordelingssystem 338.10. Gasforbrugende apparater og disses installation 338.11. Ventilation og bortledning af forbrændingsgas 348.12. Brugs- og sikkerhedsanvisninger 348.13. Besigtigelse 34
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 14
▼B
8.14. Prøver 34
8.15. Attestering 35
KAPITEL 9 — SÆRLIG INDRETNING AF STYREHUS TIL RADARSTYRING VED
ÉNPERSON35
9.01. Generelle bestemmelser 35
9.02. Generelle konstruktionskrav 359.03. Radaranlæg og drejningshastighedsviser 359.04. Installationer til signalering og udsendelse af signaler 369.05. Installationer til manøvrering af fartøjet og til betjening af fremdrivningsmotorer 369.06. Installationer til betjening af hækankre 369.07. Telefoninstallationer 369.08. Alarmsignal 37
9.09. Andre kontrolinstrumenter 37
9.10. Påtegning i besigtigelsescertifikatet 37
KAPITEL 10 — SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR FARTØJER, DER ER BEREGNET
TIL AT VÆRE EN DEL AF EN SKUBBEKONVOJ, EN SLÆBEKONVOJ ELLER ENPARFORMATION37
10.01. Skubbebåde 37
10.02. Skubbepramme 3710.03. Motorfartøjer og slæbebåde egnede til skubning 3810.04. Prøver med skubbekonvojer 38
10.05. Fartøjer egnede tilsl æbning 38
10.06. Fartøjer egnede tilat fremdrive en parformation 38
KAPITEL 11 — HYGIEJNE OG SIKKERHED I MANDSKABETS BEBOELSESRUM
OG PÅARBEJDSPOSTER39
11.01. Generelt 39
11.02. Beboelsesrummenes indretning 3911.03. Beboelsesrummenes størrelse 3911.04. Rørledninger i beboelsesrum 4011.05. Adgange, døre og trapper i beboelsesrum 4011.06. Dørk, skotter og lofter i beboelsesrum 4011.07. Opvarmning og ventilation af beboelsesrum 4011.08. Dagslys og kunstig belysning i beboelsesrum 4111.09. Møblering i beboelsesrum 4111.10. Kabys, spiserum, stores 4111.11. Sanitærinstallationer 4111.12. Drikkevandsinstallation 4211.13. Sikkerhedsanordninger 4211.14. Arbejdsposter og disses tilgængelighed 4311.15. Arbejdsposters dimensioner 4311.16. Beskyttelse mod fald 4311.17. Adgange, døre og trapper tilarbejdsposter 43
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 15
▼B
11.18. Dørk, dæksbelægning, lastrumsbeklædning, skodder, lofter, vinduer, skylighter 44
11.19. Ventilation og opvarmning af arbejdsposter 44
11.20. Naturligt lys, belysning af arbejdsposter 44
11.21. Beskyttelse mod støj og vibrationer 44
KAPITEL 12 — SUPPLERENDE TEKNISKE FORSKRIFTER TIL BESTEMMEL-
SERNE FOR ZONE 4 VEDRØRENDE FARTØJER, DER BESEJLER INDRE VAND-VEJE I ZONE 345
12.01. Skibsbygningstekniske krav 45
12.02. Fribord, sikkerhedsafstand og dybgangsskalaer 45
12.03. Udrustning 48
12.04. Særlige bestemmelser for fartøjer, der er beregnet til at være en del af en skubbe-
konvoj, en slæbekonvoj eller en parformation49
KAPITEL 13 — DISPENSATION FOR FARTØJER, DER ER I DRIFT 49
KAPITEL 14 — PROCEDURE 53
14.01. Begæring om besigtigelse 53
14.02. Fremstilling af fartøjet til besigtigelse 5314.03. Omkostninger 53
14.04. Oplysninger 53
14.05. Register for fællesskabscertifikater 5314.06. Forskrifter for udfyldelse af fællesskabscertifikatet 5414.07. Bemærkninger tilenkel te punkter i certifikatet 54
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 16
▼B
KAPITEL 1
TERMINOLOGI
der finder anvendelse i foreliggende direktiv og dets bilag.
a) Udtrykket »fartøj« betegner fartøjer, der foretager indlandssejlads.b) Udtrykket »godsmotorfartøj« betegner alle fartøjer, bortset fra tankmotorfar-
tøjer, som er beregnet tiltransport af gods, konstrueret tilat sejl e ved hjæl paf egne mekaniske fremdrivningsmidler.
c) Udtrykket »tankmotorfartøj« betegner alle fartøjer, beregnet til transport af
gods i indbyggede tanke, konstrueret til at sejle ved hjælp af egne mekaniskefremdrivningsmidler.
d) Udtrykket »motorfartøj« betegner et almindeligt selvbevægende fartøj eller
en selvbevægende tanker.
e) Udtrykket »slæbebåd« betegner alle fartøjer, der er specielt konstrueret til at
udføre slæbning.
f) Udtrykket »skubbebåd« betegner alle fartøjer, der er specielt konstrueret til at
fremdrive en skubbekonvoj.
g) Udtrykket »slæbe-skubbebåd« betegner alle fartøjer, der er specielt konstru-
eret tilat udføre sl æbning og fremdrive en skubbekonvoj.
h) Udtrykket »almindelig gods-slæbepram« betegner alle fartøjer bortset fra
tanksl æbepramme, som er beregnet tiltransport af gods og konstrueret tilatblive slæbt og
— ikke er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler eller
— er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler, som kun tillader små
flytninger.
i) Udtrykket »tankslæbepram« betegner alle fartøjer, der er beregnet til transport
af gods i tanke og konstrueret til at blive slæbt og
— ikke er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler eller
— er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler, som kun tillader små
flytninger.
k) Udtrykket »slæbepram« betegner en almindelig slæbepram eller en tankslæ-
bepram.
l) Udtrykket »gods-skubbepram« betegner alle fartøjer, bortset fra tankpramme,
som er beregnet til transport af gods og konstrueret eller specielt indrettet tilat blive skubbet og
— ikke er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler eller
— er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler, som kun tillader små
flytninger, når fartøjet ikke er en del af en skubbekonvoj.
m) Udtrykket »tank-skubbepram« betegner alle fartøjer, der er beregnet til
transport af gods i indbyggede tanke og konstrueret eller specielt indrettet tilat blive skubbet og
— ikke er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler eller
— er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler, som kun tillader små
flytninger, når fartøjet ikke er en del af en skubbekonvoj.
n) Udtrykket »skibspram« betegner en skubbepram, der er konstrueret tilat
transporteres om bord i et søgående skib og tilat besejl e de indre vandveje.
o) Udtrykket »skubbepram« betegner en almindelig skubbepram, en tankskub-
bepram eller en skibsbåren skubbepram.
p) Udtrykket »passagerfartøj« betegner alle fartøjer, der er konstrueret og
indrettet tiltransport af fl ere end 12 passagerer.
q) Udtrykket »flydende maskiner« betegner alle flydende konstruktioner, der
bærer mekaniske installationer og er beregnet til at arbejde på sejlbarevandveje eller i havne, som f.eks. uddybningsfartøjer, elevatorer, læmoler,flydekran.
r) Udtrykket »flydende indretninger« betegner alle flydende indretninger, som
ikke normalt er beregnet til at blive flyttet, som f.eks. badeetablissementer,dokker, landgangsbroer, bådhangarer.
s) Udtrykket »flydende materiel« betegner flåder samt alle konstruktioner,
opbygninger eller genstande, der er egnede til at sejle, og som ikke er etfartøj, flydende maskiner eller en flydende indretning.
t) Udtrykket »styrehus« betegner det rum, hvori de nødvendige betjeningsgreb
tilstyring af fartøjet er saml et.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 17
▼B
u) Udtrykket »maskinrum« betegner alle rum, hvor fremdrivningsmotoren eller
fremdrivningsmotorerne og hjælpemaskineri er installeret.
v) Udtrykket »beboelse« betegner alle rum bestemt til brug for de personer, der
normalt bor om bord, eller til passagerer, og omfatter kabys, proviantrum,WC’er, baderum, vaskerum, vestibuler og gange med undtagelse af styre-huset.
w) Udtrykket »dybeste lastevandlinie« betegner vandlinieplanet ved den størst
tilladte nedlastning, hvorved fartøjet må sejle.
x) Udtrykket »fribord« betegner afstanden mellem dybeste lastevandlinie og et
plan parallelt med dette gennem det laveste punkt på skandækket eller, hvisskandæk ikke findes, gennem det laveste punkt på klædningens overkant.
y) Udtrykket »sikkerhedsafstand« betegner afstanden mellem dybeste lastevand-
linie og et plan parallelt med dette gennem det laveste punkt, hvorover skibetikke anses for tæt.
z) Udtrykket »certifikat« betegner fællesskabscertifikatet for fartøjer til sejlads
på indre vandveje.
KAPITEL 2
SKIBSBYGNINGSTEKNISKE KRAV
2.01. Grundregler
Fartøjer skalvære konstrueret på behørig måde, og deres stabil itet skal
svare til den anvendelse, fartøjerne er beregnet til.
2.02. Skrog
2.02.1. Skroget skal have en tilstrækkelig styrke til at modstå alle påvirk-
ninger, som det normalt udsættes for.
2.02.2. Søforbindelser og afgangsåbninger med deres rørforbindelser skal
anses for tætte, hvis de er udført på en sådan måde, at enhver utilsigtetindtrængen af vand i fartøjet er umulig.
2.02.3. Vandtætte skodder, der når op til dækket eller, for så vidt der ikke
findes et dæk, til overkant af klædningen, skal placeres følgendesteder:
a) et kollisionsskod i en passende afstand fra stævnen,
b) for fartøjer, hvis længde overalt er større end 25 m, skal der også
anbringes et agterpeakskod i passende afstand fra agterstævnen.
2.02.4. Beboelsesrum, maskin- og kedelrum samt arbejdsrum, som eventuelt
er en del af disse, skal adskilles fra lastrummene ved tætte skodder.
2.02.5. Alle rum, som ikke normalt er hermetisk lukket under sejlads, skal
kunne lænses. Denne lænsning skal kunne udføres separat for hvertrum.
2.02.6. Der må ikke findes beboelsesrum foran kollisionsskoddet. Beboel-
sesrum skal adskilles fra maskin- og kedelrum med gastætte skodderog have direkte adgang fra dækket. Hvis en sådan adgang ikke findes,skalder findes en nødudgang, som ad anden vej fører direkte tildækket.
2.02.7. De skodder og andre skillerum, der er foreskrevet i pkt. 2.02.3 og
2.02.4 må ikke være forsynet med åbninger. Dog tillades mandhuller iandre skodder end kollisionsskoddet på betingelse af, at de kan boltestæt. Døre i agterpeakskoddet og rørgennemføringer etc. tillades, når deer udført på en sådan måde, at lukkemidlernes effektivitet og andreafgrænsninger i rummet ikke kompromitteres.
2.02.8. Som undtagelse fra pkt. 2.02.5 og 2.02.7 kan agterpeaken stå i forbin-
delse med maskinrummet ved hjælp af en lænseanordning, der er lettilgængelig og med automatisk lukkemekanisme.
2.03. Apparater til opvarmning, til kabys og til køling
2.03.1. Installationer til opvarmning, kabysinstallationer og køleaggregater og
deres tilbehør skal være indrettet og placeret på en sådan måde, at deikke frembyder fare, også i tilfælde af overophedning; de skal væremonteret på en sådan måde, at de ikke ved uheld kan vælte ellerforskubbes.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 18
▼B
2.03.2. Når de i pkt. 2.03.1 nævnte installationer fungerer ved hjælp af
flydende brændstof, må der kun anvendes brændstof med et flamme-punkt højere end 55 °C.
2.03.3. Som undtagelse fra pkt. 2.03.2 kan kabysapparater og apparater og
apparatur, der tjener tilopvarmning og køl ing, og som virker vedhandelspetroleum, tillades i opholdsrum og styrehus på betingelse af,at kapaciteten af deres forsyningstanke ikke overstiger 12 liter.
2.03.4. De under pkt. 2.03.1 nævnte installationer må ikke anbringes i rum
eller maskinrum, hvor der er opmagasineret eller anvendes materialeraf kategori K1n, K1s eller K2 af klasse IIIa i ADNR.
Ingen afluftningsrør fra disse installationer må passere gennem disse
rum.
2.03.5. Forsyningen af den nødvendige l uft tilforbrændingen skalsikres.
Ventilatorerne til udluftning må ikke have nogen form for lukke-middel.
2.03.6. Apparater tilopvarmning og kabysapparater skalvære sikkert
forbundet tilrøgrør. Røgrør skalvære i god stand og forsynet medpassende hætter eller indretninger til beskyttelse mod luftnedslag.Røgkanaler skal være indrettet på en sådan måde, at de begrænsermuligheden for tilstopning af forbrændningsprodukter og givermulighed for rensning.
2.03.7. Ovne til køleapparater, der forbruger flydende brændstof, skal være
forsynet med afgangsrør.
2.04. Opvarmning ved flydende brændstoffer med et flammepunkt over
55°C
2.04.1. Alle apparater skal være konstrueret til at kunne tændes uden hjælp af
andre flydende brændstoffer. Underneden skal være monteret enmetalbakke med tilstrækkelig kapacitet til at undgå tilfældig udstrøm-ning af brændstof, og de skalvære forsynet med anordninger, så aludstrømning ved tilfældig slukning af flammen undgås. Hvis brænd-stoftanken er adskilt fra apparatet, må den højde, hvori denne eranbragt, ikke overstige den, som er fastsat ved de funktionsforskrifter,der er angivet af fabrikanten af apparatet. Denne tank må ikke være inærheden af ild. Brændstoftilførslen skal kunne stoppes fra dækket.
Brændstoftanke med en kapacitet på mere end 12 liter skal installeres
uden for beboelsen.
2.04.2. Når et apparat er placeret i et maskinrum, skal et opslag angive
betingelserne for brug heraf.
I maskinrum skal ovne med åben flamme installeres over en tæt
bakke, hvis lodrette kanter er mindst 0,20 m over dørken.
2.04.3. Hvis en ovn er placeret i maskinrummet, skal lufttilførslen til ovn og
motorer være sådan, at ovne og motorer kan fungere uafhængigt afhinanden, effektivt og fuldstændig sikkert. I givet fald skal der instal-leres særskilte lufttilførselskanaler.
2.04.4. Alle apparater med naturligt træk skal være forsynet med anordninger,
som forhindrer, at luftstrømmen vendes.
Apparater med blæsere skal være forsynet med en anordning, som
automatisk stopper for brændstoftilførslen, hvis den til forbrændingennødvendige lufttilførsel afbrydes.
2.04.5. Apparater til centralopvarming med blæsere, som er placeret i et
maskinrum eller i et rum, der er tilgængeligt fra maskinrummet, skaldesuden opfylde følgende betingelser:
a) Ved igangsætning skalbl æseren træde i funktion først for at venti-
lere kedlen godt.
b) En termostatisk regulator skal styre brændstoftilførslen.
c) Antændelsen af brændstoffet skal ske automatisk med eller uden
brug af vågekone.
d) Blæseren og brændstofpumpen skal kunne stoppes fra dækket.
e) Hvis et centralvarmeapparat er placeret i maskinrummet, skal det
installeres på en sådan måde, at en flamme, der kommer frafyrrummet, ikke kan nå andre dele af installationen.
f) Indtag og afgang for l uft tilapparater tilopvarmning, som er
placeret i maskinrummet, skal have rørforbindelser, der udmunder ifri luft.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 19
▼B
2.05. Opvarmning ved fast brændstoffer
2.05.1. Undtagen i rum, der er konstrueret af materialer, der er modstandsdyg-
tige over for ild og udelukkende bestemt til anbringelse af en kedel,skalopvarmningsapparater, der virker ved fast brændstof, pl aceres påen blikplade (med kanter) eller en tilsvarende beskyttelse på en sådanmåde, at det undgås, at glødende brændstof, halvt forbrændt kul ellervarm aske falder uden for denne plade.
2.05.2. Kedl er tilopvarmning ved fast brændstof skalvære forsynet med en
termostatisk regulator, som styrer den nødvendige luftmængde tilforbrændingen.
2.05.3. I nærheden af hvert opvarmningsapparat skalfindes et middel , der gør
det let at slukke gløden.
2.06. Maskin- og kedelrum, bunkerrum
2.06.1. Maskin- og kedelrum skal være indrettet på en sådan måde, at betje-
ning og vedligeholdelse af de installationer, som findes der, kanudføres sikkert og uden fare.
2.06.2. Bunkerrum for flydende brændstof eller smøreolie og beboelsesrum
må ikke have fælles skodder.
2.06.3. Skodder, overdæk og døre tilmaskinrum, kedel rum og bunkerrum skal
være bygget af stål eller af et tilsvarende materiale med hensyn tilmodstandsdygtighed overfor ild.
2.06.4. Maskin- og kedelrum samt andre rum, hvori brændbar eller giftig gas
kan frigøres, skal kunne ventileres tilstrækkeligt.
2.06.5. Trapper og lejdere, der giver adgang til maskinrum, kedelrum og
bunkerrum, skal være fast anbragt og være udført af stål eller af etmed hensyn til materialestyrke og modstandsdygtighed over for ildtilsvarende materiale.
2.06.6. Maskinrum og kedelrum skal have to udgange, hvoraf den ene kan
være en nødudgang.
2.06.7. Det maksimalt tilladelige støjniveau i maskinrummet er 110 dB(A),
Målingsstederne skal vælges, hvor nødvendigt vedligeholdelsesarbejdeforegår ved installationernes normale funktion.
Dersom støjniveauet overstiger 90 dB(A) i maskinrummet, skalhver
adgangsåbning være forsynet med en klart formuleret advarsel.
KAPITEL 3
STYREINSTALLATIONER OG STYREHUS
3.01. Generelt
3.01.1. Alle fartøjer skal være udstyret med en sikker styreinstallation — i
påkommende tilfælde desuden med bovror — som under hensyn tilbrug og dimension sikrer en god manøvreevne.
