1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 1
Dettedokumenteretdokumentationsredskab,oginstitutionernepåtagersigintetansvarherfor
►B KOMMISSIONENSFORORDNING(EF)Nr.1091/94
af29.april1994
om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådetsforordning (EØF) nr. 3528/86 om beskyttelse af
skoveneiFællesskabetmodluftforurening
(EFT L 125 af 18.5.1994, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens forordning (EF) nr. 690/95 af 30. marts 1995 L 71 25 31.3.1995
►M2Kommissionens forordning (EF) nr. 1390/97 af 18. juli 1997 L 190 3 19.7.1997
►M3Kommissionens forordning (EF) nr. 1545/1999 af 14. juli 1999 L 180 9 15.7.1999
►M4Kommissionens forordning (EF) nr. 2278/1999 af 21. oktober 1999 L 279 3 29.10.1999
▼B
KOMMISSIONENSFORORDNING(EF)Nr.1091/94
af29.april1994
om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådetsforordning (EØF)
nr. 3528/86 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod luft-
forurening
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det EuropæiskeFællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 af 17.
november 1986 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod
luftforurening(
1), senest ændret ved forordning (EØF) nr. 2157/92(2),
særlig artikel 3,
under henvisning til resolution nr. 1 fra den første tværeuropæiske
konference om beskyttelse af Europas skove(3) og opfølgningen heraf,
og
ud fra følgende betragtninger:I henhold til artikel 2, stk. 1, tredje og fjerde led, i forordning (EØF) nr.
3528/86 er formålet med EF-aktionen at hjælpe medlemsstaterne med:
— at gennemføre en intensiv og permanent overvågning af skov-
økosystemerne
— på samordnet og harmonisk måde at oprette et net af områder, der er
nødvendigt for en sådan intensiv og permanent overvågning, eller at
udvide det allerede eksisterende net;
i henhold til artikel 2, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3528/86 sender
medlemsstaterne Kommissionen de data, der indsamles gennem nettet afobservationsområder til intensiv og permanent overvågning;
dette net af observationsområder er oprettet for at opnå detaljerede data
for udviklingen i skovøkosystemerne i Fællesskabet; denne frem-gangsmåde gør det muligt at fastslå sammenhængen mellem deforskellige miljømæssige faktorer, især luftforurening og skovøkosyste-
mernes reaktion; dataene fra nettet gør det muligt at nå frem til en bedre
fortolkning af resultaterne fra det systematiske net af observations-områder, der omhandles i forordning (EØF) nr. 1696/87(
4), senest
ændret ved forordning (EF) nr. 836/94(5);
de støtteansøgninger, der indgives i henhold til forordning (EØF) nr.
3528/86 med henblik på gennemførelse af en intensiv og permanentovervågning som omhandlet i artikel 2, stk. 1, bør indeholde alle de
oplysninger, der er nødvendige for at foretage en undersøgelse af disse
foranstaltninger efter målsætningerne og kriterierne i nævnte forordning;disse oplysninger bør forelægges i standardiseret form for at gøre detlettere at behandle og sammenligne ansøgningerne;
de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse
med udtalelse fra Den Stående Skovbrugskomité —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Medlemsstaterne opretter et net af permanente observations-
områder. Udvælgelsen af områderne skal være afsluttet og over 50 %af områderne oprettet efter de fælles metoder til oprettelse af et net afpermanente områder til intensiv og permanent overvågning (se bilag I)senest den 30. juni 1994. De sidste områder skal være oprettet inden den1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 2
(1) EFT nr. L 326 af 21. 11. 1986, s. 2.
(2) EFT nr. L 217 af 31. 7. 1992, s. 1.
(3) December 1990, Strasbourg.
(4) EFT nr. L 161 af 10. 6. 1987, s. 1.
(5) EFT nr. L 97 af 15. 4. 1994, s. 4.
▼B
30. juni 1995. For alle områderne sender medlemsstaterne senest den 15.
december 1994 Kommissionen en oversigt over udvælgelseskriterierneog en fuldstændig liste over de udvalgte områder, herunder grund-
læggende oplysninger såsom beliggenhed (længdegrad, breddegrad,
højde) og arter, tillige med de generelle oplysninger om hvert enkeltoprettet observationsområde i standardiseret form som anført i bilag VIIa.
►
M22.◄►M3I de permanente observationsområder gennem-
føres der intensiv og permanent overvågning af skovøkosystemet. Den
omfatter den løbende oversigt over kronernes tilstand, oversigten over
jordbundens og nålenes/blandenes tilstand og målinger af tilvækst,deposition, vejrforhold, udtagning og analyse af udvaskningsprøver ogbedømmelse af bundvegetation, der foretages efter objektive metoder oganalyseres efter etablerede metoder. ◄
3. Inden udgangen af hvert år forelægger medlemsstaterne mindst
alle de data, der er målt i løbet af det foregående år for hvert enkeltpermanent observationsområde, for Kommissionen i standardiseretformat som angivet i bilag VIIa sammen med en dataledsagerapportsom angivet i bilag VIIb. Desuden forelægges der hvert år inden den 31.december en situationsrapport for Kommissionen om evalueringer og
fortolkninger af resultater på nationalt plan som angivet i bilag VIIb.
►
M24.◄►M3De tekniske bestemmelser til gennemførelse af
denne artikel står i bilag III til XI. ◄
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 3
▼M2
▼B
▼M4
▼B
▼M3
BILAG I
FÆLLESMETODERTILOPRETTELSEAFETNETAFPERMANENTE
OBSERVATIONSOMRÅDERTIL INTENSIV OGPERMANENT OVER-
VÅGNING
(Artikel2,stk.1,iforordning(EØF)nr.3528/86medændringer)
I.Generellebemærkninger
Ordningen i artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3528/86 med
ændringer tager sigte på at oprette et net af permanente observations-
områder i EF-medlemsstaterne og at indsamle data ved intensiv og
permanent overvågning.
Formålet med ordningen er:
— at gennemføre en intensiv og permanent overvågning af skov-
økosystemerne til konstatering af den skade, der forvoldes af
luftforurening og andre faktorer, som influerer på skovenes tilstand
— at øge indsigten i årsagssammenhængen mellem ændringer i
skovøkosystemet og de faktorer, der påvirker det, især luftforurening,
ved på et enkelt sted at gennemføre forskellige målinger og
overvågning af skovøkosystemet og dets sammensætning
— at opnå relevante oplysninger om udviklingen i en række skov-
økosystemer i Fællesskabet.
II.Oprettelseafetnetafpermanenteobservationsområder
II.1.Udvælgelse af observationsområder
Senest den 30. juni 1994 skulle medlemsstaterne udvælge et tilstrække-
ligt stort antal permanente observationsområder i deres land. Siden da
har nogle medlemsstater suppleret deres program for intensiv overvåg-
ning med flere observationsområder. Maksimumsantallet af sådanne
områder bør i princippet begrænses til 15 for hver medlemsstat, men
medlemsstaterne kan udvælge et større antal områder på betingelse af, at
antallet ikke overstiger 20 % af antallet af nationale observationsområder
i Fællesskabets net på 16 x 16 km (forordning (EØF) nr. 1696/87).
Det overlades til medlemsstaterne at udvælge disse områder, men der bør
benyttes følgende udvælgelseskriterier:
— observationsområdernes beliggenhed bør være således, at de vigtigste
træarter og mest udbredte vækstbetingelser i de respektive lande er
repræsenteret
— et observationsområde skal mindst være på 0,25 ha målt i det
vandrette plan
— for mest muligt at reducere virkningerne af aktiviteter på tilstødende
arealer skal observationsområdet være omgivet af en stødpudezone.