3.01.2. Styreinstallationen skal være indrettet på en sådan måde, at roret ikke
kan ændre stilling på en uforudset måde.
3.02. Styreinstallationers effektivitet
Styreinstallationerne skal med hensyn til effektivitet opfylde følgende
krav:
a) Hvis styreinstallationen er hånddrevet, skal en omdrejning af
håndrattet svare tilen drejning af roret på mindst 3 °.
b) Hvis styreinstallationen er maskindrevet, skal roret ved maksimal
påvirkning, når fartøjet sejler fuld fart, kunne nå en gennemsnitligvinkelhastighed på 4 °pr. sek. på hele dets mulige omdrejningsfelt.
c) Hvis styreinstallationen er forsynet med en hjælpestyreanordning
(komplementær hjælpestyreanordning til en hånddrevet hovedsty-reinstallation) skal roret ved maksimal påvirkning, når fartøjetsejler fuld fart, kunne nå en gennemsnitlig vinkelhastighed på 3 °
pr. sek. på et omdrejningsfelt begrænset til 30 °tilhver side for
rorets midtstilling.
d) Hvis en maskindrevet styreinstallation er forsynet med en
sekundær manuel styreinstallation, skal denne manuelle installation
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 20
▼B
i det mindste muliggøre, at fartøjet ved reduceret fart kan nå til en
fortøjningsplads.
3.03. Generelle forskrifter for konstruktion
3.03.1. Den samlede styreinstallation skal være udformet, konstrueret og
udført tilpermanent sl agside på indtil15 °og omgivende temperaturer
på indtil40 °C.
3.03.2. Styreapparatets dele skal være dimensioneret således, at de kan tåle
alle maksimale påvirkninger, som de udsættes for ved normal brug.For at styreapparatet kan modstå exceptionelle ydre påvirkninger bedstmuligt, må det ikke være det svageste led i systemet. Ethvert styreap-parat, der er konstrueret i overensstemmelse med et anerkendt klassifi-kationsselskabs regler, kan anses for tilfredsstillende i denne hense-ende.
3.04. Maskindrevne styreinstallationer
3.04.1. Hvis fartøjet er udstyret med en maskindrevet styreinstallation, skal
der, i tilfælde af havari på denne, øjeblikkelig sikres en tilstrækkeligmanøvredygtighed ved et andet uafhængigt styrearrangement.
3.04.2. Maskindrevne styreinstallationer skal være forsynet med en beskyt-
telse mod overbelastning, der begrænser påvirkningerne på styreled-ningen.
3.04.3. Tilfældige stop eller svigt i den maskindrevne styremaskine skal
angives ved et optisk og akustisk signalved styrestedet.
3.05. Indkobling af sekundær styring
3.05.1. Hvis det sekundære styrearrangement ikke indkobles automatisk ved
svigt i hovedstyrekontrollen, skal indkobling øjeblikkelig kunneudføres manuelt på en enkel måde ved enhver stilling af roret. Antalletaf operationer, der herved skalforetages, må højst være to, og disseskalkunne udføres af een person.
3.05.2. Koblingsoperationen skal kunne udføres på mindre end 5 sekunder.
Det skalkunne ses ved styrestedet, hvil ken mekanisme der er i funk-tion.
3.06. Håndstyring
3.06.1. Hvis det sekundære uafhængige styrearrangement er manuelt, skal
dette indkoble automatisk eller kunne indkobles øjeblikkelig ved styre-stedet i tilfælde af afbrydelse af eller svigt i den maskindrevne styring.Klokoblinger er ikke tilladt, medmindre de ikke er underkastet etdrejningsmoment under indkobling.
3.06.2. Håndrattet må ikke trækkes med af den maskindrevne styring.
Håndrattets tilbageløb skal forhindres i enhver af rorets stillinger underautomatisk indkobling af håndstyremekanismen.
3.07. Håndhydraulisk styring
3.07.1. Et håndhydraulisk styreapparat er et apparat, hvorved roret bevæges
ved en pumpe, der udelukkende aktiveres af håndrattet (håndrat-spumpe).
3.07.2. Hvis en håndhydraulisk styreinstallation er den eneste styreinstallation,
anses den ikke som »maskindrevet styreinstallation« i den i punkt 3.04omhandlede forstand, som kræver et sekundært, uafhængigt styrearran-gement, på betingelse af, at
— dimensioner, konstruktion og anbringelse af styreledningerne
udelukker ødelæggelse ved mekaniske påvirkninger eller ild,
— konstruktionen af håndratspumpen garanterer en fejlfri funktion.
3.08. Hydraulisk styring
3.08.1. Hvis hovedstyreinstallationen er hydraulisk, og sekundær-installati-
onen er håndhydraulisk, skal håndhydraulikinstallationen væreudstyret med et rørsystem, som er uafhængigt af hovedinstallationen.
Manøvrering af hovedinstallationen skal kunne udføres uafhængigt af
håndratspumpen.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 21
▼B
3.08.2. Hvis både hovedstyreinstallationen og sekundær-styreinstallationen er
hydrauliske, skal der være en uafhængigt drevet pumpe for hver afdisse installationer.
Eksempler:
— hovedpumpe med hovedmotor, elektrisk nødpumpe,
— hovedpumpe fødes fra elektrisk hovedinstallation, nødpumpe fra
elektrisk nødinstallation,
— hovedpumpe fra generator I, nødpumpe fra generator II.
3.08.3. Hvis nødpumpen drives af en reservemotor, som ikke arbejder konti-
nuerligt under sejlads, skal en bufferanordning muliggøre pumpensdrift i den tid, det tager at bringe reservemotoren op på den nødven-dige hastighed.
3.08.4. Rørforbindelser, ventiler, glidere, styreorganer etc. for de to installati-
oner skal være uafhængige af hinanden: Hvis de to installationersuafhængige funktion er garanteret, kan de dog omfatte fælles grunde-lementer.
3.09. Elektrisk styring
3.09.1. Hvis hovedinstallationen og sekundær-installationen er elektrisk styret,
skal forsyning og manøvrering af sekundærinstallationen væreuafhængig af hovedinstallationen. Hver af de to installationer skalhave sin egen motor.
3.09.2. Hvis strømforsyningen tilsekundær-motoren kommer fra en reserve-
motor, som ikke arbejder kontinuerligt under sejlads, skal en bufferan-ordning muliggøre sekundær-motorens drift under reservemotorensopstart.
3.10. Skruer og Voith Schneider-propeller
Hvis fjernstyring af drejelige skruer og Voith Schneider-propeller er
elektrisk, hydraulisk eller pneumatisk, skal der findes to uafhængigestyresystemer mellem styrestedet og fremdrivningsinstallationen.
Når der findes to eller flere af hinanden uafhængige fremdrivningsin-
stallationer, er det sekundære uafhængige styrearrangement ikke obli-gatorisk, hvis fartøjet forbliver tilstrækkeligt manøvredygtigt i tilfældeaf svigt i det ene system.
3.11. Fjernstyringsinstallationer
Fjernstyringsinstallationer skal være fast anbragt, også hvis de er
anbragt uden for styrehuset. Hvis fjernstyringsinstallationer kan slåsfra, skalde være forsynet med en indikator, der viser, om de er istilling »til« eller »fra«.
Anbringelse og betjening af styreorganer skal være funktionel.
3.12. Rorindikatorer
Rorets stilling skal indikeres utvetydigt ved styrestedet, om nødvendigt
skal en sikker rorindikator installeres.
3.13. Hjælpestyring
3.13.1. Hjælpestyreinstallationer er maskindrevne hjælpeinstallationer, der er
indbygget komplementært i en manuel hovedstyreinstallation.
3.13.2. Hvis en nødstyreinstallation benyttes, skal forholdet mellem hovedsty-
reinstallationen og nødstyreinstallationen være sådan, at en betydeligforøgelse af den manuelle kraft på håndrattet ikke er nødvendig.
3.13.3. Hjælpestyreinstallationer skal opfylde ovennævnte betingelser og lige-
ledes følgende betingelser:
a) Hjælpestyreinstallationerne skal kunne til- og frakobles ved styre-
stedet i enhver stilling af roret. Position »til« eller »fra« skal væreklart indikeret.
b) Elektriske, hydrauliske eller pneumatiske forbindelseselementer
mellem hjælpeinstallationer og den manuelle mekaniske hovedsty-ring skalvære indrettet på en sådan måde, at de ikke skadermuligheden for øjeblikkelig anvendelse af hovedstyringen. Andredefekter ved hjælpestyringen må ikke blokere eller sætte hovedsty-ringen ud af funktion.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 22
▼B
c) Eksisterende og nye elementer i hjælpestyreinstallationen skal
opfylde de betingelser for styreapparater, der er fastsat i dettekapitel.
3.13.4. Rorindikatoren skalfungere såvelfor hovedstyringen som for hjæl -
pestyreinstallationen.
3.13.5. Forskrifterne i nærværende artikel finder ligeledes anvendelse på hjæl-
pestyreinstallationer, som udføres efter fartøjets bygning.
3.14. Frit udsyn
Tilstrækkeligt frit udsyn i alle retninger fra styrestedet skal sikres.
Udsynet fremad kan sikres ved hjælp af pålidelige optiske instru-menter.
3.15. Støjniveau
Under normalanvendel se må fartøjets eget støjniveau ved styrestedet i
højde med rorgængerens hoved ikke overstige 70 dB(A).
3.16. Elektrisk udstyr til styreinstallationer
3.16.1. Motorens nominelle ydelse skal svare til styreapparatets maksimale
drejningsmoment. For hydrauliske installationer skal motorens nomi-nelle ydelse være således, at den kan sikre pumpens maksimale ydelseved installationens maksimaltryk (indstilling af sikkerhedsventilen),idet der tages hensyn tilpumpens ydeevne.
3.16.2. Motorer skal opfylde mindst følgende krav:
a) Styreapparater for afbrudt ydelse:
— Motorer til elektrisk-hydraulisk styring og deres omformere
skalvære beregnet for forhol d, der svarer tilkontinuert funk-tion med afbrydelsesoverbelastning uden frakobling og enarbejdsbelastning på 15%. Der må her regnes med en arbejds-proces på 10 minutter.
— Motorer tilel ektriske styreapparater skalvære beregnet til
afbrudt ydelse uden at tage hensyn til igangsætningsstrøm ogtilen arbejdsbel astning på 15 %. Der må her regnes med enarbejdsproces på 10 minutter.
b) Styreapparater for konstant ydelse: Disse maskiner skal være
indrettet tilpermanent drift.
3.16.3. De elektriske kredsløb for motorer og styreorganer må ikke beskyttes
undtagen mod kortslutning. Styreorganernes kredsløb skal kunbeskyttes mod en strøm, der svarer tilmindst det dobbel te af dennominelle maksimalstrøm. Beskyttelsesforanstaltningernes størrelsemå ikke være mindre end 6A.
3.16.4. Forsyningskabl er tilmotorer skalvære beskyttet på føl gende måde:
Hvis sikringer anvendes, skal den nominelle strømstyrke af disse være
to trin højere end motorens nominelle strøm. For motorer, der erberegnet for afbrudt eller til momentan drift, må de dog ikke overstige160 % af den nominelle strømstyrke. Hurtigafbrydere (motorværn) forkortslutning på hovedafbrydere må ikke styres ved en nominel strøm-styrke, der er større end det tidobbelte af styremotorens nominellestrømstyrke.
3.16.5. Hvis der findes termiske afbrydere på hovedafbydere, skaldisse sættes
ud af funktion eller ændres til det dobbelte af motorens nominelleydelse.
3.16.6. Følgende funktionskontroller og indikatorer skal findes for de elek-
triske apparater:
a) en grøn lampe som angiver, at installationen fungerer;
b) en rød lampe som lyser, når installationen falder ud, hvad enten det
drejer sig om tilfældig frakobling, overbelastning af den elektriskemotor eller en defekt i en af faserne i 3-faset strømforsyning. Etakustisk signalskall yde på samme tid, som den røde l ampetænder.
Fasekontrollen kan udelades, når strømforsyningen udelukkende
kommer fra en hovedafbryder.
3.16.7. Hvis rorindikatoren er elektrisk, skal dens strømforsyning være
uafhængig af andet strømforbrug.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 23
▼B
3.17. Sænkbart styrehus
Når styrehuset er sænkbart, skalder findes en anordning, der hindrer,
at personer nærmer sig det under sænkningen. Såfremt personer kunnetænkes at passere under det sænkbare styrehus, skalder findes etlydsignalapparat, der automatisk går i gang ved sænkning af styre-huset. Såfremt anordningen tilsænkning af styrehuset svigter, skaldenne manøvre kunne udføres på anden måde.
KAPITEL 4
FRIBORD, SIKKERHEDSAFSTAND OG DYBGANGSSKALAER
4.01. Betydningen af nogle udtryk
I dette kapitel
a) betyder udtrykket »Længde« »L« skrogets største længde, ror og
bovspryd ikke medregnet;
b) betyder udtrykket »midte af fartøjet« midten af længden (L);
c) anses konstruktionselementer og indretninger for »tætte over for
søsprøjt og dårligt vejr«, når de er arrangeret på en sådan måde, atde kun tillader indtrængen af meget små mængder vand undernormale forhold.
4.02. Sikkerhedsafstand
Sikkerhedsafstanden skalvære mindst:
a) for døre og åbninger, bortset fra luger, som kan lukkes tæt over for
søsprøjt og dårligt vejr: 0,15 m;
b) for døre og åbninger, bortset fra luger, som ikke kan lukkes tæt
over for søsprøjt og dårligt vejr: 0,20 m;
c) for luger, som lukkes tæt over for søsprøjt og dårligt vejr: 0,30 m;
d) for luger, som ikke kan lukkes ved lukkemidler, eller som ikke er
lukkede (utildækkede lastrum): 0,50 m.
4.03 Fribord
Fribordet skal være tilstrækkeligt til, at sikkerhedsafstandene respek-
teres, og det må ikke være negativt.
4.04. Nedlastningsmærker
4.04.1. Dybeste lastevandlinje bestemmes således, at forskrifterne for mindste
sikkerhedsafstand respekteres samtidig, uden at denne linje på nogetpunkt er over skandækket eller, når skandæk ikke findes, over over-kant af klædningen.
4.04.2. Dybeste lastevandlinje angives ved let synlige og uudslettelige nedlast-
ningsmærker.
4.04.3. Nedl astningsmærkerne skalbestå af et rektangel0,30 m l angt og 0,04
m højt, hvis basislinjer er vandret og falder sammen med dybestelastevandlinje som tilladt ved nærværende bilag. Det er tilladt atkombinere disse mærker med dem, der finder anvendelse ifølge andreregler.
4.04.4. Ethvert fartøj skalhave mindst tre par nedl astningsmærker, hvoraf det
ene par anbringes på midten og de to andre i en afstand frahenholdsvis for og agter på omkring en sjettedel af længden.
Dog
— er det for fartøjer, hvis længde er mindre end 40 m, tilstrækkeligt
at anbringe to par mærker, der placeres i en afstand frahenholdsvis for og agter på omkring en fjerdedel af længden;
— for fartøjer, der ikke er beregnet tiltransport af gods, er det
tilstrækkeligt med ét par mærker anbragt omkring fartøjets midte.
4.04.5. Mærker eller angivelser, der som følge af en ny besigtigelse ophører
med at være gyldige, skal udslettes eller mærkes som ikke længereværende gyldige under kontrol af de myndigheder, der har kompetencetiludstedel se af certifikatet.
Hvis et nedlastningsmærke af en eller anden grund forsvinder, må det
kun genanbringes under kontrolaf de myndigheder, der har kompe-tence tilat udstede certifikatet.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 24
▼B
4.04.6. Når et fartøj er blevet amet i henhold til den gældende konvention om
aming af fartøjer, der foretager indlandssejlads (1), og amingsmær-
kerne opfylder bestemmelserne i dette bilag, træder disse mærker istedet for nedlastningsmærkerne.
4.05. Dybgangsskalaer
4.05.1. Ethvert fartøj, som kan opnå en dybgang på 1 m, skalhave en
dybgangsskala på hver side agter; det kan have yderligere dybgangs-skalaer.
4.05.2. Nulpunktet for hver dybgangsskala skal være lodret på denne i et plan
parallelt med dybeste lastevandlinje gennem det laveste punkt påskroget eller kølen, hvis en sådan findes. Den lodrette afstand overnulpunktet skal inddeles i decimeter. Denne inddeling skal foretagespå hver dybgangsskala fra let vandlinje til 10 cm over dybeste laste-vandlinje, ved kørnemærker eller indmejslede mærker, og males somvandrette streger, godt synlige, i to skiftende farver. Inddelingen skalvære angivet med talved siden af skal aen ved mindst hver femtedecimeter og ved toppen af denne.
4.05.3. De to amingsskalaer agter, anbragt som foreskrevet i den under punkt
4.04.6 omhandlede konvention, kan træde i stedet for dybgangsskalaerpå betingelse af, at de har en inddeling i overensstemmelse medovenstående forskrifter, i påkommende tilfælde kompletteret med tal,der angiver dybgangen.
KAPITEL 5
KONSTRUKTION AF MASKINER
5.01. Generelle bestemmelser
5.01.1. Alle maskiner og deres installationer skal være konstrueret, udført og
installeret på behørig måde.
5.01.2. Kedler og andre trykbeholdere og deres tilbehør skal opfylde gældende
regler i den medlemsstat, som udsteder certifikatet, indtil der vedtagesfællesskabsregler.
5.01.3. Installation af hovedmaskiner eller hjælpemaskiner, der forbruger
brændstof med et flammepunkt under 55 °C, er forbudt.
Brug af motorer, der arbejder med brændstof, hvis flammepunkt er
under 55 °C, er imidlertid tilladt til spil, til både og til transportable
motorpumper.
5.01.4. Installationer til hjælp ved opstart, som forbruger brændstof, hvis
flammepunkt er under 55 °C, er tilladt.
5.02. Sikkerhedsforanstaltninger
5.02.1. Maskineriet skal være installeret og monteret på en sådan måde, at det
er tilstrækkeligt tilgængeligt for manøvrering og vedligeholdelse ogikke bringer de personer, som udfører dette arbejde, i fare.
5.02.2. Fremdrivningsmaskineriet, hjælpemaskineriet og kedlerne med deres
tilbehør skal udstyres med sikkerhedsanordninger i overensstemmelsemed gældende regler i den medlemsstat, som udsteder certifikatet.
5.02.3. De motorer, som driver suge- og blæserventilatorer, skal kunne
stoppes fra et sted uden for det rum, hvor de er monteret.
5.03. Fremdrivningsanordninger
5.03.1. Fartøjets fremdrivningsmiddel(skrue, hjuletc.) skalkunne startes,
standses eller reverseres på en hurtig og sikker måde.
5.03.2. Hvis kontrollen med fremdrivningsmidlet under fartøjets sejlads ikke
sker fra styrehuset, skal der etableres en sikker forbindelse for afgi-velse af ordrer mellem styrehus og maskinrum og omvendt.
(1) Nr. E/ECE/626.
Nr. E/ECE/546 af 15. 2. 1966.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 25
▼B
5.04. Udstødningsrør for motorer
5.04.1. Udstødningsrør, som går gennem beboelsesrum eller styrehus, skal i
disse rum være omgivet af en tilstrækkelig gastæt beskyttelseskappe.Rummet mellem udstødningsrøret og denne kappe skal stå i forbin-delse med fri luft.
5.04.2. Al udstødningsgas skal ledes ud uden for fartøjet. Alle fornødne
forholdsregler skal tages for at undgå indtrængen af farlig gas i deforskellige rum. Udstødningsrør fra hovedfremdrivningsmotorer, derudmunder vandret gennem klædningen, er forbudt.
5.04.3. Udstødningsrør skal være passende varmeisolerede eller afkølede.5.04.4. Hvis udstødningsrør går langs med eller gennem brændbart materiale,
skal dette materiale beskyttes ved en isoleringsplade eller ved andreforanstaltninger, som sikrer en effektiv isolering.
5.05. Tanke, bunkertanke og rørsystemer
5.05.1. Flydende brændstoffer skal opmagasineres i tanke, der er solidt fast-
gjort til skroget, eller i bunkertanke.
5.05.2. Disse tanke og bunkertanke med deres rørsystem og andet tilbehør
skalvære anbragt og indrettet på en sådan måde, at hverken brændstofeller gasarter tilfældigt kan strømme ud i fartøjets indre.
5.05.3. Påfyldningsrør i tanke og bunkertanke til flydende brændstof skal have
påfyldningsstudse over dækket, idet dog undtages påfyldningsrør idagtanke. Påfyldningsrøret skal være forsynet med et lukkemiddel.Hver af disse tanke og bunkertanke skalvære forsynet med et udl uft-ningsrør, som udmunder i fri luft oven over dækket, og som er udførtpå en sådan måde, at indtrængen af vand ikke er mulig.
5.05.4. Fordelingsrørene for flydende brændstof skal være forsynet med et
lukkemiddel ved afgangen fra tanken eller bunkertanken.
De rør, som direkte føder motorer, kedler og apparater til opvarmning,
skalkunne l ukkes fra dækket.
Brændstofledninger må ikke udsættes for uheldig varmepåvirkning og
skal kunne kontrolleres i hele deres længde.
5.05.5. Niveaukontrolrør på tanke og bunkertanke til flydende brændstof skal
beskyttes effektivt mod stød, være forsynet med automatisk lukkendehaner og forbindes i den øverste ende til tanke eller bunkertanke.
5.05.6. Tanke og bunkertanke tilfl ydende brændstof skalvære forsynet med
åbninger med tætte lukkemidler beregnet til rengøring og inspektion.
5.05.7. Tanke, som direkte forsyner fremdrivningsmaskineriet, skalvære
udstyret med en anordning, som afgiver et optisk og akustisk signalistyrehuset, når deres fyldningsgrad ikke mere er tilstrækkelig til atsikre driften.
5.05.8. Rør til farlige gasarter eller farlige væsker, især sådanne, som er under
et sådant tryk, at en eventuelutæthed udgør en fare for personer, måikke føres igennem beboelsesrum og -gange. Denne bestemmelsegælder ikke for damprør og for rør i hydrauliske systemer, såfremt deer forsynet med en beskyttelseskappe af metal.
5.06. Installationer til lænsning
5.06.1. Forskrifterne i 2.02.5 finder anvendelse.5.06.2. Fartøjer, der har mandskab ombord, skalvære udstyret med mindst en
lænsepumpe. Dog skal fartøjer, der er udstyret med mekaniske frem-drivningsmidler med en ydeevne over 225 kW, eller fartøjer over 350tons dødvægt være udstyret med to uafhængige lænsepumper, hvorafmindst en skalvære motordrevet.
For tætte rum med en længde unde r4me re n håndlænsepumpe
tilstrækkelig.
5.06.3. Lænserør skalhave en indvendig diameter (d) på mindst
d = 1,5
√L (B+C) + 25 (mm).
Lænserørsforgreninger til de forskellige sugekurve skal have en
indvendig diameter (da) på mindst
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 26
▼B
da= 2,0 √l(B+C) + 25 (mm).
I disse former er
L = fartøjets længde mellem perpendikulærer i m,B = fartøjets bredde udvendig på spant i m,C = fartøjets dybde tilhoveddækket i m,l = længden af det tilsvarende tætte rum i m.
5.06.4. En motordreven længepumpes ydeevne skal være mindst 0,1 d
2l/min.
Den sekundære lænsepumpes ydeevne skal være mindst 0,1 da2l/min,
hvorved darefererer tildet l ængste tætte rum.
Ydeevnen for en håndlænsepumpe beregnet for et enkelt rum skal
være mindst:
0,1 da2l/min. refererende til dette rum.
5.06.5. Kun selvspædende lænsepumper er tilladt.5.06.6. I alle rum med flad bund og en bredde over 5 m, skal der findes
mindst en sugekurv i hver side. I maskinrum med en længde over 5 mskalder findes mindst 2 sugekurve.
5.06.7. Lænsning af agterpeak kan foregå via maskinrummet gennem en
rørforbindelse med automatisk lukkemiddel (2.02.8).
5.06.8. Lænsesystemets forgreninger til de forskellige rum skal være
forbundet til en hovedsamlekasse ved en kontraventil, som kan lukkes.
Rum og andre lokaler, der er indrettet til ballast, kan være forbundet til
lænsesystemet blot ved en simpel lukkeanordning.
5.07. Anordning til opsamling af brugt olie
Installationer til tømning af kimingen i maskinrum skal være indrettet
på en sådan måde, at olie eller olieholdigt vand, som måtte befinde sigi kimingen, forbliver ombord.
En dynamisk olieseparator skal monteres på røret neden for last-
pumpen: et dette ikke muligt, skal en statisk separator monteres vedhver sugekurv.
Disse apparater skalvære af en type, som er godkendt af de kompe-
tente myndigheder i en af medlemsstaterne, og af passende dimensi-oner.
5.08. Spil
5.08.1. Ankerspilskalforefindes om bord for ankre over 50 kg.5.08.2. Spil, som er konstrueret til at drives både ved håndkraft og ved
motorkraft, skalvære udformet på en sådan måde, at brug af motor-kraften ikke kan sætte håndkraftanordningen i bevægelse.
5.09. Støj frembragt af fartøjet
5.09.1. Den støj, som fartøjet frembringer under sejlads, og især støjen fra
motorens indsugning og udstødning, skalreduceres ved egnede midl er.
5.09.2. Ved motorer i normaldrift må den støj, som fartøjet frembringer i en
vandret afstand på 25 m fra skibssiden, ikke overstige 75 dB(A).
KAPITEL 6
ELEKTRISKE INSTALLATIONER
6.01. Generelle anvisninger
6.01.1. De elektriske installationer skal svare til forskrifterne i dette kapitel.6.01.2. Der skalom bord findes:
a) En installations- og kabelplan med påtegning af vedkommende
tilsynsmyndighed samt indeholdende specifikation over
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 27
▼B
Højest tilladelige spænding
Installationens art
JævnstrømEnfaset
vekselstrømTrefaset
vekselstrøm— typer og fabrikat af de anvendte maskiner og apparater,
— typer og tværsnitsarealer af kabler,— alle andre nødvendige oplysninger til vurdering af sikkerheden.
b) En beskrivelse af brugen af den elektriske installation.
6.01.3. Alle elektriske installationer skal være udformet, konstrueret og
monteret tilpermanent sl agside på indtil15 °og omgivende tempera-
turer på indtil40 °C.
6.02. Højest tilladelige spænding
6.02.1. Med hensyn tilspænding må føl gende værdier ikke overskrides:
A. Kraft og varmeinstallationer
med elstik til almindelig brug 250 V 250 V 500 V
B. Belysningsinstallationer med
elstik til almindelig brug250 V 250 V —
C. Elstik til forsyning af
håndapparater, der anvendes påfrit dæk eller i snævremetalrum eller fugtige rum,bortset fra kedler og tanke
1. i almindelighed50 V 50 V —
2. ved brug af en trans-
formator, som kunforsyner et apparat.Systemets to ledningermå ikke have jordfor-bindelse— 250 V —
3. ved brug af appa-
rater med forstærketisolering eller dobbeltisolering250 V 250 V —
D. Elstik til forsyning af
håndapparater tilbrug i kedl erog tanke50 V 50 V —
6.02.2. Forudsat at foreskrevne sikkerhedsforanstaltninger overholdes, er
højere spændninger tilladt:
a) i installationer til opladning af batterier afhængigt af opladepro-
cessen,
b) tilmaskineri, hvis ydel se kræver det,
c) til specielle installationer om bord (f.eks. radioinstallationer og
tændingsudstyr).
6.03. Landtilslutning
6.03.1. Når en elektrisk installation forsynes fra en strømkilde i land, skal
kablerne have en fast forbindelse om bord eller være udstyret med
kabelsko eller indretninger til at aftage strømmen.
Det må påses, at kablerne og deres forbindelser ikke udsættes for træk.
6.03.2. Som forsyningskabler godkendes kun smidige kabler, der er isolerede,
modstandsdygtige over for olie og ikke-flammespredende.
6.03.3. Skroget skaljordforbindes effektivt, hvis spændingen overstiger 50 V.
Jordforbindelsen skal være specielt mærket.
6.03.4. Hovedstrømtavlen skal vise, om landtilslutningen er under spænding.
6.04. Generatorer og motorer
6.04.1. Generatorer og motorer skal placeres på en sådan måde, at de er let
tilgængelige for kontrol, måling og reparation og således, at hverken
vand eller olie kan komme i berøring med viklingerne. Terminalkas-serne skal være lette at komme til.
6.04.2. Når generatorer drives af hovedmaskinen, skrueaksel eller af en
gruppe hjælpemotorer, der er bestemt til andre formål, skal der tages
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 28
▼B
hensyn tilvariationer i omdrejningshastigheden, der kan forekomme
under driften.
6.05. Akkumulatorer
6.05.1. Akkumulatorer skal være af en konstruktion specielt egnet til brug i
skibe. Akkumulatorhuse skal bestå af et materiale, der er modstands-dygtigt over for stød og vanskeligt antændeligt. De skal være udført påen sådan måde, at udslip af elektrolytten ikke forekommer ved 40 °
krængning fra lodret.
6.05.2. Akkumulatorer skal være fastgjort på en sådan måde, at de ikke
forskubbes ved fartøjets bevægelser. De må ikke være placeret påsteder, hvor de udsættes for høj varme, stærk kulde, sprøjt eller damp.
De skal være placeret på en sådan måde, at de er lette at komme til, og
at de dampe, de afgiver, ikke beskadiger apparater i nærheden.
Akkumulatorer må ikke installeres i styrehuset, beboelsesrum eller
lastrum.
Akkumulatorer til transportable apparater kan dog placeres i styrehuset
og i beboelsesrum.
6.05.3. Batterier, der kræver en kraft på mere end 2 kW tilopl adning
(beregnet på grundlag af maksimal ladestrøm og batteriets nominellespænding) skal installeres i et særskilt batterirum. Hvis de placeres pådækket, skal de anbringes i et skab eller en bænk.
Batterier, der kræver en kraft på 2 kW eller mindre til opladning, kan
installeres under dæk i et skab eller bænk. De kan også installeres imaskinrummet eller i et andet velventileret rum på betingelse af, at deer beskyttet mod faldende genstande og drypvand.
6.05.4. Den indvendige overflade i alle rum, skabe eller kasser, hylder og
andre konstruktionsel ementer tilbatterier skalbeskyttes mod el ektro-lyttens nedbrydende virkning ved maling eller foring med et materiale,som er modstandsdygtigt over for elektrolytten.
6.05.5. Der skal forefindes en effektiv ventilation, når akkumulatorerne er
installeret i lukkede rum, skabe eller bænke. Tilgangsluften skalkomme ind forneden og afgangsluften slippe ud foroven på en sådanmåde, at total udluftning af gassen sikres. Ventilationskanalerne måikke indeholde anordninger, som kan hindre luftens frie passage (f.eks.spjæld).
6.05.6. Den nødvendige luftmængde i liter pr. time kan beregnes ved hjælp af
følgende formel:
Q = 110.J.n.
hvori
— J er en fjerdedel af ladeapparatets maksimalt tilladte strøm i
ampere og
— n er antallet af celler.
6.05.7. Når naturlig ventilation bruges, skal luftkanalernes tværsnitsareal svare
til den nødvendige luftmængde ved en lufthastighed på 0,5 m/sek.
Tværsnitsarealet skal være mindst 80 cm
2for blybatterier og mindst
120 cm2for alkaliske batterier.
6.05.8. Hvis den nødvendige ventilation ikke kan opnås ved naturlig ventila-
tion, skal en vifte forefindes, helst med en indsugningsventilator, hvismotor ikke må befinde sig i luft- eller gasstrøm.
Specielle forholdsregler skal træffes for at forhindre gas i at trænge ind
i motoren.
Ventilatorerne skal være af en udformning og et materiale, som
udelukker gnistdannelse ved en vinges eventuelle berøring af ventila-torens casing, og som ikke danner statisk elektricitet.
6.05.9. Ved døre eller åbninger til rum, skabe og bænke, hvori der findes
akkumulatorer, skal anbringes et skilt med symbolet »rygning forbudt«med en diameter på mindst 0,10 m.
6.06. Elektriske tavler
6.06.1. Elektriske tavler skal anbringes på et tilgængeligt sted fri for gasarter
og syrer og være godt ventileret. De skal være anbragt på en sådanmåde, at de er beskyttet mod stød og mod nedbrydning ved dårligevejrforhold eller af vand, olie, flydende brændstoffer og damp.
Tavlerne må ikke anbringes i nærheden af pejlerør eller luftventiler til
tanke tilfl ydende brændstof.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 29
▼B
6.06.2. Materialer, der i almindelighed anvendes til fremstilling af tavler, skal
have en passende mekanisk styrke, være bestandige og ubrændbare.De må ikke være vandsugende.
6.06.3. Når spændingen overstiger 50 V:
a) skal der anvendes tavler, hvis spændingsførende dele er anbragt og
beskyttet på en sådan måde, at tilfældig kontakt undgås;
b) skal der være en isolerende måtte eller et ristværk af imprægneret
træ; dette gælder dog ikke for undertavler,
c) skal metaldele i tavlens stel og ramme være omhyggeligt forbundet
tiljord.
6.06.4. Alle dele af tavlen og dens forbindelser skal være let tilgængelige for
inspektion, vedligeholdelse eller udskiftning og skal kunne gøresspændingsfri.
6.06.5. Skilte ved alle kredsløb eller forgreninger skal anbringes på fartøjet
med angivelse af kredsløb.
6.07. Strømafbrydere, stikdåser, beskyttelsesapparater og ledninger
6.07.1. Hele installationen, hovedtavlens forgreninger og udgange fra under-
tavler skal kunne gøres spændingsfri ved almindelige eller automatiskeafbrydere, der samtidig gør alle ledere spændingsfri.
Undtagelse herfra kan gøres for udgange fra undertavler, når spæn-
dingen er på 50 V eller mindre, og især når det drejer sig om kredsløb,som har særlig afbryder for hvert brugsapparat.
6.07.2. Alle generatorer og alle kredsløb skal beskyttes mod overbelastning
ved hver pol eller leder, som ikke er jordforbundet. Til dette formålkan anvendes maksimalafbrydere eller smeltesikringer af lukket type.Disse elektriske beskyttelsesapparater skal installeres på en sådanmåde, at de er passende beskyttet mod stød.
6.07.3. Med hensyn tilbeskyttel se af styreanordningskomponenter skal
bestemmelserne i punkt 3.16.3, 3.16.4 og 3.16.5 iagttages.
6.07.4. Stillingerne »åbent« og »lukket« kredsløb skal angives på afbryderen.
Dette gælder ikke for afbrydere for belysning under 10 ampere.
6.07.5. Alle afbrydere og elstik skal samtidig gøre alle ledere spændingsfri.
Der kan gøres undtagelser for afbrydere for belysning under 10ampere, undtagen for belysning i fugtige rum.
6.07.6. De apparater, som kræver en strøm på mere end 10 ampere, skal
forbindes til specielle kredsløb.
6.07.7. Kabler skal have vandtæt kappe, være ikke-flammespredende og være
af en marin type.
I beboelsesrum kan kabler af anden type tillades anvendt, forudsat at
de er beskyttet på en effektiv måde og har ikke-flammespredendeegenskaber.
Kablerne skal beskyttes mod enhver risiko for beskadigelse under
normalbrug, især på dækket og i lastrum.