Zonens faktiske bredde afhænger af skovtype og skovens alder. Hvis
observationsområdet og de tilstødende arealer er ensartede, hvad
angår højde og aldersstruktur, kan stødpudezonens bredde begrænses
til 5 eller 10 m. Hvis det skovareal, hvori observationsområdet erbeliggende, består af blandede bevoksninger, forskellige arter eller
bevoksninger med uensartet aldersstruktur, skal stødpudezonen
udvides til indtil fem gange den potentielle højde på skoven i
observationsområdet
— da observationsområdet skal kunne anvendes til langtidsovervågning,
er det nødvendigt, at hjørnerne og/eller grænserne er tydeligt
afmærket, og at hvert enkelt prøvetræ i observationsområdet er
varigt nummeret
— observationsområderne bør til enhver tid være lettilgængelige, og der
må ikke foreligge nogen restriktioner, hvad angår adgang og
prøvetagning
— der bør ikke være nogen forskelle, hvad angår forvaltningen af
observationsområdet, dets stødpudezone og den omgivende skov
(f.eks. bør driftsforholdene være sammenlignelige, og forstyrrelser
som følge af overvågningen bør reduceres mest muligt)
— direkte forurening fra kendte lokale kilder bør undgås. Observa-
tionsområderne bør ikke ligge i nærheden af landbrugsbedrifter,
meget tæt på hovedveje eller i umiddelbar nærhed af forurenende
industrier
— der bør være et tilstrækkeligt antal træer til rådighed til prøvetagning
i eller nær ved området1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 4
▼M3
— observationsområderne og stødpudezonerne bør være så ensartede
som muligt, hvad angår arter eller artsblandinger, alder, størrelse,
jordbund og terrænets hældning
— observationsområderne bør ligge tilstrækkeligt langt fra skovkanten.
Det anbefales at udvælge observationsområder, der er blevet overvåget i
de seneste år i henhold til forordning (EØF) nr. 3528/86 eller andre
programmer. Når der skal udvælges supplerende observationsområder,
anbefales det at vælge områder, der er identiske med eller ligger i
nærheden af et af de eksisterende områder i Fællesskabets net på
16 * 16 km, og som har en sådan beliggenhed, at oplysninger fra andre
kilder (f.eks. vejrstationer) kan benyttes.
II.2.Oprettelse af og oplysninger om observationsområdet
I 1994 sendte medlemsstaterne Kommissionen de generelle data for og
en detaljeret beskrivelse af hvert enkelt observationsområde.
Den detaljerede beskrivelse af observationsområdet omfatter områdets
nøjagtige beliggenhed, et kort, der viser den permanente markering af
områdets hjørner og/eller grænser, antallet af træer i området og alle
andre relevante permanente faktorer i eller i nærheden af området (f.eks.
tilkørselsvej, floder). I fremtiden skal prøvetagningsstedernes nøjagtige
beliggenhed (f.eks. grave, når det gælder jordprøver) også afmærkes på
dette kort.
II.3.Definition af et delområde
I princippet skal alle træer i hele observationsområdet indgå i prøven
med henblik på bedømmelse af træerne (f.eks. oversigten over kroner og
måling af tilvæksten). Hvis der er mange træer i observationsområdet
(dvs. tætte bevoksninger), kan der afgrænses et delområde, som skal
anvendes ved disse undersøgelser. Delområdets størrelse på det
tidspunkt, hvor området oprettes, bør være tilstrækkelig til at danne
grundlag for pålidelige skøn i mindst 20 år og helst i hele bevoksningens
levetid. Der bør mindst være 20 træer til rådighed i delområdet i denneperiode.
II.4.Generelle oplysninger om de enkelte observationsområder
Der indsamles følgende generelle oplysninger om hvert enkelt permanent
observationsområde til intensiv og permanent overvågning under
oprettelsen og de første undersøgelser:
oprettelse første undersøgelser
— beskrivende kode
land
observationsområdets nummerfaktiske breddegrads- og længdegradskoordi-
nater
— data for voksested
højde
retningområdets samlede størrelse
antal træer i området
delområde (eventuelt)de fremherskende arters adgang til vandhumustype
jordbundstype (skøn)
— data for bevoksningen
den fremherskende bevoksnings gennem-
snitsalder
vigtigste træarter
udbytte (skøn)
— andet
områdets historie
anden overvågningsstation i nærheden1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 5
▼M3
Hvis der oprettes supplerende observationsområder for at fuldstændig-
gøre det nationale intensive overvågningsprogram, tilsender
medlemsstaterne Kommissionen de oplysninger, der for hvert enkelt
oprettet observationsområde er indsamlet under oprettelsen, ved hjælp af
en datafil (se bilag VIIa, formular la) og rapporter (se bilag VIIa,
formular lb) inden udgangen af det år, hvor (gen)oprettelsen har fundet
sted. Vigtige oplysninger, der fremkommer i løbet af de år, hvor
overvågningen finder sted, indsendes årligt på formular 1a og 1b (bilag
VII). De øvrige oplysninger indsendes umiddelbart efter, at den første
relevante undersøgelse er blevet gennemført, og ajourføres, hvis det er
nødvendigt.
III.Udskiftningafødelagteobservationsområder
III.1.Generelle bemærkninger
Det overlades til medlemsstaterne at udvælge områderne til intensiv
overvågning. Med henblik på denne udvælgelse er der fastsat en række
udvælgelseskriterier i dette bilag. De fleste medlemsstater har udviklet
deres egen strategi til overvågning af de nationale skovøkosystemer, idet
de først og fremmest holder de vigtigste træarter og vækstbetingelser
under observation.
Selv om observationsområderne skulle udvælges med henblik på
langtidsovervågning, vil der altid være mulighed for, at et observations-
område ødelægges, f.eks. på grund af brand osv. I nogle tilfælde kan der
foretages en række endelige prøvetagninger, inden alle træerne i
observationsområdet er forsvundet. Derefter må strategien bag udvæl-
gelseskriterierne tages op til fornyet overvejelse, og det må besluttes,
hvilke kriterier der skal anvendes ved udvælgelsen af det nye observa-
tionsområde.
III.2.Lukning af et observationsområde
Man bør benytte lejligheden til at foretage nogle sidste målinger/
bedømmelser. Hvis det stadig er muligt inden den (endelige) ødelæg-
gelse af observationsområdet, kan der foretages en (destruktiv)
prøvetagning på de overvågede træer i observationsområdet. Efter
fældningen kan træets nøjagtige længde måles, der kan udtages
stammeskiver og tages nåle-/bladprøver.
III.3.Strategi
I de fleste medlemsstaters overvågningsstrategi indgår forskellige
aspekter, hvad angår skovområde, skovøkosystem og arter, og ofte
også aspekter i forbindelse med jordbund, meteorologi og deposition.
Når et observationsområde må udskiftes, bør lejligheden benyttes til at
efterprøve, om den oprindelige strategi stadig er holdbar, og hvordan
lakuner bedst kan udfyldes. I denne forbindelse bør det tages i
betragtning, at der ud over de oprindelige undersøgelser (kronernes
tilstand, jordbund, nåle/blade og tilvækst) er lagt nye undersøgelser ind i
programmet i løbet af de seneste år (deposition, meteorologi, udvask-
ning, bundvegetation, telemåling(1)). Det anbefales derfor, at der tages
hensyn til udviklingen i programmet for intensiv overvågning ved
planlægningen af udskiftningen af observationsområder.
Generelt kan det dog være hensigtsmæssigt, at de nye observations-
områder lægges i det samme område og har samme jordbundstype,
depositionsniveau og træarter som de ødelagte observationsområder.