6.07.8. Det er under ingen omstændigheder tilladt at forsyne bevægelige appa-
rater gennem armerede kabler eller kabler med udvendig metalkappe.
6.07.9. Kablers tilslutning til elektrisk udstyr skal udføres ved solide og
permanente anordninger, der forhindrer træk ved forbindelsen.
6.08. Installationer til kontrol af jordafledning
For forsyningsnet, som ikke er jordforbundet, med en spænding over
50 V skalder findes en passende instal l ation tilkontrolaf afl edning.
6.09. Belysning
6.09.1. Alle belysningsapparater skal installeres på en sådan måde, at den
udviklede varme ikke kan antænde brændbare genstande i nærheden.
6.09.2. I rum, hvor der er installeret akkumulatorer, eller hvor der opbevares
maling og andre let antændelige materialer, eller i tilsvarende rum, måkun monteres lysinstallationer af en type, der frembyder ringe eksplo-sionsfare.
6.09.3. Lysinstallationer i maskinrum og kedelrum skal være fordelt på mindst
to kredsløb.
6.10. Signallys
6.10.1. Signallystavlen skal være installeret i styrehuset; den skal kunne
forsynes gennem et uafhængigt kabelfra hovedtavl en.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 30
▼B
6.10.2. Ethvert lys skal forsynes direkte fra signallystavlen, beskyttes og
kontrolleres separat. Det tillades, at flere lys i en gruppe forsynes fraen enkelt strømkreds på betingelse af, at slukning af en lampe i dennegruppe aktiverer kontrolalarmanordningen.
6.10.3. Til kontrol af lysene skal der anbringes kontrollys eller anden ækviva-
lent anordning på tavlen i styrehuset, medmindre en direkte kontrol frastyrehus er mulig. En defekt i en kontrollampe må ikke genere det lys,den kontrollerer.
6.11. Jordforbindelse
6.11.1. Metaldele, som ikke er underkastet spænding under brugen, som
bundramme og motorblok for maskine, apparater og armaturer skalvære jordforbundne i den udstrækning, de ikke allerede er i metalliskkontakt med skroget ved deres montage.
6.11.2. Armaturer, metalkapper og rør til de elektriske ledninger for jævn-
strøm skaljordforbindes i begge ender som et minimum. Hvis kabl erer monteret på træ eller syntetiske materialer, er det tilstrækkeligt meden jordforbindelse ét sted. Ved vekselstrøm kan kabler og ledningernøjes med at være jordforbundne ét sted.
6.11.3. I installationer med en spændning, der ikke overstiger 50 V, kan
jordforbindelse udelades.
6.11.4. Hvor spændingen overstiger 50 V, skalkapper på bevægel ige strøm-
forbrugende apparater, hvis de ikke er udført af et isolerende materialeeller er beskyttet, være jordforbundet gennem forsyningskablet ved ensupplerende leder, der normalt er strømløs.
6.12. Nødinstallationer
6.12.1. Som nødkilder er tilladt:
a) et hjælpeaggregat med selvstændig brændstofforsyning uafhængig
af hovedmaskinen og et uafhængigt kølesystem, som i tilfælde afstrømafbrydelse starter automtisk eller kan startes manuelt, hvis detbefinder sig i umiddelbar nærhed af styrehuset eller et andet sted,hvor der til stadighed opholder sig kvalificeret personel, og som på30 sekunder kan overtage hele strømforsyningen; eller
b) et akkumulatorbatteri, som automatisk overtager strømforsyningen
i tilfælde af strømafbrydelse, eller som kan tilsluttes manuelt frastyrehuset eller ethvert andet sted, hvor der til stadighed opholdersig kvalificeret personel, og som er i stand til at forsyne nævntestrømbrugere med strøm i den foreskrevne tid uden at blive genop-ladet og uden utilladeligt spændingsfald.
6.12.2. Hjælpeaggregater og nødbatterier samt deres styreinstallationer kan
installeres i maskinrummet, men så højt som muligt.
6.12.3. Nødkilden skal være tilstrækkelig til, at i det mindste følgende elek-
triske installationer kan fungere samtidigt i det omfang, disse er obli-gatoriske, og de ikke har deres egen nødkilde:
a) signallys,
b) lydgivere,
c) nødbelysning,
d) radiotelefoninstallation,
e) alarminstallationer eller højtalere beregnet til dette formål og andre
sikkerhedsinstallationer,
f) nødprojektører.
Den tid, nødinstallationerne skal kunne fungere, skal fastsættes under
hensyn til fartøjets anvendelse, men må aldrig være mindre end 30minutter.
KAPITEL 7
UDRUSTNING
7.01. Ankre, kæder og ankertove
Antalog vægt af ankre og deres kæder, som skalsvare tilforhol dene
på de vandveje, der besejles, bestemmes af de kompetente lokalemyndigheder.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 31
▼B
7.02. Anden udrustning
7.02.1. Fartøjets anden udrustning skalmindst omfatte:
a) nødvendige apparater og midler til at udsende optiske og akustiske
signaler, samt de ved gældende politivedtægter foreskrevnefartøjssignaler;
b) nødlys, uafhængige af skibets installation, til erstatning for de lys,
som er foreskrevet i omtalte vedtægter for så vidt angår opan-krede, grundstødte eller sunkne fartøjer;
c) wirer og tovværk;
d) en redningskapsel, medmindre certifikatet angiver, at der kan
dispenseres herfra;
e) en landgangsbro mindst 0,40 m bred o g4ml ang, hvis sider er
mærket med en lys stribe. Denne landgang skal være forsynet medet gelænder;
f) korkfendere eller flydende træfender;
g) bådshage;h) en forbindingskasse;
i) kikkert;j) et opslag om redning og genoplivning af forulykkede;
k) en beholder med låg til oliemættede klude;
l) en kasteline;
m) en økse.
7.02.2. I fartøjer, hvor højden fra lønningens øverste kant til let vandlinie er
over 1,5 m, skal der findes en landgangstrappe eller lejder.
7.03. Midler til bekæmpelse af brand
7.03.1. Der skalom bord findes mindst:
a) i styrehuset: en transportabel ildslukker;
b) ved hver adgang fra dækket tilbeboel sesrummene: en transportabel
ildslukker;
c) ved adgangen tiltjenesterum, hvortilder ikke er adgang fra beboel -
sesrummene, og hvori der er installationer til opvarmning, kabyseller køleapparater, som anvender flydende eller fast brændsel: entransportabel ildslukker;
d) ved indgangen tilhvert maskinrum og kedel rum: en transportabel
ildslukker;
e) på et passende sted i maskinrummet i den del, der er beliggende
under dækket, når den samlede kraft er mere end 110 kW: entransportabel ildslukker.
7.03.2. De foreskrevne transportable ildslukkere skal opfylde følgende betin-
gelser:
a) kapaciteten af transportable væskeildslukkere må ikke være større
end 13,5 liter og ikke mindre end 9 liter. Indholdet i pulverslukkeremå ikke være mindre end 6 kg;
b) slukningsmidler skal passe i det mindste til den mest sandsynlige
form for brand, som kan tænkes at opstå i det eller de rum, somildslukkeren hovedsagelig er beregnet for. I fartøjer, hvor denelektriske installation har en arbejdsspænding på mere end 50 volt,skal slukningsmidlet også være egnet til bekæmpelse af brand ielektriske anlæg. Brugsanvisning skal være klart angivet på hvertransportabel ildslukker;
c) slukningsmidlet i de transportable ildslukkere, der er foreskrevet i
punkt 7.03.1 må ikke være CO
2og ikke indeholde et stof, som kan
afgive giftige gasarter under brugen (f.eks. tetrachlormethan);
d) ildslukkere, der er følsomme overfor frost eller varme, skal instal-
leres eller beskyttes på en sådan måde, at deres effektivitet altid ergaranteret.
7.03.3. Alle ildslukkere skal kontrolleres mindst hver andet år. En attestation i
denne henseende, underskrevet af den person, som har undførtkontrollen, skal forefindes om bord.
7.03.4. Hvis ildslukkere er installeret på en sådan måde, at de ikke er let
synlige, skal det skod, som skjuler den, mærkes med e t F i rød farve
og mindst 10 cm højt.
7.03.5. Et brandslukningsanlæg med vand under tryk, som omfatter en føde-
ledning med en eller flere pumper, og som betjener strålerør gennemstudse og koblinger, kan installeres på følgende betingelser:
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 32
▼B
a) brandpumperne skalvære motordrevne. De må ikke være instal -
leret foran kollisionsskoddet;
b) et tryk på mindst tre bar skalkunne oprethol des ved brandstudsene;
c) brandslanger og studse skal være indrettet på en sådan måde, at
kobling let kan udføres;
d) alle strålerør skal være forsynet med anordninger, der giver
mulighed for at vælge enkel stråle, tågestråle eller stop;
e) alt materiel skal overholde specifikationerne i gældende normer.
7.03.6. Det eneste tilladte slukningsmiddel til fast installerede brandsluknings-
anlæg er halon 1301 (CBrF3). Det anvendes på følgende betingelser:
a) disse anlæg må kun anvendes i maskinrum, kedelrum og
pumperum;
b) mængden af slukningsmiddel skal være tilstrækkelig til i luftform
ved 20 °C at fylde 4,25 - 7 % af det samlede rumfang af det rum,
der skal beskyttes, inklusive ventilationsskorsten.
Ved beregningen af den fornødne mængde slukningsmiddel går
man ud fra, at et kilo halon 1301 ved 20 °C har et rumfang på
0,160 m3;
c) beholdere under tryk til opbevaring af halon 1301 skal være i
overensstemmelse med de godkendte kontrolorganers forskrifter.Desuden skaldisse behol dere kunne modstå samme tryk som detsamlede anlæg under forhold, hvor den omgivende temperatur nården maksimale værdi af 60 °C. På beholderne skal der med let
læselig og uudslettelig skrift være angivet følgende oplysninger:nominelt arbejdstryk, det tryk, hvorunder slukningsmidlet opbe-vares, fremstillingsår og seneste kontrolår, samt slukningsmidletsart og mængde;
d) beholdere, der er placeret i det rum, der skal beskyttes, skal være
forsynet med en automatisk sikkerhedsanordning, som sørger forfrigørelse af slukkemidlet i det beskyttede rum, dersom beholdereni tilfælde af brand bliver udsat for ild, og brandslukningsanlæggetikke er blevet taget i brug; denne sikkerhedsanordning skaludløses ved en omgivende temperatur på 60 °C;
e) beholdere, der er placeret uden for det rum, der skal beskyttes,
skal være tilstrækkeligt beskyttet mod påvirkning af for store trykindtilen maksimalomgivende temperatur på 60 °C. Denne betin-
gelse gælder ligeledes for beholdere, der indeholder gas beregnettildrivmiddel ;
f) alle beholdere, der indeholder gas beregnet til drivmiddel, skal
være udstyret med et manometer eller et lignende instrument tilkontrolaf gassens tryk. En tabelover tryk/temperaturforhol detskalvære pl aceret i nærheden;
g) rørforbindelser og tilbehør skal være udført i stål eller i et material
med tilsvarende modstandsdygtighed over for varme;
h) for beholdere, der er placeret inde i det rum, der skal beskyttes, er
det eneste tilladte drivmiddel nitrogen, der skal være undergivetdet fornødne beholdertryk;
i) udstrømningsdyserne skal være placeret således, at sluknings-
midlet fordeles regelmæssigt, og de skal være udformet således, atslukningsmidlet kan blande sig ensartet og fuldstændigt medluften, således at det undgås, at der opstår store lokale koncentrati-oner af slukningsmidlet;
j) udformningen af rørforbindelser og udstrømningsdyser skal være
således, at slukningsmidlet kan være udtømt i det rum, der skalbeskyttes, på 10 sekunder, hvis det forudsættes, at slukningsmidleter flydende ved en omgivende temperatur på 0 °C;
k) slukningsanlægget skal kunne sættes i gang manuelt fra styrehuset
eller et andet sted, som findes hensigtsmæssigt; dette sted skalfindes uden for det rum, der skalbeskyttes;
det er ikke tilladt at installere en automatisk udløsningsanordning,
der ikke er forsynet med en lydalarm;
l) når et slukningsanlæg skal sikre beskyttelse af flere rum, skal
brugsanvisning og den fornødne mængde slukningsmiddel til hvertenkelt rum klart angives;
m) de pneumatiske, hydrauliske og elektriske styresystemer skal være
installeret således, at sandsynligheden for svigt i tilfælde af brandeller eksplosion er mindst mulig;
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 33
▼B
n) slukningsanlægget skal efterses mindst en gang om året. Dette
eftersyn skalmindst omfatte:
— udvendig inspektion af den samlede installation;
— kontrol af, at det elektriske system, der fremkalder sprængning
af låsemekanismerne, virker tilfredsstillende;
— kontrolaf trykket i behol derne.
Trykformindskelsen må ikke overstige 1 0 % i hver beholder.
Ved andet eftersyn skal også mængden af slukningsmiddel i behol-
derne kontrolleres. Formindskelsen af denne mængde i den enkelteildslukker må ikke overstige 5 %;
o) attester for eftersyn underskrevet af de inspektører, der har fore-
taget dette, skalfindes om bord;
p) når fartøjet er udstyret med et eller flere slukningsanlæg, hvortil
anvendes halon 1301, og som er blevet efterset, skal der påcertifikatet for fartøjet under rubrik 18 angives følgende:
»… (antal) fast installerede slukningsanlæg, hvortil anvendes
halon 1301. De nødvendige attester skal findes om bord«.
7.04. Både
7.04.1. Motorfartøjer og slæbepramme på over 150 tons dødvægt og slæbe-
både, skubbebåde og slæbeskubbebåde med et deplacement over 150m
3skalvære udstyret med mindst én båd.
7.04.2. Denne båd skal være installeret på fartøjet på en sådan måde, at den
kan sætttes i vandet på kortest mulige tid og fuldstændig sikkert, omnødvendigt ved hjælp af et passende håndspil.
7.04.3. Alle både, der er foreskrevet i punkt 7.04.1 og 7.04.2, skal opfylde
følgende betingelser:
a) have siddeplads til mindst tre personer, idet længden af sædet skal
være mindst 0,45 m per person;
b) have en tilstrækkelig styrke;
c) rumindholdet skal være mindst 1,5 m
3, eller produktet a fL×B×C
skalvære mindst 2,7 m3;
d) fribordet skalvære mindst 25 cm med tre personer à ca. 75 kg om
bord;
e) båden skal have tilstrækkelig stabilitet. Denne anses for tilstræk-
kelig, hvis der, når to personer à ca. 75 kg befinder sig i en side såtæt ved lønningen som muligt, stadig er et fribord på 10 cm;
f) bådens opdriftskapacitet i kg uden personer om bord, men fuld-
stændig fyldt med vand skal være mindst 30 × ( L ×B×C ) ;
g) følgende udrustning skal findes om bord:
— 1 sæt årer,
— 1 fangline,— 1 øsekar.
7.04.4. I punkt 7.04.3. angiver
L =bådens største længde i m;B =bådens største bredde i m;C =bådens dybde i m.
7.05. Redningskranse, redningskugler og redningsveste
7.05.1. Om bord i fartøjet skal findes mindst tre redningskranse eller to
redningskranse og to redningskugler. De skal være klar til brug oganbragt på dækket på passende steder uden at være fastgjort tilderesophæng. Mindst én redningskrans skalbefinde sig i umiddel barnærhed af styrehuset.
Om bord i motorfartøjer med en længde på 40 m eller mindre er to
redningskranse tilstrækkeligt.
Mindst en af redningskransene eller en af redningskuglerne skal være
forsynet med en tilstrækkelig lang kasteline.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 34
▼B
7.05.2. Redningskransene skal:
— have en opdrifskapacitet på mindst 7,5 kg i ferskvand;
— være fremstillet af et egnet materiale, være modstandsdygtige over
for olie og olieprodukter samt kunne tåle temperaturer på op til50°C;
— være farvede, således at de ses tydeligt i vandet;— have en egenmasse på mindst 1 kg;— have en indvendig diameter på 0,45 m (± 10 %);— være omgivet af reb, som gør det muligt at få tag i dem.
7.05.3. Redningskuglerne skal:
— have en opdriftskapacitet på mindst 7,5 kg i ferskvand;
— være fremstillet af et egnet materiale, være modstandsdygtigt over
for olie og olieprodukter samt kunne tåle temperaturer op til 50 °
C;
— være farvede, således at de ses tydeligt i vandet,— have en egenmasse på mindst 1 kg,— være omgivet af et net, som gør det muligt at få tag i dem.
7.05.4. På fartøjet skalder være en redningsvest inden for rækkevidde for
hver person, som normalt er om bord.
7.05.5. Redningsvestenes opdriftskapacitet, fremstillingsmateriale og farve
skal opfylde de i punkt 7.05.2 nævnte betingelser.
Oppustelige redningsveste skal kunne pustes op automatisk og manuelt
og skaldesuden kunne pustes op med munden.
KAPITEL 8
ANLÆG TIL FLYDENDE GAS TIL HUSHOLDNINGSBRUG
8.01. Generelt
8.01.1. Ethvert anlæg til flydende gas skal i det væsentligste bestå af en
forsyningsenhed, der omfatter en eller flere gasbeholdere og en ellerflere reduktionsventiler, et fordelingssystem og et antal gasforbru-gende apparater.
8.01.2. Der må kun anvendes kommercielpropangas i anl æggene.
8.02. Installation
8.02.1. Anlæg til flydende gas skal i alle henseender være egnede til brug af
propangas og skal være fremstillet og installeret på behørig måde ogvære i overensstemmelse med gældende regler i den medlemsstat, somhar udstedt certifikatet.
8.02.2 Et anlæg til flydende gas må kun anvendes til husholdningsbrug i
beboelsesrummene og i styrehuset.
8.02.3. Der kan være flere separate anlæg om bord. Et enkelt anlæg må ikke
betjene beboelsesrum, der er adskilt ved lastrum eller en fast anbragttank.
8.03. Beholdere
8.03.1. Kun beholdere, hvis godkendte kapacitet er på mellem 5 og 35 kg, er
tilladt.
8.03.2 Beholderne skal opfylde gældende forskrifter i den medlemsstat, der
har udstedt certifikatet.
De skal være forsynet med officielt stempel, der attesterer, at de har
bestået de reglementerede prøver.
8.04. Anbringelse og indretning af forsyningsenheden
8.04.1. Hvor beholdere med en kapacitet på op til 35 kg anvendes, skal
forsyningsenheden installeres på dæk i et særligt skab (eller vægskab)anbragt uden for beboelsesrummene på en sådan måde, at færdsel ombord ikke generes. Det må imidlertid ikke installeres mod skanseklæd-ningen for eller agter. Skabet kan være et vægskab, der er indbygget ioverbygninger, forudsat at det kun kan åbnes udefter. Det skalværesåledes anbragt, at rørledninger, der fører til gasforbrugende steder, erså korte som muligt.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 35
▼B
For hvert anlæg kan op til fire beholdere arbejde samtidig med eller
uden brug af en automatisk omskifterhane. Antallet af beholdere ombord, incl. reservebeholdere, må ikke overstige seks pr. anlæg.
Reduktionsventilen, eller hvor der er totrinsreduktion den første reduk-
tionsventil, skal befinde sig i samme skab som beholderne og værefastgjort tilen af skabsvæggene.
8.04.2. Forsyningsenheden skal installeres således, at enhver gasudstrømning
ved utæthed kan bortledes fra skabet, der indeholder enheden, udennogen risiko for, at gassen kan trænge ind i fartøjet eller komme iberøring med noget, som kan antænde den.
8.04.3. Skabet skal være fremstillet af vanskeligt antændeligt materiale og
skalvære passende ventil eret ved åbninger foroven og forneden.Beholderne skal anbringes i opretstående stilling i skabet på en sådanmåde, at de ikke kan vælte.
8.04.4. Skabet skal udformes og anbringes således, at beholdernes temperatur
ikke kan overstige 50 °C.
8.04.5. Den udvendige skabsvæg skal mærkes »Flydende gasanlæg« og med
symbolet »Rygning forbudt« i overensstemmelse med punkt 6.05.9.
8.04.6. Hvis det er nødvendigt med lys inde i skabet, skal dette være elektrisk,
og installationen skal være eksplosionssikker.
8.05. Reservebeholdere og tomme beholdere
Reservebeholdere og tomme beholdere, som ikke opbevares i forsy-
ningsenheden, skalanbringes uden for beboel sesrum og styrehus i etskab, der er udført i overensstemmelse med forskrifterne i artikel 8.04i nærværende kapitel.
8.06. Reduktionsventiler
8.06.1. De gasforbrugende apparater må kun forbindes tilbehol derne gennem
et fordelingssystem, der er forsynet med en eller flere reduktionsven-tiler, der nedsætter gastrykket til forbrugstrykket. Trykket kannedsættes i et eller to trin. Alle reduktionsventiler skal stilles perma-nent ved et tryk, der fastsættes i overensstemmelse med punkt 8.07nedenfor.
8.06.2. Slutreduktionsventiler skal enten være forsynet med eller umiddelbart
efterfulgt af en anordning til automatisk at beskytte rørledningernemod overtryk i tilfælde af, at reduktionsventilen ikke fungerer korrekt.Hvis denne beskyttelsesanordning lader gas strømme ud, skal gassenføres til fri luft uden risiko for, at den kan trænge ind i fartøjet ellerkomme i berøring med andet, som kan antænde den; om nødvendigtskalder tildette formålindrettes et særl igt aftræk.
8.06.3. Såvel beskyttelsesanordninger som ventilationsåbninger skal beskyttes
mod vandindtrængen.
8.07. Tryk
8.07.1. Trykket ved udgangen fra slutredutionsventilen må ikke være mere
end 0,05 bar over det atmosfæriske tryk med en tolerance på 10 %.
8.07.2. Hvor totrins-reduktionssystemer anvendes, må mellemtrykket ikke
være mere end 2,5 bar over det atmosfæriske tryk.
8.08. Rørledninger og fleksible rør
8.08.1. Ledningerne skalvære faste rør af stålel l er kobber.
Ledninger, der tilsluttes beholderne, skal imidlertid være fleksible
højtryksrør eller spiralslange egnet til propangas. De gasforbrugendeapparater kan, hvis apparaterne ikke er fast anbragte, forbindes medfleksible rør, der ikke er ove r1ml ange.
8.08.2. Rørledningerne skal kunne modstå alle mekaniske og korroderende
påvirkninger, som kan forekomme ved normalbrug om bord, og deresbeskaffenhed og oplægning skal være således, at der sikres en tilfreds-stillende gasstrøm ved passende tryk til de gasforbrugende apparater.
8.08.3. Rørledningerne skal have så få samlinger som muligt. Såvel rørled-
ninger som samlinger skal være gastætte og forblive gastætte, selv omde udsættes for vibrationer eller ekspansion.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 36
▼B
8.08.4. Rørene skal være let tilgængelige, fastgjort på passende måde og
beskyttet overalt, hvor de kan blive udsat for stød eller skamfiling,især hvor de føres gennem stålskodder eller adskillelser af metal.
Hele den udvendige overflade af stålrør skal være behandlet mod
korrosion.
8.08.5. Fleksible rørledninger og deres samlinger skal kunne modstå enhver
påvirkning, som kan forekomme under normalbrug om bord. De skalvære oplagt uden bøjningspændinger på en sådan måde, at de kansynes i deres fulde længde.
8.09. Fordelingssystem
8.09.1. Ingen delaf et anl æg tilfl ydende gas må findes i maskinrummet.
Om bord på tankfartøjer, der er underkastet reglerne for transport af
farligt gods, må ingen del af et anlæg til flydende gas findes i last-zonen.
8.09.2. Hele fordelingssystemet skal kunne afbrydes ved hjælp af en stop-
ventil, der er hurtigt og let tilgændelig.
8.09.3. Ethvert gasforbrugende apparat skalhave til førselfra en separat gren
af fordelingssystemet, og hver sådan afgrening skal kontrolleres vedhjælp af en separat lukkeanordning.
8.09.4. Ventilerne skal så vidt muligt anbringes på steder, hvor de er beskyttet
mod vejrliget og mod stød.
8.10. Gasforbrugende apparater og disses installation
8.10.1. Der må kun installeres gasforbrugende apparater, som er tilladt til
anvendelse af propan i den medlemsstat, som udsteder certifikatet, ogkun apparater som er udstyret med anordninger, som effektivt hindrergasudstrømning både ved slukning af flammen og ved slukning afvågekonen.
8.10.2. Ethvert gasapparat skal anbringes og tilsluttes således, at enhver risiko
for tilfældig løsrivelse af forbindelsesledningerne undgås.
8.10.3. Varmeapparater og vandvarmere skaltilafl edning af forbrændingspro-
dukterne være tilsluttet et aftræksrør.
8.10.4. Installation af gasforbrugende apparater i styrehus er kun tilladt, hvis
styrehuset er udført således, at ingen gas, der tilfældigt strømmer ud,kan trænge ned i fartøjet, f.eks. gennem kontrolsystemet til maskin-rummet.
Om bord på tankfartøjer, der er underkastet reglerne for transport af
farligt gods, må intet gasforbrugende apparat findes i styrehuset.
8.10.5. Gasforbrugende apparater må kun installeres i soverum, hvis
forbrændingsprocessen foregår uafhængigt af luften i rummet.
8.10.6. Gasforbrugende apparater, i hvilke forbrændingsprocessen afhænger af
luften i rummene, hvori de er anbragt, må kun installeres i tilstrække-ligt store rum.
8.10.7. Om bord på tankfartøjer, der er underkastet reglerne for transport af
farligt gods, skal gasforbrugende apparater være forsynet med et letsynligt rødt mærke.
8.11. Ventilation og bortledning af forbrændingsgas
8.11.1. I rum, hvor der er opstillet gasforbrugende apparater, i hvilke
forbrændingsprocessen sker ved den omgivende luft, skal tilførslen affrisk luft og bortledningen af forbrændingsgas sikres ved ventilations-åbninger af tilstrækkelige dimensioner, som bestemmes i forhold tilapparaternes kapacitet.
8.11.2. Ventilationsåbningerne må ikke have lukkeanordninger og må ikke
vende ud mod soverum.
8.11.3. Anordninger tilbortl edning skalvære udført sål edes, at forbrændin-
gsgas bortledes på en sikker måde. De skal være driftsikre ogmodstandsdygtige over for ild. Ventilatorer til rummet må ikkeindvirke på deres funktion.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 37
▼B
8.12. Brugs- og sikkerhedsanvisninger
Et opslag indeholdende anvisninger for brugen af anlægget skal
opsættes om bord på et passende sted. Opslaget skal bl.a. indeholdefølgende forskrifter på det/de relevante sprog:
— »Afspærringsventilerne på beholdere, som ikke er tilsluttet forde-
lingssystemet, skal være lukkede, selv om beholderne antages atvære tomme«,
— »Fleksible rørledninger skal udskiftes, så snart deres tilstand
kræver det«,
— »Alle beholdere skal forblive tilsluttet, medmindre de dertil
hørende forbindelsesledninger er lukket med haner eller plom-beret«.
8.13. Besigtigelse
Før et anlæg til flydende gas tages i brug, efter ombygning eller
reparation og ved enhver fornyelse af den i artikel 8.15 nedenforomtalte attestering skal hele det omhandlede anlæg besigtiges af enekspert, der er godkendt af den medlemsstat, som udsteder certifikatet.Ved denne besigtigelse skal eksperten kontrollere, at anlægget opfyldeforskrifterne i dette kapitel . Han skalindsende rapport om dette tildekompetente myndigheder, som udsteder certifikatet.
8.14. Prøver
Prøvning af anlægget skal udføres som følger:
8.14.1. Rørledninger under mellemtryk anbragt mellem første reduktionsan-
ordnings udmunding og haner foran slutreduktionsventilen:
a) trykprøve udført med luft, inert gas eller væske ved et tryk på 20
bar over atmosfærens tryk;
b) tæthedsprøve udført med luft eller inert gas ved et tryk på 3,5 bar
over atmosfærens tryk.
8.14.2. Rørledninger under brugstryk anbragt mellem reduktionsventilen, hvis
der kun er én, eller slutreduktionsventilen og hanerne før de gasforbru-gende apparater:
— tæthedsprøve udført med luft eller inert gas ved et tryk på 1 bar
over atmosfærens tryk.
8.14.3. Rørledninger anbragt mellem reduktionsventilen, hvis der kun er én,
eller slutreduktionsventilen og reguleringshanen på det gasforbrugendeapparat:
— tæthedsprøve ved et tryk på 0,2 bar over atmosfærens tryk.
8.14.4. Ved de i punkt 8.14.1 b), 8.14.2 og 8.14.3 omhandlede prøver anses
rørledningerne for tætte, hvis der, efter en tilstrækkelig tid til at opnåvarmebalance, ikke konstateres fald i prøvetrykket i løbet af defølgende 10 minutter.
8.14.5. Samlinger ved beholdere, forbindelser og armaturer, der er udsat for
trykket i beholderne, og samlinger mellem reduktionsventil og forde-lingssystemet:
— tæthedsprøve udført med et skumprodukt ved arbejdstrykket.
8.14.6. Alle gasforbrugende apparater skal tages i brug og prøves ved nomi-
nelt tryk for at sikre, at forbrændingen er tilfredsstillende med indstil-lingsgrebet i forskellige stillinger.
Sikkerhedsanordningerne skal kontrolleres for at sikre, at de virker
tilfredsstillende.
8.14.7. Efter afprøvningen som nævnt i punkt 8.14.6 skaldet for ethvert
gasforbrugende apparat, der er tilsluttet en aftrækskanal, efter 5 minut-ters gang ved nominelt tryk med vinduer og døre lukket og ventilati-onsanordningerne i gang, konstateres, om forbrændingsgassen trækkerud gennem lukkespjældet.
Er dette tilfældet ud over sporadisk, skal grunden hertil straks findes
og fjernes. Apparatet må ikke godkendes til brug før alle fejl er rettet.
8.15. Attestering
8.15.1. Når det efter besigtigelse som omhandlet i punkt 8.13 er konstateret, at
alle anlæg til flydende gas opfylder forskrifterne i dette kapitel, skaldette attesteres i certifikatet.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 38
▼B
8.15.2. Attestationens gyldighed er 3 år eller mere. Den kan kun fornyes efter
en ny besigtigelse i overensstemmelse med punkt 8.13.
Efter motiveret andragende fra fartøjets ejer eller dennes repræsentant,
kan den medlemsstat, som udsteder certifikatet, forlænge gyldighedenaf denne attestation i højst 6 måneder, uden at besigtigelse i henholdtil punkt 8.13 har fundet sted. Denne forlængelse skal indføres icertifikatet. Terminen for den følgende besigtigelse flyttes ikke pågrund af forlængelsen.
KAPITEL 9
SÆRLIG INDRETNING AF STYREHUS TIL RADARSTYRING VED ÉN
PERSON
9.01. Generelle bestemmelser
Et styrehus anses for at være særligt indrettet til radarstyring ved én
person, hvis det opfylder betingelserne i nærværende kapitel.
9.02. Generelle konstruktionskrav
9.02.1. Styrehuset skalvære indrettet tilrorgænger i siddende stil l ing.9.02.2. Alle apparater, instrumenter og styreanordninger skal være anbragt
således, at rorgængeren let kan betjene dem under sejladsen uden atforlade sin plads og uden at tabe radarskærmen af syne.
Styreorganerne skal let kunne sættes i funktionsstilling, hvilket skal
kunne ses umiskendeligt tydeligt.
9.02.3. Kontrolinstrumenter skal være let aflæselige, og disses belysning skal
kunne reguleres kontinuerligt til slukningspunktet under alle belys-ningsforhold inden i styrehuset, således at belysningen ikke virkergenerende, og sigtbarheden ikke forringes.
9.02.4. Styrehuset skalvære udstyret med regul erbare varmeapparater. Styre-
husets mørklægningsanordning må ikke indvirke ugunstigt på ventila-tionen.
9.03. Radaranlæg og drejningshastighedsviser
9.03.1. Radarskærmens placering må ikke afvige kendeligt fra rorgængerens
synsakse i normal stilling.
9.03.2. Radarbilledet skal forblive klart synligt, uden hætte, ligegyldigt
hvordan lysforholdene er uden for styrehuset.
9.03.3. En drejningshastighedsviser skal være installeret umiddelbart over
eller under radarskærmen.
9.04. Installationer til signalering og udsendelse af signaler
9.04.1. Lys og signallys skal kontrolleres af afbrydere ved et arrangement, der
svarer til deres faktiske placering. Den upåklagelige funktion af hvertlys og signallys skal indikeres ved en kontrollampe i hver afbrydereller ved siden af denne i samme farve som det lys eller signallys, denbetjener. Funktionssvigt af et lys eller signallys skal medføre slukningaf det korresponderende kontrollys.
9.04.2. Aktivering af akustiske advarselsanordninger skal kunne udføres med
foden.
9.05. Installationer til manøvrering af fartøjet og til betjening af frem-
drivningsmotorer
9.05.1. Fartøjets styreapparat skal kontrolleres ved hjælp af en vandret arm.
Denne arm skal være let at håndtere, og armens vinkelafstand frafartøjets akse skalsvare nøjagtigt tilrorbl adets afstand. Armen skalkunne slippes i en hvilken som helst stilling, uden at rorbladets stillingændres. Et tilsvarende system anerkendes for Voith Schneider-propeller og drejelige skruer.
Hvis fartøjet desuden er forsynet med ror til sejlads agterover eller
bovror, skaldisse have separate styrearme.
9.05.2. Hver fremdrivningsmotor skal kontrolleres ved en enkelt arm, der
bevæger sig i en cirkelbue i et lodret plan, der tilnærmelsesvis erparallelt med fartøjets langskibs akse. Flytning af denne arm modfartøjets forstavn skal bevirke sejlads fremover, medens flytning afarmen mod agterstavnen skal bevirke sejlads agterover. Indkobling og
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 39
▼B
vending af sejlretning sker med denne arm i omtrentlig neutral stilling.
En lille, tydeligt mærkbar modstand skal angive overgang til dennestilling. Armens bevægelse fra neutral stilling til »fuld kraft frem«eller til »fuld kraft bak« må ikke overstige 90 °.
9.05.3. Skruernes omdrejningsretning og hastighed skalindikeres.
9.06. Installationer til betjening af hækankre
Rorgængeren skal kunne kaste anker eller ankre uden at forlade sin
plads. Dette gælder ikke fartøjer, der skubbes samlet, eller som ersammenkoblede med en længde på op til 86 m.
9.07. Telefoninstallationer
9.07.1. Fartøjet skal være udstyret med en radiotelefoninstallation til fartøj-til-
fartøj forbindelse. Modtagelse skal ske ved højttaler, sending ved enfast mikrofon. Begge operationer skalkunne udføres af rorgængeren.Skift mellem modtagelse og sending skal ske ved hjælp af en tryk-knap. Anvendelsen af denne installation skal kunne udføres af rorgæn-geren, uden at han forlader sin plads.
Samme forskrifter gælder i påkommende tilfælde for betjening af
nautiske systemer.
9.07.2. Hvis styrehuset er udstyret med radiotelefoninstallation til offentlig
korrespondance, skal modtagelse ske ved højttaler ved rorgængersplads. I intet tilfælde må mikrofonen til fartøj-til-fartøj forbindelsentjene til forbindelse med den offentlige telefontjeneste.
9.07.3. Der skalfindes en hørl ig interkommunikation om bord. Der skal
findes stationer i det mindste:
— i forenden af fartøjet eller konvojen,
— i mandskabets beboelsesrum, og— i styrehuset.