III.4.Genoprettelse af observationsområder
Ved udvælgelsen af nye observationsområder gælder samme udvælgel-
seskriterier somfor de ødelagte observationsområder. Efter oprettelsen af
de nye observationsområder bør nogle undersøgelser, som ikke gentages
inden for et vist tidsrum, foretages snarest muligt (f.eks. jordbunds-
undersøgelse og telemåling). Da undersøgelsen af kronernes tilstand og
nåle-/bladundersøgelsen udføres en gang om året eller hvert andet år, er
supplerende undersøgelser af denne art umiddelbart efter observations-
områdernes oprettelse ikke nødvendige. Hvis den næste
tilvækstundersøgelse efter planen skal finde sted mere end tre år efter1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 6
(1) De tekniske bestemmelser i forbindelse med den fakultative anvendelse af luftfoto-
grafering af områderne til intensiv overvågning er fastsat i vejledningen i
telemålingsapplikationer fra Europa-Kommissionen.
▼M3
observationsområdets oprettelse, bør der foretages tilvækstmålinger
umiddelbart efter, at området er oprettet.
III.5.Særlige spørgsmål, som kræver opmærksomhed
De genetablerede observationsområder skal have et nyt nummer.
Sammen med de næste data, der skal indsendes, sender medlemsstaterne
Kommissionen oplysninger om grunden til, at observationsområdet er
blevet udskiftet, resultaterne af de seneste observationer/målinger og
oplysninger om de kriterier, der er lagt til grund for udvælgelsen af de
nye observationsområder.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 7
▼M3
BILAG II
ANSØGNING OM TILSKUD FRA FÆLLESSKABET TIL GENNEM-
FØRELSE AF FORANSTALTNINGER I HENHOLD TIL ARTIKEL 2 I
FORORDNING(EØF)Nr.3528/86MEDÆNDRINGER
Ansøgningerne om tilskud indsendes som angivet i bilag A til Kommissionens
forordning (EØF) nr. 526/87(1) sammen med et resumé af de nedenfor anførte
oplysninger og skemaet, der indgår i dette bilag som formular 2a.
For hver af de foranstaltninger, der skal gennemføres i henhold til artikel 2, gives
der oplysninger om følgende:
1.Kort beskrivelse af foranstaltningerne
2.Ansøger
Ansøgerens forbindelse med foranstaltningerne.
3.Det organ, der har ansvaret for gennemførelsen af foranstaltningerne
Formålet med og omfanget af organets vigtigste aktiviteter.
4.Detaljeret beskrivelse af foranstaltningerne
Hvis:
a) foranstaltningerne vedrører oprettelse eller udvidelse af nettet af perma-
nente observationsområder til intensiv og permanent overvågning:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. den/de pågældende regioners beliggenhed og areal (+ kortmateriale)
3. antal permanente observationsområder.
b) foranstaltningerne vedrører udarbejdelse og gennemførelse af en oversigt
over kronernes tilstand i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal observationsområder, der skal indgå i oversigten over kronernes
tilstand (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
undersøgelsen i observationsområderne (antal træer, markeringer mv.)
4. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b)
c) foranstaltningerne vedrører udarbejdelse og gennemførelse af en oversigt
over jordbundens tilstand i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i oversigten over
jordbundens tilstand (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
prøvetagning i observationsområderne (antal enkeltprøver, profilbeskri-
velse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse for
eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er
nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de analyse-
resultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b).
d) foranstaltningerne vedrører udarbejdelse og gennemførelse af en oversigt
over nåles/blades tilstand i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i oversigten over
nåles/blades tilstand (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
prøvetagning i observationsområderne (antal enkeltprøver beskrivelse
mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse for
eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er
nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 8
(1) EFT L 53 af 21.2.1987, s. 14.
▼M3
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b).
e) foranstaltningerne vedrører indførelse og gennemførelse af tilvækstmå-
linger i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i tilvækst-
målingerne (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved måling i
observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse for
eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er
nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de analyse-
resultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b).
f) foranstaltningerne vedrører tilrettelæggelse og gennemførelse af deposi-
tionsmålingerne i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i depositions-
målingerne (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved måling i
observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse for
eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er
nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de analyse-
resultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b).
g) foranstaltningerne vedrører tilrettelæggelse og gennemførelse af de
meteorologiske målinger i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, som skal indgå i vejrmålingerne
(formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved måling i
observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse for
eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er
nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de analyse-
resultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b).
h) foranstaltningerne vedrører tilrettelæggelse og gennemførelse af udvask-
ningsmålingerne i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, som skal indgå i udvasknings-
målingerne (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved måling i
observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse for
eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er
nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de analyse-
resultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b).
i) foranstaltningerne vedrører tilrettelæggelse og gennemførelse af en
bedømmelse af bundvegetationen i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i bedømmelsen af
bundvegetationen (formular 2a)1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 9
▼M3
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
bedømmelse i observationsområderne (antal delprøver, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse for
eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er
nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b).
5.Udgifter til foranstaltninger under 4a til 4i (formular 2a)
1. Udgifter til oprettelse eller udvidelse af nettet (4a)
1.1. udgifter pr. observationsområde
1.2. omkostninger i alt
1.3. det tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet
2. Udgifter til oprettelse, observation eller prøvetagning for hver undersøgelse
(4b til 4i)
2.1. udgifter pr. observationsområde
2.2. omkostninger i alt
2.3. det tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet
3. Udgifter til analyse og evaluering for hver undersøgelse (4b til 4i)
3.1. udgifter pr. observationsområde
3.2. omkostninger i alt:
3.3. det tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet
4. Samlede projektudgifter (summen af udgifterne til 1.2 (oprettelse), 2.2
(observationer og/eller prøvetagning) og 3.2 (analyse og evaluering))
5. Det samlede tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet (summen af
udgifterne til 1.3 (oprettelse), 2.3 (observationer og/eller prøvetagning)
og 3.3 (analyse og evaluering)).
6.Formular 2a og 2b udfyldes
…
Datoo g underskrift1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 10
▼M3
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 11
▼M3
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 12
▼B
BILAG III
FÆLLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF OVERSIGTEN OVER
KRONERNES TILSTAND I DE PERMANENTE OBSERVATIONSOM-
RÅDER
I.Generellebemærkninger
Oversigten udarbejdes for alle permanente observationsområder i 1994 og
derefter en gang om året.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Udvælgelse af prøvetræer
I princippet skal alle fremherskende, dominerende og samlet dominerende
træer (Kraft: stammeklasse 1 til 3) i hele observationsområdet overvåges.
Hvis der er mange træer i området (f.eks. tætte bevoksninger), kan
antallet af prøvetræer reduceres ved anvendelse af et delområde (se bilag
I, punkt II.3). Når der er tale om et delområde, skal alle fremherskende,
dominerende og samlet dominerende træer (Kraft: stammeklasse 1 til 3) i
delområdet overvåges.
I visse tilfælde kan der anvendes andre metoder, som skal være objektive,
til at reducere eller vælge antallet af prøvetræer. De samme metoder skal
anvendes hvert år, og mindst 20 træer skal bedømmes ved hver
undersøgelse.
II.2.Tidspunkt for bedømmelse
Oversigten udarbejdes mellem det tidspunkt, hvor nye og nyt løv er
færdigudviklet, og det tidspunkt, hvor efterårets misfarvning af løvet er
begyndt.
II.3.Generel baggrundsinformation
Følgende information om områder og træer indsamles:
— observationsområdets nummer
— eksponering— træets nummer
— information om fældninger og dødelighed
— træarter— sociologisk klasse— kronebeskygning— synlighed
og dato for bedømmelse.
II.4.Bedømmelse af prøvetræer
1. Visuel bedømmelse af nåle-/bladtab
Nåle-/bladtabet vurderes i trin på 5 % set i forhold til et træe med fuld
benåling/beløvning efter de lokale vækstforhold. Inddelingen i nåle-/
bladtabstrin foretages under observationen og registreres i trin på 5 %.
Et træ med et nåle-/bladtab på mellem 95 % og 100 %, som stadig er i
live, sættes til 99. 100 er forbeholdt døde træer.