Modtagelse skal ske gennem en separat højttaler, sending ved en fast
mikrofon, som kan være den, der anvendes ved fartøj-til-fartøj forbin-delse, hvis dette ikke medfører forstyrrelser mellem de to systemer.Skift mellem modtagelse og sending skal ske ved en trykknap eller vedomskifter.
9.08. Alarmsignal
9.08.1. Rorgængeren skaltilsin disposition have et al armsignal , som styres af
en afbryder til/fra; afbrydere, som automatisk vender tilbage til stop-stilling, når de slippes, er ikke tilladt.
9.08.2. Dette signals styrke skal være på mindst 75 dB(A) i beboelsesrum-
mene. I maskinrummet skalsignal ets styrke være 5 dB(A) større endden omgivende støj, når fremdrivningsmotoren går fuld kraft.
9.09. Andre kontrolinstrumenter
Andre kontrol instrumenter end de ovennævnte skalreduceres tildet
mindst mulige.
9.10. Påtegning i certifikatet
Når fartøjet opfylder forskrifterne i nærværende kapitel, skal følgende
påtegning indføres i certifikatet:
»Godkendt tilradarstyring ved én person«.
KAPITEL 10
SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR FARTØJER, DER ER BEREGNET
TIL AT VÆRE EN DEL AF EN SKUBBEKONVOJ, EN SLÆBEKONVOJ
ELLER EN PARFORMATION
10.01. Skubbebåde
10.01.1. Skubbebåde skalforude være udstyret med et arrangement kal det
»skubbeplatform« med en bredde på mindst to tredjedele af fartøjetsstørste bredde. Denne platform skal være konstrueret på en sådanmåde, at den fra starten af koblingsmanøvrerne tillader det personel,som udfører disse, at passere let og farefrit fra det ene fartøj til detandet med koblingsmidlerne.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 40
▼B
Denne skubbeplatform skal ligeledes gøre det muligt for skubbebåden
at indtage en fast position i forhold til skubbeprammene og især atforhindre, at skubbebådens tværskibsbevægelse overføres til dissesagterende.
10.01.2. Skubbebåde skalvære udstyret med de nødvendige kobl ingsanord-
ninger; hvis koblingen foregår ved hjælp af trosser, skal skubbebådenvære udstyret med mindst to specielle spil eller tilsvarende indret-ninger.
10.01.3. Fremdrivningsmaskineriet skalkunne betjenes fra styrehuset. Der skal
være installeret kontrolorganer for deres funktion i styrehuset.
10.02. Skubbepramme
10.02.1 Bestemmelserne i kapitel 3 og i punkt 7.02, 7.04 og 7.05.1 finder ikke
anvendelse på skubbepramme. Punkt 5.06 finder ikke anvendelse påpramme uden beboelse, maskinrum eller kedelrum.
10.02.2. Skibspramme skal desuden opfylde følgende konstruktionsforskrifter:
a) de vandtætte tværskibsskodder, der er omhandlet i punkt 2.02.3,
kræves ikke, hvis stævnpladerne er i stand til at modstå en belast-ning på mindst 2,5 gange den belastning, som kollisionsskoddet erberegnet for i et fartøj med samme dybgang bestemt tilindl andssej-lads, og konstrueret i overensstemmelse med forskrifter udstedt afet klassifikationsselskab, som er godkendt af den medlemsstat, somskaludstede certifikatet;
b) som afvigelse fra punkt 2.02.5 kan vanskeligt tilgængelige rum
med dobbelt bund være uden lænsemulighed, når deres rumindholdikke overstige r5%a f skibsprammens deplacement ved den dybest
tilladte nedlastning;
c) dæk, skandæk og lugedæksler skal være skridsikre. Skrå overflader
skalom nødvendigt være forsynet med skridl ister;
d) yderkanter af dæk og skandæk skalvære forsynet med mindst 0,03
m høje kanter eller stringervinkler og et mindst 0,90 m højtrækværk; dette rækværk kan være aftageligt.
Fortilkræves ikke rækværk.
10.03. Motorfartøjer og slæbebåde egnede til skubning
10.03.1. Motorfartøjer og slæbebåde skal for at kunne udføre skubbeoperati-
oner
a) enten være udstyret med den i 10.01.1 omhandlede skubbeplat-
form, eller
b) være udstyret med egnede og effektive midler til at forhindre
tværskibs bevægelser i fartøjets forende i forhold til agterenden afdet fartøj, som skalskubbes.
10.04. Prøver med skubbekonvojer
10.04.1. Med henblik på udstedelse af et certifikat for en skubbebåd eller en
slæbe-skubbebåd i eller på påtegning »egnet til skubning« i certifikatetfor et motorfartøj eller en slæbebåd bestemmer de kompetentemyndigheder, om og hvilke konvojer der skal synes, hvorefter deudfører prøver med den eller de formationer, som de anser for de mestugunstige. I certifikatet angives, på hvilke betingelser skubbebåden ercertificeret eller påtegningen »egnet til skubning« er gyldig.
10.04.2. Det skalved disse prøver godtgøres, at:
a) konvojens kursstabilitet er tilstrækkelig,
b) en større kursændring og umiddelbart efter en tilbagevenden til den
oprindelige kurs kan udføres hurtigt og let,
c) konvojens hastighed gennem vandet er tilstrækkelig,
d) fremdrivningskraften ved sejlads agterover i påkommende tilfælde
er tilstrækkelig til at stoppe med stævnen i strømretningen,
e) betjening af koblingerne er let og farefri under formering og
frakobling af konvojen.
Desuden skal koblingerne opfylde følgende bestemmelser:
— sikre konvojens stivhed,
— være holdt under ensartet spænding ved egnede foranstaltninger,
fortrinsvis ved specielle spil.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 41
▼B
10.04.3. Under de ovenfor omtalte prøver må de kompetente myndigheder, der
udsteder certifikatet, ikke tage hensyn tilden gunstige virkning, somspecielle anordninger (styreindretninger, fremdrivningsmidler, etc.),der befinder sig om bord i prammene, eventuelt kan have, medmindredisse pramme altid sejler i samme konvoj. I dette tilfælde skal detilladte prammes navne anføres i certifikatet for det fartøj, som frem-driver konvojen.
10.05. Fartøjer egnede til slæbning
Ethvert fartøj skal for at kunne udføre slæbeoperationer opfylde
følgende betingelser:
a) slæbeapparater skal være arrangeret på en sådan måde, at deres
brug ikke bringer sikkerheden for fartøjets besætning eller ladning ifare. Fartøjets manøvreevne og stabilitet skal forblive tilstrækkeligunder slæbning.
b) Rorgængeren skalsel v kunne manøvrere fremdrivningsmaskineriet,
eller beordre disse manøvrer udført uden at fjerne sig fra styre-stedet.
c) Når slæbning sker ved trosse, skal der som slæbeindretning være
slæbespil eller en slæbekrog, som kan udløses fra styrestedet.Denne slæbeindretning skal være anbragt foran skruernes plan.Dette gælder dog ikke ved leddelt slæbning.
10.06. Fartøjer egnede til at fremdrive en parformation
Ethvert fartøj skalfor at kunne fremdrive en parformation:
1. opfylde bestemmelserne i 10.05, litra a) og b);2. være udstyret med apparater, som ved deres antalog anbringel se på
sikker måde kan sørge for forbindelsen mellem den enhed, somføres i parformation, hvad enten den er lastet eller ej, og det fartøj,som fremdriver formationen.
KAPITEL 11
HYGIEJNE OG SIKKERHED I MANDSKABETS BEBOELSESRUM OG
PÅ ARBEJDSPOSTER
11.01. Generelt
11.01.1. Fartøjer, om bord i hvilke uafbrudt tilstedeværelse af personer er
påkrævet ud over arbejdstiden, skalvære forsynet med de nødvendigebeboelsesrum.
11.01.2. Beboelsesrummene skal være planlagt, dimensioneret og installeret på
en måde, der tilfredsstiller behovet for sikkerhed, sundhed og velbefin-dende for de personer, der er om bord. Sådanne rum er underkastetforskrifterne i punkt 11.02 til11.12.
11.01.3. De myndigheder, der udfører besigtigelsen, kan tillade afvigelser fra
nedenstående regler, når sikkerheden, sundheden og velbefindendet forde ombordværende personer sikres tilsvarende på anden måde.
11.01.4. Punkt 11.03, 11.08.2, 11.09, 11.10 og 11.11 gælder ikke for de beboel-
sesrum, der udelukkende anvendes af medlemmer af mandskabet, derikke er ansat ved en arbejdskontrakt. Disse undtagelser skal anføresunder nr. 21 i certifikatet.
11.02. Beboelsesrummenes indretning
11.02.1. Beboelsesrummene skal placeres agtenfor kollisionsskoddet, og den
størst mul ige delheraf skalvære over dæk.
Forude i fartøjet må dørken ikke være beliggende mere end 1,20 m
under dybeste lastevandlinje.
Der kan indrømmes undtagelser for rum, der ikke anvendes til
stadighed.
11.02.2. Beboelsesrummene skal være let og sikkert tilgængelige.
Som hovedregel skal opholdsrum og kabys være tilgængelige fra
dækket gennem en gang.
11.02.3. Beboelsesrummene skal være indrettet og arrangeret på en sådan
måde, at det så vidt muligt undgås, at forurenet luft fra andre rum ifartøjet (maskinrum, lastrum, f.eks.) trænger ind: I tilfælde af meka-nisk ventilation skal indsugningsåbningerne placeres således, at oven-
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 42
▼B
stående bestemmelser er opfyldt. Afgangsluft fra kabys og sanitære
rum skalføres så direkte som mul igt tilfri l uft.
11.02.4. Beboelsesrummene skal være beskyttet mod virkningerne af util-
stedelig støj og vibrationer. Det højst tilladelige støjniveau er
— i opholdsrum: 70 dB(A),
— i soverum, undtagen i fartøjer som udelukkende sejler om dagen:
60 dB(A).
11.02.5. For at muliggøre hurtig evakuering i tilfælde af forlis eller brand skal
beboelsesrummene være forsynet med nødudgange, der helst skalligge så langt fra hinanden som muligt og så vidt muligt være placereti styrbord og i bagbord side.
Dette gælder ikke for:
a) beboelsesrum, som har flere udgange, vinduer eller skylighter, som
muliggør hurtig evakuering,
b) sanitærrum.
11.02.6. Nødudgange eller vinduer eller skylightlemme, der tjener som nødud-
gange, skalhave en brugbar åbning på mindst 0,36 m
2; mindste
dimension skalvære mindst 0,50 m.
11.03. Beboelsesrummenes størrelse
11.03.1. Den fri højde for opretstående stilling i mandskabsrum må ikke være
mindre end 2 m.
11.03.2. Det disponible dørkareal i beboelsesrum må ikke være mindre end 2
m2pr. person. Det areal, som anvendes til ikke-fast inventar som f.eks.
stole og borde, er en del af det disponible areal.
11.03.3. Hver beboer skalhave et l uftrumfang på mindst 3,5 m3i opholdsrum
og i soverum mindst 5 m3for den første beboer og 3 m3for den anden
beboer. Luftrumfanget er det, som resterer efter fradrag for skabe,køjer etc.
11.03.4. Rumfanget af hvert opholdsrum og soverum må ikke være mindre end
7m
3.
11.03.5. WC skalhave et arealpå mindst 1 m2(bredde mindst 0,75 m og
længde mindst 1,1 m).
11.03.6. Soverum må højst være beregnet for to voksne personer.
11.04. Rørledninger i beboelsesrum
For rørledninger i beboelsesrum gælder forskrifterne i punkt 5.05.8.
11.05. Adgange, døre og trapper i beboelsesrum
11.05.1. Adgange tilbeboel sesrum skalvære arrangeret og dimensioneret på en
sådan måde, at de er farbare uden fare og vanskelighed.
Denne forskrift anses for opfyldt, når:
a) der er tilstrækkelig plads foran adgangsåbningen til at give fri
adgang;
b) adgangene befinder sig i tilstrækkelig afstand fra installationer,
som kan udgøre en farekilde, som for eksempel spil, anordningertil slæbning eller trækning af losse- og lastemidler;
c) passagens fri bredde er mindst 0,60 m og summen af passagens
højde og højden af karmen er mindst 1,90 m; sidstnævnte dimen-sion kan opnås ved hjælp af kapper eller skydekapper;
d) karme tildøråbninger ikke overstiger en højde på 0,40 m, uden at
forskrifterne i andre regler vedrørende sikkerheden herved fore-gribes;
e) isolering og beklædning af adgange til nødudgange skal være
udført i vanskeligt antændeligt materiale.
11.05.2. Uforsætlig åbning og lukning af døre og oplukkelige kapper skal
forhindres.
11.05.3. Dørene skalvære forsynet med anordninger till ukning og åbning, der
kan betjenes fra begge sider.
11.05.4. Når adgangen til beboelsesrum ikke befinder sig i samme plan og
niveauforskellen er på 0,30 m eller derover, skal der være adgang tilrummene ad trapper.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 43
▼B
11.05.5. Trapperne skalvære fast anbragt. De skalvære farbare uden fare.
Denne forskrift anses for opfyldt, når
a) trappen har en bredde på mindst 0,50 m;
b) dybden af trinene er mindst 0,15 m;
c) trinene er skridsikre;
d) trapper med mere end 4 trin er forsynet med mindst én håndliste.
11.06. Dørk, skodder og lofter i beboelsesrum
11.06.1. Dørk, skodder og lofter skal være udført på en sådan måde, at de er
lette at rengøre. Dørkbelægningen må ikke være glat. Materialer, deranvendes til overfladebehandling, må ikke være skadelige for sund-heden.
11.06.2. Beboelsesrum omfattende gange i den del af fartøjet, som udgør
mandskabets beboelse, skal være isoleret mod kulde og varme udefraeller fra tilstødende eller overfor liggende rum.
11.07. Opvarmning og ventilation af beboelsesrum
11.07.1. Beboelsesrum skal være forsynet med et opvarmningsanlæg, som
sikrer en tilfredsstillende temperatur under hensyn til de meteorolo-giske og klimatiske forhold, som fartøjet udsættes for.
11.07.2. Beboelsesrum skal være tilstrækkeligt ventilerede, også når adgangs-
åbninger er lukkede.
Ventilationen skal være regulerbar på en sådan måde, at tilstrækkelig
luftcirkulation opretholdes under alle klimatiske forhold.
11.08. Dagslys og kunstig belysning i beboelsesrum
11.08.1. Beboelsesrum skal være tilstrækkeligt oplyst. Ophold- og soverum og
kabys skal være oplyst ved dagslys og, hvis det er muligt, have udsigtud.
11.08.2. I beboelsesrum skal der være installeret en tilstrækkelig elektrisk
belysning.
11.08.3. Hvis der findes belysningsinstallationer, som anvender flydende
brændstof, skal disse være fremstillet af metal og kun anvende brænd-stof, hvis flammepunkt er over 55 °C eller handelspetroleum. De skal
være fastgjort på en sådan måde, at de ikke indebærer nogen fare forbrand.
11.09. Møblering i beboelsesrum
11.09.1. Hvert medlem af mandskabet skal have egen køje til rådighed.
Køjerne skalsvare tilmenneskets biometriske data.
11.09.2. Køjerne må ikke være anbragt ved siden af hinanden på en sådan
måde, at brugeren er nødt tilat træde over en andens køje for at nå sinegen køje.
11.09.3. Køjerne skalvære anbragt i en afstand på mindst 0,30 m over dørken.
Når køjer er anbragt over hinanden, skaloverkøjen være anbragt ca.midt mellem bunden af nederste køje og underkant af loftsbjælker.Over hver køje skalder være en fri højde på mindst 0,60 m.
11.09.4. Køjerne og deres indfatning skal være fremstillet af et materiale, som
er fast og glat. Overkøjer skal være forsynet med en støvtæt bund.
11.09.5. Tilhvert medl em af mandskabet skalder findes et passende kl æde-
skab, der lukkes med nøgle. Skabet skal mindst have en fri højde på1,70 m og et frit tværsnitsarealpå 0,25 m
2.
11.09.6. Ud over opholdsrum, soverum og spiserum skal der findes velventile-
rede rum til anbringelse af arbejdstøj, som anvendes i dårligt vejr ellertilsnavset arbejde.
11.10. Kabys, spiserum, stores
11.10.1. Fartøjer skal i almindelighed være udstyret med mindst et lokale, der
er adskilt fra soverum, og som tjener til kabys eller til opholds- ogkogerum (spisekøkken).
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 44
▼B
11.10.2. Kabys og spisekøkkener skalvære forsynet med:
a) en kogeinstallation;
b) en køkkenvask med afløb;
c) en installation til drikkevandsforsyning;
d) et kølerum med en kapacitet, der svarer til mandskabets størrelse;
e) nødvendige skabe og hylder.
11.10.3. Spiserum og spisekøkken skal være tilstrækkeligt store til det antal
personer af mandskabet, som normalt bruger dem på samme tid, ogsædernes bredde må ikke være mindre end 0,60 m.
11.10.4. I spiserum og spisekøkkener skal anbringes borde og stole med ryglæn
i tilstrækkeligt antal.
11.10.5. På fartøjer, som har fast mandskab, skalder findes køl eskabe og
proviantrum. Disse rum skal holdes tørre og velventilerede. De skalkunne holdes i en hygiejnisk set upåklagelig stand. Køleskabe ogkølerum skal kunne åbnes indvendigt fra, selv om de er lukketudvendig fra.
11.11. Sanitærinstallationer
11.11.1. Fartøjer med beboelsesrum skal mindst være udstyret med følgende
sanitærinstallationer:
a) en håndvask med koldt og varmt drikkevand for hver beboelses-
enhed eller for hvert 4. medlem af besætningen. Håndvaskene skalvære af passende størrelse og udført af glat materiale, som ikkekrakelerer eller korroderer;
b) et badekar eller en bruser med koldt og varmt drikkevand for hver
beboelsesenhed eller for hver 6. medlem af mandskabet;
c) et WC for hver beboelsesenhed eller for hvert 6. medlem af mand-
skabet.