2. Visuel bedømmelse af misfarvning
Inddelingen i misfarvningstrin foretages efter observationerne.Misfarvningsgraden defineres således:
Skadetrin MisfarvningDen procentvise andel
misfarvet nåle-/blad-
masse
0 Ingen eller ubetydelig misfarv-
ning0-101994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 13
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
Skadetrin MisfarvningDen procentvise andel
misfarvet nåle-/blad-
masse
1 Let misfarvning 11-25
2 Moderat misfarvning 26-60
3 Alvorlig misfarvning > 60
4 Dødt
3. Øvrige parametre
De øvrige parametre er som følger:
— skader, der har let identificerbare årsager (insekter, svampe,
abiotiske påvirkninger …)
— identifikation af skadetype— observationer på træet i observationsområdet.
II.5.Metoder
Vejledningen i visuel bedømmelse af kronernes tilstand i observations-
områder for intensiv overvågning (ICP-Skov) indeholder yderligere
oplysninger om udvælgelsen af træer og om, hvordan bedømmelser
foretages. Endvidere indeholder vejledningen tekniske oplysninger om de
supplerende parametre, der skal bedømmes, og om forelæggelsen af disse
parametre. Det tilrådes at tage hensyn til de tekniske oplysninger i denne
vejledning og at forelægge resultaterne af bedømmelserne af de
fakultative parametre for Kommissionen i henhold til de relevante
oplysninger i vejledningen.
►
M2II.6.◄►M1Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger i standardiseret
form for hvert enkelt observationsområde (se bilag VII, formular 3a og
3b).◄1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 14
▼M2
▼B
▼B
BILAG IV
FÆLLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF OVERSIGTEN OVER
JORDBUNDENS TILSTAND I DE PERMANENTE OBSERVATIONS-
OMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Oversigten skal udarbejdes for alle de permanente observationsområder i
perioden 1994 til 1996. Jordbundsdata, som er indsamlet og analyseret
inden 1994, men efter den 1. januar 1991, kan også benyttes, hvis de
nedenfor beskrevne metoder er blevet anvendt.
Oversigten udarbejdes for hvert enkelt observations område hvert tiende
år.
Dette bilag er baseret på resultaterne af arbejdet i jordbundsekspertpanelet
under FN-ECE's internationale arbejdsprogram for vurdering af luft-
forureningens virkninger på skove (ICP-Skov). Der henvises til
vejledningen (1992), som er udarbejdet af dette ekspertpanel. Efter to
prøvetagningsperioder foretages der en revision af de parametre, der skal
analyseres i fremtidige jordprøver.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Udvælgelse af prøvetagningssted
Jordprøverne skal være statistisk repræsentative for forholdene i
prøvetagningsområdet. Jordprøverne indsamles fra en profilgrav og/eller
tages fra boringer. Man bør udvise omhu, så prøvetræernes rødder ikke
forstyrres.
II.2.Generel baggrundsinformation
Følgende generelle baggrundsinformationer indsamles:
— områdets nummer
— prøvetagnings- og analysedato.
II.3.Jordbundsmæssig og fysisk karakterisering af observationsområderne
Der foretages en jordbundsmæssig karakterisering af hvert enkelt
observationsområde.
Det tilrådes at udarbejde profilbeskrivelsen efter FAO's retningslinjer
(FAO Guideline for Soil Description , 3rd edition (Revised), Rome 1990) i
stødpudezonen. Man bør sørge for, at profilbeskrivelsen/rne udarbejdes
for et sted, som er repræsentativt for det faktiske observationsområde. Det
anbefales at bestemme den gennemsnitlige massefylde på grundlag af
uforstyrret jord, således at det samlede indhold af næringsstoffer kan
beregnes. Hvis den gennemsnitlige massefylde på grundlag af tørvægten
ikke bestemmes, bør der foretages et rimeligt skøn over dette parameter.
Det er obligatorisk at foretage en kornstørrelsesklassificering. Kornstør-
relsesfraktionerne er: < 2 µm, 2-63 µm, 63-2000 µm (FAO). Hvis 50 µm
anvendes til at adskille silt- og sandfraktioner, må der foretages en
omregning til 63 µm,-grænsen.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 15
▼B
II.4.Prøvetagningsmetode
Jordprøverne indsamles i bestemte dybder eller bestemte horisonter. For
hver udvalgt dybde eller horisont indsamles mindst én repræsentativ
sammensat prøve eller flere delprøver. Antallet af delprøver, der
indsamles til den sammensatte prøve, og prøvningsdatoen indberettes.
Prøverne fra de organiske lag (0- og H-)(*) udtages særskilt. Hvis
prøvetagningen udføres i en bestemt dybde, anvendes følgende lag:
— 0-10 cm (det tilrådes at tage prøver af 0-5 og 5-10 særskilt)
— 10-20 cm
— 20-40 cm— 40-80 cm
II.5.Transport, opbevaring og behandling
Prøverne transporteres og opbevares på en sådan måde, at der sker færrest
mulige kemiske ændringer. Der redegøres for transport- og opbevarings-
procedurerne (herunder venteperioder). Der redegøres udførligt for
eventuelle problemer med og fravigelser fra disse procedurer. Det tilrådes
at opbevare en del af prøven i en jordbundsbank til brug ved
sammenligninger med fremtidige prøver (f.eks. om ti år). Inden prøverne
analyseres, skal de behandles. Større bestanddele (> 2 mm) skal fjernes,
og prøverne skal tørres (ved maks. 40 ºC) og formales eller sigtes.
II.6.Analysemetoder
I »Manual on methodologies for forest soil sampling and analysis«, der er
udarbejdet af jordbundsekspertpanelet under ICP-Skov, er der givet en
beskrivelse af de godkendte metoder til analyse af de forskellige
jordbundsparametre. Det tilrådes at anvende de godkendte metoder.
Hvis der anvendes andre (nationale) metoder, skal der redegøres udførligt
for analyseresultaternes sammenlignelighed ved forelæggelsen af analyse-
resultaterne. I oversigten over jordbundens tilstand i skovene skelnes der
mellem obligatoriske og fakultative parametre (se listen nedenfor).
Obligatoriske og fakultative parametre og de respektive godkendte
analysemetoder:
Parameter Enheder H/O Min Godkendte metoderBemærk-
ninger
pH (CaCl2) Obligatorisk Obligatorisk Labex 8703-01-1-1
and
ISO/TC190/SC3/
GT8
Organisk kulstof
(C-org)(g/kg) Obligatorisk Obligatorisk Dry combustion
Nitrogen (N) (g/kg) Obligatorisk Obligatorisk Dry combustion
Phosphor (P) (mg/kg) Obligatorisk Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Kalium (K) (mg/kg) Obligatorisk Fakultativ Extractant: Aqua
regia1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 16
(*) Jordbundsekspertpanelet under FN-ECE/ICP har indvillget i at anvende
— definitionerne i FAO's retningslinjer for jordbundsbeskrivelse (1990), og defini-
tionerne af de organiske lag (O- og H-) er som følger:
H-horisonter eller H-lag: Lag, der er domineret af organisk materiale, som er dannet
ved ophobning af ikke eller delvis nedbrudt organisk materiale i overfladen, somkan ligge under vand. Alle H-horisonter er mættet med vand i længere perioder ellerhar engang været mættet, men er nu kunstigt drænet. En H-horisont kan ligge oven
på mineraljord eller i en hvilken som helst dybde under overfladen, hvis den er
dækket.
— O-horisonter eller O-lag: Lag, der er domineret af organisk materiale, som består af
ikke eller delvis nedbrudte planterester såsom blade, nåle, grene, mos og lav, derhar samlet sig på overfladen. De kan ligge oven på enten mineralsk eller organisk
jord. O-horisonter er ikke mættet med vand i længere perioder. Mineralfraktionen er
kun en lille procentdel af materialets volumen og vejer normalt langt under dethalve. Et O-lag kan ligge oven på mineraljord eller i en hvilken som helst dybdeunder overfladen, hvis det er dækket. En horisont, der er dannet ved illuviation aforganisk materiale i mineralsk underjord, er ikke en O-horisont, selv om nogle
horisonter, der er dannet på denne måde, indeholder meget organisk materiale.
▼B
Parameter Enheder H/O Min Godkendte metoderBemærk-
ninger
Calcium (Ca) (mg/kg) Obligatorisk Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Magnesium (Mg) (mg/kg) Obligatorisk Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Organisk lag
(OrgLay)(kg/m2) Obligatorisk Volume (cylindric)-
dry-weight
Calciumcarbonat
(CaCO3)(g/kg) Fakultativ Obligatorisk AFNOR X 31-105 hvis pH
(CaCl2)> 6
Fri surhedsgrad
(Ac-Exc)(cmol+/kg) Fakultativ Obligatorisk Titration
Frie basiske kati-
oner (BCE)(cmol+/kg) Fakultativ Obligatorisk Extractant: BaCl2
Frie sure kationer
(ACE)(cmol+/kg) Fakultativ Obligatorisk Extractant: BaCl2
Kationsbytnings-
kapacitet (CEC)(cmol+/kg) Fakultativ Obligatorisk Bascomb
Basemætnings-
grad
(BaseSat)(%) Fakultativ Obligatorisk Labex L8703-26-1-1
Natrium (Na) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Aluminium (Al) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Jern (Fe) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Chrom (Cr) (mg/kg) Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Nikkel (Ni) (mg/kg) Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Mangan (Mn) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Zink (Zn) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Kobber (Cu) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Bly (Pb) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Cadmium (Cd) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Kviksølv (Hg) (mg/kg) Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Svovl (S) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
pH (H2O) Fakultativ Fakultativ pH-elektrode
Specifik ledeevne
(EC)(mS/m) Fakultativ Fakultativ EC-meter
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller
en del af de fakultative parametre.
II.7.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender for hvert enkelt prøvetagningsområde
Kommissionen disse oplysninger i standardiseret form (se bilag VII,
formular 4a, 4b og 4c).1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 17
▼B
BILAG V
FÆLLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF OVERSIGTEN OVER
NÅLE/BLADEIDEPERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Oversigten skal udarbejdes for alle de permanente observationsområder.
Den første fælles oversigt skal være udarbejdet inden sommeren 1996.
Det anbefales at udarbejde oversigten over nåle/bade i de relevante
perioder i sommeren 1995 og vinteren 1995/96, men udarbejdelsen af
oversigten kan foretages over to år.
Udarbejdelsen gentages for hvert enkelt observationsområde med to års
mellemrum.
Nedenstående tekniske detaljer er baseret på resultaterne af arbejdet i
ekspertpanelet for nåle/bladanalyse under ICP-Skov.
Der henvises til den vejledning (1993), som er udarbejdet af ekspert-
panelet.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Tidspunkter for prøvetagning
Løvfældende arter (inklusive lærk): prøvetagningen skal finde sted, når de
nye blade er fuldt udviklede, og lige inden bladene begynder at gulne og
ældes om efteråret.
Stedsegrønne arter: prøvetagningen skal finde sted i hvileperioden.
Medlemsstaterne anmodes om for hver region, og inden for hver region
for sletter og bjerge, at fastlægge den mest hensigtsmæssige periode til
prøvetagning og analyse af de forskellige arter og at holde sig til denne
periode.
II.2.Udvælgelse af træer
Hvert andet år tages der prøver af mindst fem træer af hver af de vigtigste
arter, der forekommer i observationsområdet.
De træer, der skal udtages prøver af, udvælges på en sådan måde, at:
— træerne er forskellige fra dem, der benyttes til bedømmelse af kronen,
således at det undgås, at flere på hinanden følgende prøvetagninger
medfører nåle-/bladtab
— hvis vitalitetsbedømmelsen er begrænset til træerne i delområdet,
udvælges træerne med henblik på nåle-/bladprøver i den resterende
del af det samlede observationsområde. Hvis der ikke anvendes noget
delområde, udvælges prøvetræerne blandt træerne i stødpudezonen. I
så fald forsynes de træer, der udvælges til prøvetagning i
stødpudezonen, med et særligt nummer (se bilag VII)
— træerne tilhører fremherskende og dominerende klasser (skov med
lukkede kroner), eller er træer med en gennemsnitshøjde på ±20 %
(skov med åbne kroner)
— træerne står i umiddelbar nærhed af de steder, hvor der er udtaget
jordbundsprøver til analyse; man må dog sikre sig, at prøvetræernes
hovedrødder ikke er blevet beskadiget ved udtagningen af jordprøver
— træerne er repræsentative for observationsområdets gennemsnitlige
nåle-/bladtabsniveau (±5 % af det gennemsnitlige nåle-/bladtab)
— træerne er repræsentative for observationsområdets sundhedsmæssige
status.
De samme prøvetræer benyttes ved hver prøvetagning; træerne skal
nummereres. Når der er tale om arter med små kroner og for få nåle (eller
blade) pr. år, er det tilladt (men ikke anbefalet) at veksle mellem tosæt på
fem træer, når det er nødvendigt for at undgå at beskadige prøvetræerne.
Hvert sæt skal opfylde ovennævnte betingelser.
Der tages kun prøver af de vigtigste arter i Fællesskabet (se bilag VII,
punkt 15).
På de træer, hvorfra der udtages nåle-/bladprøver, bedømmes kronernes
tilstand (se bilag III), og de eksisterende eller de særlige tildelte numre
benyttes.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 18
▼B
II.3.Generel baggrundsinformation
Følgende generelle baggrundsinformationer indsamles:
— områdets nummer
— prøvetagning- og analysedato
— træart.
II.4.Udvælgelse og mænge af blade og nåle
Træerne i observationsområdet kan ikke fældes, og det kan have
betydning for prøvetagningsmetoden.
Det er vigtigt, at blade eller nåle, der udtages som prøve, har udviklet sig i
fuldt lys. Generelt set er det mest hensigtsmæssigt at benytte årets nåle
eller blade til bedømmelse af næringsstofindholdet, når det gælder
stedsegrønne arter, men for en række grundstoffers vedkommende kan det
være interessant at sammenligne grundstofkoncentrationen i ældre nåle
med koncentrationen i årets nåle.
Bladene eller nålene skal tages fra den øverste tredjedel af kronen, men
ikke fra de allerførste grenkranse, når det gælder nåletræer; i bevoks-
ninger, hvor de forskellige grenkranse klart kan identificeres, tilrådes det
at udtage prøver mellem 7. og 15. grenkrans.
For de løvfældende arters vedkommende foretages prøvetagningen på
årets blade eller nåle.
For de stedsegrønne arters vedkommende anbefales det at tage prøver af
såvel årets nåle eller blade som andet års nåle eller blade (året +1).
For alle arters vedkommende må man sørge for, at blade eller nåle, der
tages som prøve, er fuldt udviklede, især når det gælder arter, der skyder
flere gange om året (f.eks. Pinus halepensis, Pseudotsuga menziesii,
Eucaluptus sp., Quercus sp.). Når det gælder Larix sp. og Cedrus sp.,
tages prøverne på det foregående års korte grene.
Normalt skal prøvetagningen foregå på en sådan måde, at alle retninger
(verdenshjørner) er repræsenteret i sættet af prøvetræer. Hvis det er
nødvendigt, kan prøvetagningen foregå fra forskellige sider af hvert træe i
prøvesættet. På voksesteder, hvor en enkelt retning klart dominerer (f.eks.
stejle skråninger eller stærk fremherskende vind), tages der kun prøver fra
én retning, som altid skal være den samme. I sådanne tilfælde er det
nødvendigt at oplyse retningen.
Til analyse af de vigtigste grundstoffer og Fe, Mn,Zn og Cu anbefales det
at benytte 30 g friske nåle eller blade for hver aldersklasse, der udtages
prøver af.