11.11.2. Sanitærinstallationerne skal befinde sig i umiddelbar nærhed af bebo-
elsesrummene. WC’er må ikke have direkte adgang fra kabys,spiserum eller spisekøkken.
11.11.3. Rum, som indeholder sanitærinstallationer, skal opfylde følgende
forskrifter:
a) dørk og skodder skalvære udført af bestandigt material e, der er
uigennemtrængeligt for vand;
b) sammenføjningerne mellem dørk og skodder skal være vandtætte.
11.11.4. WC-rum skalhave ventil ation tilfri l uft.11.11.5. WC’er skal være forsynet med vandskylning. Toiletsæderne skal være
lette at rengøre.
11.12. Drikkevandsinstallation
11.12.1. a) Fartøjer med beboelsesrum skal være forsynet med en eller flere
drikkevandstanke eller en ferskvandsregenerator.
b) Deres kapacitet skal være tilpasset antallet af personer om bord og
være mindst 150 lper person.
11.12.2. Drikkevandstanke skalvære udformet og anbragt på en sådan måde, at
drikkevandet ikke udsættes for forurening eller ændring i smag oglugt, specielt ved påvirkninger fra brændselsolie eller smøreolie.
Drikkevandstanke skalså vidt mul igt være beskyttet mod for stærk
ophedning af drikkevandet.
11.12.3. Drikkevandstanke skalvære udstyret med en niveaukontrol anordning.11.12.4. Drikkevandstanke må ikke have vægge fælles med tanke, der tjener til
andre formål.
11.12.5. Drikkevandstanke skal være forsynet med en åbning eller et mandehul,
der muliggør indvendig rengøring.
11.12.6. Drikkevandshydroforer må kun fungere med komprimeret luft, der har
naturlig sammensætning. Hvis den komprimerede luft tages fra tryk-luftsbeholdere, der anvendes til fartøjets drift eller til andet formål,eller frembringes ved hjælp af kompressorer, skal der anbringes etluftfilter eller et oliefilter umiddelbart før hydroforbeholderen,medmindre vandet er adskilt fra luften ved en membran.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 45
▼B
11.12.7. Drikkevandsledninger må ikke passere igennem tanke eller beholdere,
som indeholder andre væsker. Rør, som fører andre væsker eller gas,må ikke passere gennem drikkevandstanke.
Forbindelser mellem drikkevandssystemet og andre rørsystemer er
forbudt.
Rørsystemet for drikkevand skalvære bestandigt, have en gl at over-
flade og være forsynet med tilslutninger til vandstandere på kajen.
11.12.8. Påfyldningsspunse og tilslutningsrør i drikkevandstanke og -beholdere
skalvære mærket på en sådan måde, at brugeren gøres opmærksompå, at kun drikkevand må påfyldes.
11.13. Sikkerhedsanordninger
11.13.1. Fartøjerne skalvære indrettet på en sådan måde, at mandskabet kan
bevæge sig rundt og arbejde uden fare. I påkommende tilfælde skalbevægelige dele og åbninger i dækket være forsynet med sikkerheds-anordninger og rækværk, gelændere og håndlister skal anbringes. Spilog slæbekroge skal være udformet på en sådan måde, at arbejdssikker-heden betrygges.
Alle installationer, der er nødvendige for arbejdet om bord, skal være
indrettet, placeret og beskyttet på en sådan måde, at manøvrering ombord samt vedligeholdelse og reparationer kan foregå sikkert og let.
11.13.2. Dækket i nærheden af spil og pullerter samt skandæk, dørken i
maskinrummet, trappeafsatser, trapper og oversiden af pullerter påskandækket skalvære skridsikre.
11.13.3. Oversiden af pullerter på skandækket og forhindringer på steder, hvor
personer færdes, f.eks. trappetrin, skal angives ved en lys bemaling.
11.13.4. Der skal være passende anordninger til fastholdelse af stablerede luge-
dæksler.
11.14. Arbejdsposter og disses tilgængelighed
11.14.1. Arbejdsposter skal være tilgængelige på en let og sikker måde.11.14.2. Trapper, lejdere og trin eller andre lignende anordninger skal fore-
findes, hvis adgange, udgange og gange har større niveauforskelend0,50 m. Ved permanente arbejdsposter skalder findes trapper, hvisniveauforskellen overstiger 1,00 m.
11.14.3. Nødudgange skaltydel igt mærkes som sådanne.11.14.4. Antal, indretning og størrelse af udgange, også nødudgange, skal svare
tilbrugen og størrel sen af rummene.
11.15. Arbejdsposters dimensioner
11.15.1. Arbejdsposterne skalhave så store dimensioner, at det sikrer ethvert
medlem af mandskabet, som arbejder der, tilstrækkelig bevægelses-frihed.
11.15.2. Permanente arbejdsposter skal have tilstrækkelige dimensioner til at
sikre
a) et nettorumfang luft, som ikke er mindre end 7 m
3; dette gælder
dog ikke styrehuse i skibe på under 40 m længde,
b) en fri dørkflade og en højdedimension ved hver arbejdspost, der
giver tilstrækkelig bevægelsesfrihed under normalt arbejde,kontrol, vedligeholdelsesarbejde og løbende reparationer.
11.15.3. Skandækkets frie bredde skalvære mindst 0,60 m; denne dimension
kan være mindre ved fortøjningspullerter.
11.16. Beskyttelse mod fald
11.16.1. Arbejdsposter, der er anbragt i nærheden af vandet, eller hvis placering
indebærer niveauforskelle på mere end 1,00 m, skal være udstyret medmidler til forhindring af, at personer glider eller falder.
11.16.2. På fartøjer, der har et mandskab om bord, skalder sikres mod fal d
eller gliden udenbords ved et rækværk, som skal omfatte en håndliste,en stang i knæhøjde og et fodværn. På fartøjer uden mandskab er enhåndliste tilstrækkelig.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 46
▼B
11.17. Adgange, døre og trapper til arbejdsposter
11.17.1. Adgangsveje, adgange og gange, der befærdes af personer eller til
lasttransport skal være arrangeret og dimensioneret på en sådan måde,at de kan befærdes uden risiko for ulykker. Minimumskravene ansesfor opfyldt, når
a) der foran adgangsåbninger er tilstrækkelig plads til ikke at hæmme
bevægelserne;
b) åbningerne befinder sig i en tilstrækkelig afstand fra installationer,
som kan være en kilde til fare;
c) gangens fri bredde svarer tilarbejdspostens anvendel se og er
mindst 0,60 m undtagen for fartøjer med en bredde på under 8 m,hvor den kan reduceres til0,50 m;
d) summen af gangens højde og højden af karmen er mindst 1,90 m.
11.17.2. Døre skal være konstrueret og installeret på en sådan måde, at de ikke
udgør en fare for de personer, som åbner eller lukker dem. De skalvære sikret mod uforsætlig åbning eller lukning og være installeret påen sådan måde, at de kan betjenes fra begge sider.
11.17.3. Opstigningsarrangementer, især trapper, lejdere og trin, skal kunne
anvendes uden risiko. Disse minimumsbetingelser er opfyldt, hvisnedenstående minimumsbestemmelser er overholdt:
a) trapper og lejdere er fast anbragt og sikret mod udskridning og
væltning;
b) bredden af trapper er mindst 0,50 m; den frie bredde mellem
håndlister er mindst 0,60 m; bredden af lodrette lejdere og trin ermindst 0,30 m;
c) dybden af trappetrin er ikke mindre end 0,15 m;
d) trappetrin og trin tillader passage uden risiko og forhindrer udskrid-
ning tilsiden; trinene er synl ige oppefra;
e) trapper med mere end 4 trin er forsynet med håndlister;
f) lodrette lejdere er forsynet med håndtag oven for adgangsåbningen;
g) flytbare lejdere (lastlejdere) er beskyttet mod at vælte og skride ud
og er tilstrækkeligt lange til at hælde 60 °med vandret, når de
rækker 1,00 m op over overkant af lugen. De skal være mindst0,40 m brede, og ved foden 0,50 m;
h) trinene er fastgjort i vangerne på en sådan måde, at de ikke kan
hverken rotere eller løsne sig, og afstanden mellem trinene er højst0,30 m.
11.17.4. Nødudgange eller vinduer eller skylightkapper, der tjener som nødud-
gange, skalhave en fri åbning på mindst 0,36 m
2; den mindste dimen-
sion skalvære mindst 0,50 m.
11.18. Dørk, dæksbelægning, lastrumsbeklædning, skodder, lofter,
vinduer, skylighter
11.18.1. Dørk og lastrumsbeklædning ved indendørs arbejdsposter, dæksbelæg-
ning ved udendørs arbejdsposter og overflader på adgangsveje m.v.skal være solidt anbragt og yde beskyttelse mod skrid og fald.
11.18.2. Åbninger i dæk eller dørk skal i åben stilling være forsynet med
beskyttelsesforanstaltninger mod personers nedstyrten.
11.18.3. Dørk, dæksbelægning, lastrumsbeklædning, skodder og lofter skal
være indrettet på en sådan måde, at de kan rengøres.
11.18.4. Vinduer og skylighter skal være anbragt og indrettet på en sådan
måde, at de kan betjenes og rengøres uden risiko.
11.19. Ventilation og opvarmning af arbejdsposter
11.19.1. Lukkede rum, hvori der udføres arbejde, med undtagelse af stores, skal
kunne ventileres. Ved ventilationsforanstaltningerne skal træk undgåsog en regelmæssig og tilstrækkelig luftfornyelse ved arbejdspostersikres tilde personer, som befinder sig der.
Når den naturlige luftfornyelse er utilstrækkelig, skal en mekanisk
ventilation installeres. Luftfornyelsen kan anses for tilstrækkelig, nården sker mindst 5 gange i timen.
11.19.2. Forbrændingsapparater eller ventilatorer må ikke forringe luftkvali-
teten ved arbejdsposten.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 47
▼B
11.19.3. Indendørs permanente arbejdsposter skalvære udstyret med opvarm-
ningsarrangementer, som sikrer en passende temperatur.
11.20. Naturligt lys og belysning af arbejdsposter
11.20.1. Arbejdsposter skal, hvis det er muligt også med lukkede døre, modtage
tilstrækkeligt naturligt lys. Permanente arbejdsposter skal have direkteudsigt ud, i det omfang kravene til benyttelse og konstruktion tilladerdet.
11.20.2. Belysningen skal være arrangeret på en sådan måde, at blændingsvirk-
ning undgås.
11.20.3. Lyskontakter ved arbejdsposter skalvære anbragt på steder, der er l et
tilgængelige nær ved dørene.
11.21. Beskyttelse mod støj og vibrationer
11.21.1. De permanente arbejdsposter og de installationer, som befinder sig
der, skalvære konstrueret og beskyttet med hensyn till ydstyrke på ensådan måde, at de ikke bringer brugerens sikkerhed og sundhed i faresom følge af støj og vibrationer.
Med forbehold af bestemmelserne i punkt 2.06.7 og 3.15 må støjni-
veauet ved arbejdsposter, der er permanent besat, ikke overstige 90dB(A) i højde med den arbejdendes hoved og hver adgang skalværeforsynet med en klart formuleret advarsel.
11.21.2. Hvis dette støjniveau overskrides, skal der forefindes et tilstrækkeligt
antal individuelle høreværn.
11.21.3. Arbejdsposter skal være beliggende, indrettet og udformet således, at
mandskabet ikke udsættes for skadelige vibrationer.
KAPITEL 12
SUPPLERENDE TEKNISKE FORSKRIFTER TIL BESTEMMELSERNE
FOR ZONE 4 VEDRØRENDE FARTØJER, DER BESEJLER INDRE
VANDVEJE I ZONE 3
(Bestemmelserne i punkt 4.02 og 4.03 gælder ikke for vandveje i zone 3)
12.01. Skibsbygningstekniske krav
Fartøjer, skubbekonvojer og parformationer med en længde af mere
end 86 m.
12.01.1. Ethvert fartøj med mekanisk drivkraft og med en maksimall ængde af
mere end 86 m skalvære sål edes bygget og indrettet, at det kanstandse rettidigt under nedstrømssejlads og forblive manøvredygtigtunder og efter standsningen. Denne betingelse gælder også for skubbe-konvojer og for parformationer, for hvilke længden overstiger 86 m.
Med henblik herpå verificeres det på basis af en standsningsafprøv-
ning, om fremdrivningskraften for baksejlads er tilstrækkelig. Dersomdet på anden måde er påvist, at denne betingelse er opfyldt, er stands-ningsafprøvning ikke påkrævet.
Det maksimalt tilladte deplacement for fartøjet eller konvojen under
nedstrømssejlads fastsættes under hensyn til resultaterne af stands-ningsafprøvningen eller anden påvisning og indføres i besigtigelsescer-tifikatet.
12.01.2. Fartøjet, skubbekonvojen eller parformationen skal kunne opnå
tilstrækkelig stor minimal hastighed.
12.02. Fribord, sikkerhedsafstand og dybgangsskalaer
12.02.1. Betydningen af visse udtryk
I dette kapitelbetyder:
a) udtrykket »længde« (L) den maksimale længde af skroget, uden ror
og bovspryd;
b) udtrykket »bredde« (B) den maksimale bredde målt udvendig på
spant, uden skovlhjul;
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 48
▼B
c) udtrykket »midten af fartøjet« midten af længden (L);
d) udtrykket »lukket overbygning« en overbygning på dækket,
bestående af faste og tætte skodder, og som er fast og vandtæt
forbundet med dækket,
— »bredden af en overbygning« er dennes gennemsnitsbredde, og
— »højden af en overbygning« er den gennemsnitlige lodrette
højde målt i borde mellem overbygningens øvre dæk og
fribordsdækket; hvis der i skodderne er åbninger såsom døreeller vinduer, måles højden kun til underkanten af disse;
e) som »vandtætte« anses alle konstruktionselementer eller anord-
ninger, der er indrettet således, at de hindrer enhver indtrængen afvand i fartøjets indre,
— under indvirkning af et tryk svarende tilen vandhøjde på 1 m
påført med et minuts varighed, eller
— under indvirkning af en vandstråle med et tryk på mindst 1 bar
påført med en varighed af 10 minutter i alle retninger op på
hele overfladen;
f) som »tætte over for søsprøjt og vejrtætte« anses konstruktionsele-
menter og anordninger, der er indrettet således, at de undernormale omstændigheder kun lader en meget lille vandmængdetrænge ind.
12.02.2. Sikkerhedsafstand
1. Sikkerhedsafstanden skalvære mindst 30 cm.
2. For fartøjer, på hvilke åbningerne ikke kan lukkes med anord-
ninger, der er tætte over for søsprøjt og vejrtætte, og for fartøjer,
som sejler med deres lastrum uden overdækning, forhøjes sikker-hedsafstanden med 20 cm.
For fartøjer med lastrum uden overdækning gælder forhøjelsen dog
kun for lugekarmene på ikke overdækkede lastrum, og kun indtilder er nået den foreskrevne afstand på 50 cm mellem dybestelastevandlinje og lugekarmenes øverste kant.
12.02.3. Fribord
1. Fribord for fartøjer med kontinuerligt dæk, uden spring og uden
overbygning, er 150 mm.
Denne værdi er tillige basisfribord for fartøjer med spring og
overbygninger.
2. For fartøjer med spring og overbygninger udregnes fribord efter
følgende formel:
F=F
0(1 - α)−β1·Se1+β2·Se2
15
Værdien af (F) kan i intet tilfælde være under nul.
I denne formeler:
—F0basisfribord som angivet i 12.02.3 under (1) ovenfor, i mm;
—αer en korrektionskoefficient, der tager hensyn til alle de
betragtede overbygninger;
—αudregnes efter følgende formel:
α=Σle
L
hvor:
— le, i m, er den effektive længde af en overbygning.
— L, i m, er længden af fartøjet som defineret i 12.02.1.—S e
1og Se2er henholdsvis effektivt spring for og bag i mm.
—β1ogβ2er korrektionskoefficienter for indflydelse henholdsvis
af spring fortilog spring bagtilsom føl ge af overbygninger i
fartøjets ender.
—β1beregnes ved følgende formel:
β1=l−3le1
L
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 49
▼B
hvor:
—β2beregnes ved følgende formel:
β2=l−3le2
L
I disse formler er:
—le1, i m, den effektive længde af overbygning fortil.
—le2, i m, den effektive længde af overbygning bagtil.
Den effektive længde tages dog kun i betragtning, hvis den befinder
sig i den forreste fjerdedel eller i den bageste fjerdedel af fartøjetslængde L.
3. Det effektive spring beregnes efter følgende formel: S e=pS
hvor:
— S, i mm, er det effektive spring i den betragtede ende;
— S fortilikke kan være større end 1 000m, og— S bagtilikke kan være større end 500 mm, og— p er den koefficient, som man finder frem tilved hjæl p af
efterfølgende tabel som funktion af forholdet
X
L.
X
L0,25 og
derover0,20 0,15 0,10 0,05 0
p 1 0,8 0,6 0,4 0,2 0
For mellemliggende værdier af forholdetX
L, findes koefficienten
ved lineær interpolation.
X er abscissen, målt fra enden, til det punkt, hvor springet er lig
med 0,25 S (se efterfølgende grafik).
Hvis β2Se2er større end β1Se1, tager man som værdi for β2Se2værdien for β1Se1.
4. Den effektive længde af en overbygning beregnes efter formlen:
le = l (2,5b
B− 1,5)h
0,6 × 0,6
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 50
▼B
hvor:
— l, i m, er den faktiske længde af den betragtede overbygning,
— b, i m, er bredden af den betragtede overbygning,— B, i m, er fartøjets bredde som defineret i 12.02.01 (for le
1og
le2skalman dog tage bredden af fartøjet midt på l ængden af
den betragtede overbygning),
— h, i m, er højden af den betragtede overbygning (for lugers
vedkommende findes h dog ved reduktion af højden af lugekar-mene med halvdelen af den sikkerhedsafstand, der omtales i12.02.2).