Deenkelte lande kan beslutte at undersøge en større mængde materiale alt
efter, hvad deres egne analysemetoder kræver, eller for at opbevare
prøver til senere brug.
II.5.Prøvetagningsmetode
De træerne ikke kan fældes, kan alle hensigtsmæssige prøvetagnings-
metoder accepteres under hensyn til bevoksningernes art, størrelse osv.,
under forudsætning af, at de ikke medfører forurening af prøven, alvorlig
beskadigelse af træerne eller risici for prøvetagningsholdet.
II.6.Behandling, inden prøverne sendes til laboratorierne til analyse
Der tages prøver af mindst fem træer af hever af de vigtigste arter, der
forekommer i observationsområdet. De fem prøver opbevares hver for sig
i poser. Med henblik på analyse fremstilles en sammensat prøve ved
blanding af lige mængder af hver af de fem prøver (hvis de fem træer
analyseres individuelt, beregnes middelværdien for hvert grundstof).
For løvtræernes vedkommende kan det være hensigtsmæssigt at fjerne
bladene fra kvistene (og visse arters vedkommende tillige de små blade
fra stænglen), men dette er ikke nødvendigt for nåletræernes vedkom-
mende. Årets skud og andet års skud separeres og opbevares særskilt i
poser. Det anbefales at anvende perforerede kraftige polyethylenposer.
Om muligt tørres prøverne i et rent lokale og opbevares på et køligt sted i
perforede polyethylenposer.
Man må være meget omhyggelig med at mærke hver enkelt prøve tydeligt
(skov, observationsområdets nummer, art, nålenes alder osv.), inden man
sender den til analyse. Disse oplysninger skal stå uden på posen (direkte
skrevet på posen med blæk, somikke kan udslettes, eller på en etiket, som
sættes på posen). Det anbefales at gentage disse oplysninger på en1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 19
▼B
papiretiket inden i posen med blæk, som ikke kan udslettes. Etiketten
foldes, således at blade eller nåle ikke forurenes ved at komme i berøring
med blækket.
II.7.Behandling inden analyse
Det anbefales at bestemmes massefylden af 100 blade eller 1 000 nåle
tillige med skuddenes massefylde ved den intensive og permanente
overvågning af de permanente observationsområder og årets skud.
Det er ikke nødvendigt at skære stilkene af bladene, men når der er tale
om sammensatte blade, kan det tilrådes at fjerne de små blade fra
stænglen, hvis dette ikke allerede er gjort i skoven. For at undgå
forurening bør der ikke anvendes pudrede plasthandsker.
Det er ikke nødvendigt at vaske prøverne systematisk, men det kan være
hensigtsmæssigt i regioner, som har stor luftforurening eller ligger i
nærheden af havet. Prøverne vaskes med rent vand.
Ovntørring skal foregå ved højst 80 ºC i mindst 24 timer. Nålene fjernes
fra kvistene, idet der træffes samme forholdsregler som ved fjernelsen af
de små blade fra stænglen.
Tørre prøver formales, så der fremkommer et fint pulver, og så homogent
som muligt. Der vil altid blive nogle fibre tilbage afhængig af træart;
dette er ikke nogen større ulempe, hvis fibrene er små, og hvis pulveret
blandes omhyggeligt, inden der tages prøver til analyse. Når Mn, Fe, Cu,
Cd, Al og Pb skal bestemmes, må man sikre sig, at apparaturet ikke
forurener prøverne. Man kan afprøve apparaturet ved at formale tørret
fibrøs cellulose og analysere den for disse grundstoffer før og efter
formalingen.
II.8.Kemisk analyse
Det er kun den samlede koncentration af grundstoffer, der bestemmes. I
»Manual on methodologies for leaf and needle sampling and analysis«,
der er udarbejdet af ekspertpanelet vedrørende nåle/blade under ICP-
Skov, er der givet en beskrivelse af de vejledende metoder til analyse af
de forskellige parametre for nåle/blade.
Landene kan benyttes deres egne metoder. Men det er nødvendigt at
sammenligne de samlede grundstofkoncentrationer, som er nået efter
nationale metoder, med dem, der er fundet i referencestandardprøverne. I
oversigten over nåle/blade skelnes der mellem obligatoriske og
fakultative parametre (se listen nedenfor).
Parametre:
Obligatoriske parametre Fakultative parametre
Nitrogen (N)
Svovl (S)
Phosphor (P)
Kalcium (Ca)
Magnesium (Mg)
Kalium (K)Natrium (Na)
Zink (Zn)
Mangan (Mn)
Jern (Fe)
Kobber (Cu)
Bly (Pb)
Aluminium (Al)
Bor (B)
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller
en del af de fakultative parametre.
II.9.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger i standar-
diseret form for hvert enkelt område (se bilag VII, formular 5a, 5b og 5c).1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 20
▼B
BILAG VI
FÆLLES METODER TIL GENNEMFØRELSE AF TILVÆKSTMÅ-
LINGERIDEPERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Den første måling skal gennemføres i alle de permanente observations-
områder i perioden 1994 til 1996.
Målingen af vækstparametrene falder i todele:
— periodiske målinger af træparametre
— analyse af årringe ved hjælp af borekerner og stammeskiver
(fakultativ).
De periodiske målinger gentages i hvert enkelt observationsområde i
hvileperioden 1999-2000 og gentages derefter med fem års mellemrum.
Prøvetagningen og analysen af borekerner og stammeskiver kan foretages
en enkelt gang, helst under oprettelsen af området eller snart efter
oprettelsen. Deefterfølgende tekniske detaljer er baseret på resultaterne af
arbejdet i ekspertpanelet vedrørende tilvækst under ICP-Skov. Der
henvises til den vejledning, som dette ekspertpanel har udarbejdet.
De her beskrevne metoder er uegnede til maquis og lignende vegeta-
tionstyper.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Tidspunkt for målingerne
Målingerne skal finde sted i hvileperioden.
II.2.Udvælgelse af prøvetræer
I princippet skal alle træer i hele observationsområdet overvåges. Hvisder
er mange træer i området (f.eks. tætte bevoksninger), kan der være
afgrænset et delområde, som skal anvendes til bedømmelse af træerne
(f.eks. bedømmelse af kroner og tilvækst). I så fald skal træerne i
delområdet overvåges. Delområdet bør, når oversigten udarbejdes, være
tilstrækkelig stort til, at det kan danne grundlag for pålidelige skøn over
bevoksningens tilvækst i hele måleperioden. Delområdets nøjagtige
størrelse fastlægges og indberettes.
II.3.Metoder
Periodiske målingerHvert femte år måles alle træer i (del)området.
Analyse af årringe (borekerner og stammeskiver)
Da udtagningen af borekerner kan influere på andre målinger, bør disse
prøver tages af træer uden for området. Da de træer, hvorfra der skal
udtages prøver i form af stammeskiver, må fældes, skal de udvalgte træer
befinde sig så langt fra området, at fældningen ikke kan indvirke på de
overvågede træer i området. Samtidig skal prøvetræerne være repræsen-
tative for træerne i området. Der skal i størst muligt omfang benyttes
træer, der fældes som led i den normale forvaltning.
II.4.Generel baggrundsinformation
Følgende generelle baggrundsinformationer indsamles:
— observationsområdets nummer
— prøvetagnings- og analysedato
— træets nummer.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 21
▼B
II.5.Parametre, der skal måles
Obligatoriske parametre Fakultative parametre
Periodiske målinger Træart
Diameter i brysthøjde (DBH)
Information om forvaltningenBark
Træhøjde
KronehøjdeKronebredde
Anslået volumen
Analyse af årringe Ringbredde
Redegørelse for træets udvikling
ved analyse af fem årringe ad
gangen
Rodareal og anslået volumen
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller
en del af de fakultative parametre.
Medlemsstaterne kan anvende deres eget system og deres egne metoder.
»Submanual on Increment«, som er udarbejdet af tilvækstpanelet under
ICP-Skov indeholder forslag til målmetoder.
II.6.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger for hvert
enkelt observationsområde i standardiseret form (se bilag VII, formular
6a, 6b, 6c og 6d).1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 22
▼B
BILAG VII
FÆLLES RETNINGSLINJER FOR INDBERETNING AF RESULTA-
TERNE AF OVERVÅGNINGEN I DE FASTE
OBSERVATIONSOMRÅDEROGFORTOLKNINGENHERAF
I.Generellebemærkninger
Formålet med nettet af permanente observationsområder er at opnå
detaljerede oplysninger om udviklingen i skovøkosystemerne i Fælles-
skabet og at forsøge at etablere en sammenhæng mellem de miljømæssige
faktorer, især luftforurening, og skovøkosystmernes reaktion.
Dette kan kun opnås ved en evaluering af resultaterne for de enkelte
områder. Der må udvises stor omhu, når resultaterne for de forskellige
permanente observationsområder sammenlignes på regionalt plan eller på
EF-plan.
Det anbefales at fremsende de efterprøvede data for hver enkelt
undersøgelse (eller afsluttet del heraf) til Kommissionen, så snart dataene
foreligger, ved hjælp af de standardiserede formularer i dette bilag.
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de data, der er indsamlet fra de
forskellige oversigter, som er udarbejdet i perioden 1991 til 1996 for
hvert enkelt permanente område, sammen med en fortolkning af
resultaterne for de enkelte områder.
Senest den 31. december 1996 skal alle data og medlemsstaternes
fortolkning være Kommissionen i hænde i standardiseret form til
yderligere evaluering.
De efterprøvede data fra oversigterne efter 1996 fremsendes til
Kommissionen, når undersøgelserne er afsluttet, med nye frister hvert
femte år (f.eks. 31. december 2001, 2006 osv.)
I dette bilag gives der oplysninger om indsendelsen af resultaterne og
fortolkningen heraf.
II.Generelletekniskeoplysningermedhenblikpåindsendelsenafdata
II.1.Krav til maskinel
Som datamedium er valgt 3,5 ″disketter (DSDD eller HD). Denne
diskette er blevet standard verden over og er billig og robust. Der skal
benyttes disketter af god kvalitet.
II.2.Krav til maskinel
Disketterne skal formateres til den rette density (DSDD = low density og
HD = high density) ved hjælp af DOS 2.1 eller senere versioner og skal
være 100 % kompatibel med IBM. ASCII-tegnsættet skal benyttes til alle
oplysninger på disketten.
II.3.Datafiler
Hver diskette (eller diskettesæt) skal indeholde områdefilen og datafilen:
filen med resuméet af oplysninger om observationsområderne (områdefil)
og filen(erne) med resultaterne for hver enkelt undersøgelse (datafiler).
De nærmere retningslinjer for disse filers navne og indhold står i bilag
VIIa.
II.4.Vejledning pådiskette
Der kan rekvireres en diskette med et eksempel på filernes opbygning og
indhold.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 23
▼B
BILAG VIIIa
INDSENDELSEAF DATA I DIGITALFORMATFOR HVERT ENKELT
PERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDE
Filnavnefordeenkelteundersøgelser
I foranstående bilag er metoderne til gennemførelse af undersøgelserne beskrevet
i enkeltheder. Efter bedømmelse, prøvetagning/analyse, efterprøvning og
evaluering fremsendes dataene til Kommissionen i standardiseret form. I dette
bilag redegøres der nærmere for standardiseringen.
For hver enkelt bedømmelse forelægges de efterprøvede data i en eller flere filer i
standardformat.
Bedømmelse Bilag Hyppighed Filnavn(e)
Oprettelse I En gang XXGENER.PLT
Bedømmelse af
kronenIII En gang
om åretXX1995.PLT,XX1995.TRE
Jordbundsoversigt IV En gang
hvert femte
eller tiende
årXX1995.PLS,XX1995.SOM,XX1995.SOO
Nåle-/bladoversigt V Hvert
andet årXX1995.PLF,XX1995.FOMXX1995.FOO
Tilvækst VI Hvert
femte årXX1995.PLI,XX1995.IPM,XX1995.IRA,XX1995.IEV
Deposition VIII Løbende XX1995.PLD, XX1995.DEM, XX1995.DEO,
XX1995.DEA
Meteorologi IX Løbende XX1995.PLM, XX1995.MEM, XX1995.MEC, Formular
8d, XX1995.MEO og XX1995.MED
Udvaskning X Løbende XX1996.PSS,XX1996.SSM,XX1996.SSOBundvegetation XI Hvert
femte årXX1996.PLV, XX1996.VEM
Hvert filnavn består af landekoden på to bogstaver (repræsenteret ved XX i listen
over filnavne) efterfulgt af bedømmelsesåret (i eksemplet 1996) eller GENER,
når oplysningerne afgives en enkelt gang, en prik (.) og i ekstensionen en kode på
tre bogstaver. Denne kode på tre bogstaver består for områdefilernes vedkom-
mende af bogstaverne PL og det/de første bogstav/er i jordbundsbedømmelsen
(Soil), nåle-/bladbedømmelsen (Foilage), tilvækstbedømmelsen (Increment),
depositionsbedømmelsen (Deposition), den meteorologiske bedømmelse (Mete-
orology), udvaskningsbedømmelsen (Soil Solution) og
bundvegetationsbedømmelsen (Ground Vegetation). For datafilernes vedkom-mende består denne kode på tre bogstaver af to bogstaver (eller et bogstav) for
Soil, Foilage, Increment, Deposition, Meteorology, Soil Solution eller Ground
Vegetation og et bogstav (eller to bogstaver) for Mandatory (obligatorisk),
Optional (fakultativ) eller de forskellige dele af tilvækstbedømmelsen (Evalua-
tion) og depositionsbedømmelsen (Air).1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 24
▼M1
▼M2
▼M3
▼B
Formular1a
XXGENER.PLT
Indholdet af filen med oplysninger om områder, der skal udfyldes under oprettelsen (se bilag I)
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 25
▼B
Formular1b
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 26
▼M2
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 27
▼M2
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 28
▼B
Formular4a
XX1993.PLS
Indholdet af den reducerede områdefil, der skal anvendes i forbindelse med oversigten over jordbundens tilstand (se bilag IV)
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 29
▼B
Formular4b
XX1993.SOM
Indholdet af filen med oplysninger om jordbundsanalyse (obligatorisk)
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 30
Formular4c
XX1993.SOO
Indholdet af filen med oplysninger om jordbundsanalyse (fakultativ)
▼B1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 31
▼B1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 32
▼B
Formular5a
XX1993.PLF
Indholdet af den reducerede områdefil, derskal anvendes i forbindelse med undersøgelsen af nåles ogblades kemiske sammensætning
(se bilag V)
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 33
▼M3
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 34
▼B
Formular5c
XX1993.FOO
Indholdet af filen med oplysninger om nåle-/bladanalyse (fakultativ)
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 35
▼B
Formular6a
XX1993.PLI
Indholdet af den reducerede områdefil, der skal anvendes for tilvækst (se bilag VI)
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 36
▼B
Formular6b
XX1993.IPM
Indholdet af filen med oplysninger om tilvækst — periodiske målinger
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 37
Formular6c
XX1993.IRA
Indholdet af filen med oplysninger om tilvækst — analyse af ringe og stammeskiver (fakultativ)
▼B1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 38
Formular6d
XX1993.IEV
Indholdet af filen med de evaluerede data for tilvækst (fakultativ)
▼B1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 39
▼M1
Formular7a
XX1995.PLD
Indholdet af den reducerede områdefil, der skal anvendes i forbindelse med depositionsmålingerne
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 40
Formular7b
XX1995.DEM
Indholdet af filen med depositionsmålinger (obligatorisk)
▼M11994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 41
▼M11994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 42
Formular7c
XX1995.DEO
Indholdet af filen med depositionsmålinger (fakultativ)
▼M11994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 43
▼M11994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 44
▼M1
Formular7d
XX1995.DEA
Indholdet af filen med gas- og aerosolkoncentrationsmålinger (fakultativ)
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 45
▼M3
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 46
▼M3
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 47
▼M3
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 48
▼M2
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 49
▼M2
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 50
▼M2
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 51
▼M3
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 52
▼M3
1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 53
▼B
KODELISTER OVER DATA FOR UNDERSØGELSEN AF DE PERMA-
NENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
Følgende instruktioner og koder skal vedtages af medlemsstaterne til fuld-
stændiggørelse af de fælles formularer for observationer 1a og 1b
Områdeoplysninger(1)Land
01: France
02: België — Belgique
03: Nederland04: Deutschland05: Italia06: United Kingdom07: Ireland08: Danmark09: Ellas
10: Portugal
11: España12: Luxembourg
13: Sverige
14: Österreich15: Suomi-Finland
(2)Observationsområdets nummer
Nummeret på observationsområdet svarer til et fast nummer, der tildeles
det permanente område ved udvælgelsen eller oprettelsen.