Man anvender aldrig for h en værdi, der er højere end 0,6 × 0,6 m
(det vilsige 0,36 m).
Dersom
bBer mindre end 0,6, skalværdien af parentesen sættes l ig
med 0 — det vil sige, at længden le af overbygningen bliver nul).
12.02.4. Minimalt fribord
Under hensyntagen tilde reduktioner, der er omhandl et i 12.02.3, må
det minimale fribord ikke være mindre end 50 mm.
Dog kan de kompetente myndigheder fastsætte et mindre fribord,
dersom det er sikret, at besætningen har mulighed for at færdes udenfare på hele fartøjets længde i forbindelse med tjenstlige formål.
12.02.5. Nedlastningsmærker
For fartøjer, der besejler de forskellige områder af de indre vandveje
(område 1 og 2, 3 og 4) skalder foruden nedl astningsmærkerne for ogagter være en lodret streg og en eller flere yderligere nedlastningslinjeraf en længde på 150 mm henimod fartøjets forende for et eller flereområder af de indre vandveje.
Denne lodrette streg og de vandrette linjer skal være af en tykkelse på
30 mm. Ved siden af nedlastningsmærket henimod forenden af bådenangives tallet på det tilsvarende område i dimensionerne 60 × 40 mm(se figur 1 og 2).
12.03. Udrustning
Redningskranse, redningskugler og redningsveste.Også motorfartøjer med en l ængde på indtil40 m skalom bord have
mindst tre redningskranse eller to redningskranse og to redningskugler.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 51
▼B

1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 52
▼B
12.04. Særlige bestemmelser for fartøjer, der er beregnet til at være en
del af en skubbekonvoj, en slæbekonvoj eller en parformation
12.04.1. Skubbebåde skalvære udstyret med motorspiltilankermanøvrering.
12.04.2. Fartøjer egnet til slæbning.
For at kunne foretage nedstrøms slæbningsoperationer skal fartøjerne
endvidere opfylde følgende betingelser:
a) Længden af fartøjerne må ikke overstige 86 m; undtagelsesvis kan
den for stedet kompetente myndighed give tilladelse til fartøjer påover 86 m til slæbning nedstrøms, når bestemte betingelser, sommyndigheden skal fastsætte, er opfyldt. Det samme gælder forskubbebåde, der er bestemt tilat skubbe konvojer på 86 × 12 meller mere.
b) I tilfælde, hvor kablerne ville kunne sætte sig fast på bagenden af
fartøjet, skal der være anbragt slæbebøjler.
KAPITEL 13
DISPENSATION FOR FARTØJER, DER ER I DRIFT
13.01. De fartøjer, som den 1. januar 1985 allerede er i drift, eller hvis køl er
lagt før denne dato, men hvis konstruktion og udstyr ikke helt opfylderbestemmel serne i nærværende direktiv, skalbringes tilat opfyl de disseinden et år fra tidspunktet for den første i artikel8, stk. 2, i direktivetomhandlede tekniske besigtigelse at regne med undtagelse af debestemmelser, som er nævnt i nedenstående tabel nr. 1, hvor følgendebetingelser gælder:
a) De forskrifter, der er registreret til i tabellens første kolonne, der
skaltræde i kraft inden 5 år efter datoen for første besigtigel se,som er fastsat i direktivets artikel8.
b) De forskrifter, der er refereret til i tabellens anden kolonne, gælder
ikke for fartøjer i drift i den udstrækning, fartøjets og mandskabetssikkerhed er sikret på anden passende måde.
c) Når ombygning eller fornyelser udføres, gælder dispensationerne i
13.01 a) og b) ikke for de dele, der er omfattet af ombygningeneller fornyelsen.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 53
▼B
d) Når de i punkt 13.01, 13.01 a) efter overgangstidens udløb og
13.01 c) omhandlede forskrifter praktisk taget ikke er mulige atgennemføre eller ville medføre urimelig bekostning, kan dekompetente myndigheder, der udsteder certifikatet, meddeledispensation.
e) De i punkt 13.01 a) omtalte dispensationer skal indføres i certifi-
katet med tilhørende detaljer ved den første besigtigelse efternærværende direktivs ikrafttræden; dispensationer som omtalt ipunkt 13.01 d) skalindføres, når de bl iver givet.
13.02. Med hensyn tilkapitel9 har de fartøjer, der al l erede er godkendt til
radarstyring ved én person, 5 år til at opfylde dette kapitel. Fartøjer,som første gang anmoder om en sådan godkendelse, skal bringes ioverensstemmelse med kapitel 9, inden de kan opnå denne godken-delse.
13.03. Fartøjer, der pr. 1. januar 1985 har fast installerede brandsluknings-
anlæg, der bruger CO
2som slukningsmiddel, kan beholde disse anlæg,
dersom de opfylder følgende betingelser:
For fast installerede brandslukningsanlæg tillades anvendelse af CO2som slukningsmiddel på følgende betingelser:
a) CO2-anlæg må kun anvendes i maskindrum, kedelrum og
pumperum.
b) Alle faste CO2-brandslukningsanlæg skal være udstyret med et
alarmapparat, hvis signal høres klart og tydeligt, også under drifts-forhold, der bevirker den størst mulige støj i alle rum, som vil blivefyldt med CO
2-gas, og signalet skal adskille sig klart fra alle andre
akustiske alarmsignaler, der findes om bord.
Dette CO2-alarmsignal skal ligeledes være klart hørligt i alle tilstø-
dende rum med døre lukkede og under driftsforhold, der bevirkerden størst mulige støj, hvis disse rum kan evakueres gennem detrum, som vil blive fyldt med CO
2-gas.
Ved udgange og indgange til alle rum, der kan blive påvirket af
CO2, skal ophænges et skilt på et passende sted med følgende
indskrift med røde bogstaver på hvid bund på tysk, fransk ognederlandsk samt på den medlemsstats sprog, hvor fartøjet sejler:
»Forlad øjeblikkeligt dette rum ved CO
2-alarm (beskrivelse af
alarmsignalet) — Kvælningsfare«.
c) I nærheden af alle udløsningsanordninger for
CO2-brandslukningsanlæg skal være ophængt en brugsanvisning på
tysk, fransk eller nederlandsk eller på den medlemsstats sprog,hvor fartøjet sejler, som er let læselig og med holdbar skrift.
Rørledningen til de forskellige rum, som kan blive påvirket af CO
2,
skal være forsynet med et lukkemiddel.
Forinden slukningsanlægget udløses, skal det under b) ovenfor
foreskrevne alarmsignal først udløses automatisk.
d) CO2-beholdere skal være anbragt i et gastæt rum, der er adskilt fra
andre rum.
Dette rum må kun være tilgængeligt direkte udefra og skal have en
tilstrækkelig og uafhængig ventilation, der er fuldstændig adskiltfra andre ventilationssystemer om bord.
Temperaturen i rummet må ikke overstige 60 °C.
Alle beholdere under tryk skal bære påskriften »CO
2« i hvidt på
rød bund. Højden af talog bogstaver skalvære mindst 6 cm.
e) Beholdere, udstyr og rørforbindelser til CO2under tryk skalvære i
overensstemmelse med gældende regler i den medlemsstat, somhar udstedt certifikatet. De skal bære den officielle indhugning,som attesterer, at de med tilfredstillende resultat har været underka-stet de foreskrevne prøver.
f) Den under b) nævnte alarm skal afprøves mindst hver tolvte (12.)
måned.
Slukningsanlægget skal efterses mindst hvert andet år. Dette
eftersyn skalmindst omfatte:
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 54
▼B
DispensationForskrifter, der skalopfyl des af fartøjer i
drift inden 5 år efter datoen for første
besigtigelseForskrifter, der ikke finder anvendelse på
fartøjer i drift
Kapitel Artikel Punkt ArtikelPunkt— udvendig inspektion af den samlede installation;
— funktionskontrolaf rørforbindel ser og studse;— funktionskontrolaf udl øsningsmekanismen;— kontrolaf CO
2-indholdet i hver beholder.
g) Attester for eftersyn, underskrevet af kontrollørerne, skal findes om
bord. Disse attester skalmindst angive ovennævnte kontrolog
resultaterne heraf samt datoen for eftersynet.
h) Når fartøjet er forsynet med et eller flere kontrollerede
CO2-slukningsanlæg, skal der i det for fartøjet udstedt certifikat i
rubrik 18 anføres følgende:
»… (antal) fast installerede CO2-slukningsanlæg. De nødvendige
attester skalfindes om bord«.
13.04. Bestemmelserne i kapitel 11 gælder kun for de fartøjer, der er
omhandlet i direktivets artikel 8, stk. 1. Af sikkerhedsgrunde gælder
bestemmelserne i punkt 11.01.1, 11.01.3 og 11.01.4 samt inden for denævnte frister de i tabelnr. 2 i dette kapitelnævnte dog også for defartøjer, der er omhandlet under punkt 13.1 i denne artikel.
13.05. På eksisterende fartøjer, som har et skandæk, der er smallere end 0,50
m, kan rækværket erstattes af en håndliste i form af en trosse langsmed vandet eller en håndliste, der er fastgjort til lugesiden.
TABEL 1
2. Skibsbygningstek-
niske krav2.02 3, 6, 7
2.03 2, 3
2.04 1, 2, 3, 4, 5
2.05 1, 2, 3
2.06 3, 5, 6 2.06 2, 7
3. Styreinstallationer og
styrehus3.01 2
3.02
3.03 2 3.03 1
3.04 1, 2, 3
3.05 1, 2
3.06 1, 2
3.08 1, 2, 3, 4
3.09 1, 2
3.10
3.11
3.12
3.13 2, 3, 4, 5
3.14
3.15
3.16 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7
3.17
4. Fribord, sikkerhedsaf-
stand og dybgangsska-laer4.05 1, 2, 3
5. Konstruktion af
maskiner5.01 3
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 55
▼B
DispensationForskrifter, der skalopfyl des af fartøjer i
drift inden 5 år efter datoen for første
besigtigelseForskrifter, der ikke finder anvendelse på
fartøjer i drift
Kapitel Artikel Punkt ArtikelPunkt
5.02 2, 3
5.03 2/reciprokt
5.04 1, 2, 3, 4
5.05 2, 3, 4, 5, 6 5.05 7, 8
5.06 8 5.06 2, 3, 4, 5, 6, 7
5.08 1, 2
5.09 2
6. Elektriske installati-
oner6.01 2, 3
6.02 1, 2
6.03 1, 2, 3, 4
6.04 1, 2
6.05 1, 2, 5, 6, 7, 8 6.05 3
6.06 1, 2, 3, 4, 5
6.07 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9
6.08
6.09 1, 2 6.09 3
6.10 1, 2, 3
6.11 1, 2, 3, 4
6.12 1, 2, 3
7. Udrustning 7.03 6 7.03 5
7.04 1, 2 7.04 3, 4
7.05 2, 3, 5
8. Anlæg til flydende
gas tilhushol dningsbrugHele
kapitlet
undtagen
8.153 år i stedet for 5 år
12. Supplerendetekniske
forskrifter tilbestem-melserne for område 4vedrørende fartøjer, derbesejler indre vandveje iområde 312.02 2, 3, 4
12.03
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 56
▼B
DispensationForskrifter, der skalopfyl des af fartøjer i
drift inden 5 år fra tidspunktet for den
første besigtigelseForskrifter, der skalopfyl des af fartøjer i
drift inden for en frist på et år fra
tidspunktet for den første besigtigelse
Kapitel Artikel Punkt ArtikelPunktTABEL 2
11. Hygiejne og 11.01 2
sikkerhed i mandskabets11.02 5beboelsesrum og på
arbejdsposter 11.05 2
11.08 3
11.12 5, 6, 7 11.12 8
11.13 1, 2, 3, 4
11.14 1, 3, 4
11.16 1, 2
11.17 2 11.17 3 a)
11.18 1, 2, 4
11.20 2, 3
11.21 2
KAPITEL 14
PROCEDURE
14.01. Begæring om besigtigelse
Proceduren for indsendelse af begæring om besigtigelse og fastsættelse
af sted og dato for denne henhører under de myndigheders kompe-tence, som udsteder certifikatet. Denne procedure skalvære sådan, atbesigtigelsen kan finde sted inden for en rimelig tidsfrist efter indsen-delse af begæringen.
14.02. Fremstilling af fartøjet til besigtigelse
14.02.1. Ejeren eller dennes repræsentant skal fremstille fartøjet til besigtigelse
i let tilstand, rengjort og med udstyr; han er forpligtiget til at yde dennødvendige hjælp ved besigtigelsen, for eksempel stille en egnet bådog mandskab til rådighed, og at lette undersøgelse af dele af skrog oginstallationer, som ikke er direkte tilgængelige eller synlige.
14.02.2. Hvis der er særlige motiver for at gøre dette, kan de kompetente
myndigheder foretage besigtigelsen, tillige kræve følgende operationerinkluderet:
a) besigtigelse i tørdok;
b) afprøvning under sejlads;
c) godtgørelse af skrogets soliditet ved beregning;
d) godtgørelse af stabilitet ved beregning, eventuelt på basis af en
krængningsafprøvning.
14.03. Omkostninger
14.03.1. Når fartøjets ejer eller dennes repræsentant er skyldig at betale alle
omkostninger i forbindelse med besigtigelsen og udstedelsen af fælles-skabscertifikatet efter en detaljeret tarif, som fastsættes af hver enkeltmedlemsstat. Der må ikke ske nogen form for diskriminering på grundaf registreringsland, nationalitet eller ejerens hjemsted.
14.04. Oplysninger
Personer, der kan godtgøre at have begrundet interesse i at få
kendskab tilindhol det af et fartøjscertifikat, kan opnå dette hos detorgan, som udsteder certifikatet, og på egen bekostning få uddrag ellerbekræftede kopier af certifikatet, som da skalbetegnes som sådanne.
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 57
▼B
14.05. Register for fællesskabscertifikater
14.05.1. De myndigheder, som udsteder certifikat, nummererer dem og indfører
dem i et register.
14.05.2. De myndigheder, som udsteder certifikat, opbevarer kopi af alle certi-
fikater, som de har udstedt, og indfører på disse alle bemærkninger ogændringer såvel som annullering og udskiftning af certifikater.
14.06. Udfyldelse af certifikatet
1. Certifikatet skal udfyldes på maskine eller med blokbogstaver. Skrif-
tens farve skal være sort eller blå.
2. Angivelser forsynet med en henvisning, som ikke anvendes, skal over-
streges med sort eller blåt.
3. Hvis en rubrik ikke kan udfyldes, skal den tomme linje gennemstreges
i hele sin længde med en vandret uafbrudt sort eller blå streg.
4. Angivel ser, som skalændres, skaloverstreges med rødt. Angivel ser,
som er overstreget med sort eller blåt, skal understreges med rødt.
5. Den nye bemærkning skal indføres med sort eller blåt under punkt 23 i
certifikatet.
14.07. Bemærkninger til forskellige punkter i certifikatet
2. Til angivelse af fartøjets type bør så vidt muligt anvendes de udtryk,
der er defineret i kapitel1. Ligel edes skalreferencen for disse udtrykangives. Eksempel: »Slæbebåd reference 1e«.
3. Kontrolnummeret er kontrolnummeret ifølge vedtægten for sejlads på
Rhinen eller Mosel, eller hvis foreskrevet, kontrolnummeret ifølgenationale regler.
4. Ejerens gyldige postadresse.15 og 17. Når myndighederne kun udsteder certifikat for visse områder, over-
streges de øvrige rubrikker. Indehaveren af et sådant certifikat vilsenere kunne få udstedt et suppleringscertifikat, der gælder for deandre områder eller få certifikatet ændret.
15. Angivelser ifølge målebrev; opføres med to decimaler.16. Angiv udelukkende masse, længde og effektiv brudstyrke. Angivel-
serne i kolonnen beskriver de ankre og kæder, som befandt sig ombord ved synet.
20. Listen kan kompletteres med angivelser vedrørende udstyr og udrust-
ning foreskrevet ved nationale bestemmelser.
Antallet af elementer skal opgives; typeangivelse er frivillig.
21. Angivelse af de permanente og midlertidige bestemmelser samt de
pågældende artikler og udløbsdatoer.
Under dette punkt kan ligeledes anføres bestemmelser eller særlige
betingelser vedrørende sejlads, lastning osv. Certifikat for transport affarligt gods kan anføres her.
22 til25. Om nødvendigt kan særl ige sider indsættes tilyderl igere påtegninger.
Disse sider skalnummereres 5a, 5b, 6a, 6b osv. De original e siderskalforbl ive i certifikatet.
Side 10 og eventuelt side 10a, 10b osv. er forbeholdt godkendelser,
erklæringer og/eller nationale attestationer.
Certifikatet skal opbevares i et solidt dokumentomslag. Hvis dette
ikke er gennemsigtigt, skalder på forsiden af omsl aget gengiveshovedet på certifikatet (mindst certifikatets side 1 indtill injen »Fartø-jets navn« eksklusive).
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 58
▼B
BILAG III
MODEL TIL FÆLLESSKABSCERTIFIKAT FOR SEIJLADS PÅ INDRE VANDVEJE
(Artikel 3 i direktivet)

1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 59
▼B

1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 60
▼
B
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 61
▼B

1982L0714 —DA — 01.01.1995 — 001.001 — 62
▼B

1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 63
▼
B
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 64
▼B

1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 65
▼
B
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 66
▼B

1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 67
▼
B
1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 68
▼B
BILAG IV
MODEL TIL SUPPLERENDE FÆLLESSKABSCERTIFIKAT FOR FARTØJER TIL SEJLADS
PÅ INDRE VANDVEJE
(Artikel 4 i direktivet)

1982L0714 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 69
▼B