(3)Observationsdato, bedømmelsesdato, analysedato
Datoerne angives i følgende rækkefølge:
f. eks.:
dag måned år
08 09 94
(4)Faktiske koordinater for breddegrad/længdegrad
Angiv breddegrads- og længdegradskoordinaterne for observations-
området centrum (6 tal),
f. eks.:
+/− grader minutter sekunder
— breddegrad +501027
— længdegrad −011532
Første rubrik anvendes til angivelse af +koordinat eller −koordinat.
(5)Dækning af de vigtigste arters vandbehov (skøn)
1: Utilstrækkeligt
2: Tilstrækkeligt
3: Mere end rigeligt.
(6)Humustype
1: Muld
2: Moder3: Mor1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 54
▼M2
▼B
▼B
4: Anmor
5: Tørv6: Andet7: Rå (Raw) (Roh).
(7)Højde
1:≤50 m
2: 51-100 m3: 101-150 m4: 151-200 m5: 201-250 m6: 251-300 m7: 301-350 m
8: 351-400 m
9: 401-450 m
10: 451-500 m11: 501-550 m12: 551-600 m13: 601-650 m14: 651-700 m15: 701-750 m16: 751-800 m17: 801-850 m18: 851-900 m
19: 901-950 m
20: 951-1 000 m21: 1 001-1050 m22: 1 051-1100 m23: 1 101-1150 m24: 1 151-1200 m25: 1 201-1250 m26: 1 251-1300 m27: 1 301-1350 m28: 1 351-1400 m29: 1 401-1450 m
30: 1 451-1500 m
31: 1 501-1550 m32: 1 551-1600 m33: 1 601-1650 m34: 1 651-1700 m35: 1 701-1750 m36: 1 751-1800 m37: 1 801-1850 m38: 1 851-1900 m39: 1 901-1950 m
40: 1 951-2000 m
41: 2 001-2050 m42: 2 051-2100 m43: 2 101-2150 m44: 2 151-2200 m45: 2 201-2250 m46: 2 251-2300 m47: 2 301-2350 m48: 2 351-2400 m49: 2 401-2450 m50: 2 451-2500 m
51: >2 500 m
(8)Retning
1: N
2: NØ
3: Ø4: SØE1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 55
▼B
5: S
6: SV7: V
8: NV
9: fladt.
(9)Den fremherskende bevoksnings gennemsnitsalder (år)
1:≤20
2: 21-40
3: 41-60
4: 61-80
5: 81-100
6: 101-1207: >20
8: Uregelmæssige bevoksninger.
(10)Soil unit
Fluvisols
101 Eutric Fluvisols
102 Calcaric Fluvisols
103 Dystric Fluvisols
104 Mollic Fluvisols105 Umbric Fluvisols
106 Thionic Fluvisols
107 Salic Fluvisols
Gleysols
108 Eutric Gleysols
109 Calcic Gleysols
110 Dystric Gleysols
111 Andic Gleysols112 Mollic Gleysols
113 Umbric Gleysols
114 Thionic Gleysols
115 Gelic Gleysols
Regosols
116 Eutric Regosols
117 Calcaric Regosols
118 Gypsic Regosols
119 Dystric Regosols
120 Umbric Regosols121 Gelic Regosols
Leptosols
122 Eutric Leptosols
123 Dystric Leptosols
124 Rendzic Leptosols
125 Mollic Leptosols
126 Umbric Leptosols
127 Lithic Leptosols128 Gelic Leptosols
Arenosols
129 Haplic Arenosols
130 Cambic Arenosols
131 Luvic Arenosols
132 Ferralic Arenosols
133 Albic Arenosols
134 Calcaric Arenosols
135 Gleyic Arenosols1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 56
▼B
Andosols
136 Haplic Andosols
137 Mollic Andosols
138 Umbric Andosols
139 Vitric Andosols
140 Gleyic Andosols
141 Gelic Andosols
Vertisols
142 Eutric Vertisols
143 Dystric Vertisols
144 Calcic Vertisols
145 Gypsic Vertisols
Cambisols
146 Eutric Cambisols
147 Dystric Cambisols
148 Humic Cambisols
149 Galcaric Cambisols
150 Chromic Cambisols
151 Vertic Cambisols
152 Ferralic Cambisols
153 Gleyic Cambisols
154 Gelic Cambisols
Calcisols
155 Haplic Calcisols
156 Luvic Calcisols
157 Petric Calcisols
Gypsisols
158 Haplic Gypsisols
159 Calcic Gypsisols
160 Luvic Gypsisols
161 Petric Gypsisols
Solonetz
162 Haplic Solonetz
163 Mollic Solonetz
164 Calcic Solonetz
165 Gypsic Solonetz
166 Stagnic Solonetz
167 Gleyic Solonetz
Solonchaks
168 Haplic Solonchaks
169 Mollic Solonchaks
170 Calcic Solonchaks
171 Gypsic Solonchaks
172 Sodic Solonchaks
173 Gleyic Solonchaks
174 Gelic Solonchaks
Kastanozems
175 Haplic Kastanozems
176 Luvic Kastanozems
177 Calcic Kastanozems
178 Gypsic Kastanozems
Chernozems
179 Haplic Chernozems1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 57
▼B
180 Calcic Chernozems
181 Luvic Chernozems182 Glossic Chernozems183 Gleyic Chernozems
Phaeozems
184 Haplic Phaeozems
185 Calcaric Phaeozems186 Luvic Phaeozems187 Stagnic Phaeozems188 Gleyic Phaeozems
Greyzems
189 Haplic Greyzems
190 Gleyic Greyzems
Luvisols
191 Haplic Luvisols
192 Ferric Luvisols193 Chromic Luvisols194 Calcic Luvisols
195 Vertic Luvisols
196 Albic Luvisols197 Stagnic Luvisols198 Gleyic Luvisols
Lixisols
199 Haplic Lixisols
200 Ferric Lixisols201 Plinthic Lixisols202 Albic Lixisols203 Stagnic Lixisols204 Gleyic Lixisols
Planosols
205 Eutric Planosols
206 Dystric Planosols207 Mollic Planosols
208 Umbric Planosols
209 Gelic Planosols
Podzoluvisols
210 Eutric Podzoluvisols
211 Dystric Podzoluvisols212 Stagnic Podzoluvisols213 Gleyic Podzoluvisols214 Gelic Podzoluvisols
Podzols
215 Haplic Podzols
216 Cambic Podzols217 Ferric Podzols218 Carbic Podzols219 Gleyic Podzols220 Gelic Podzols
Acrisols
221 Haplic Acrisols
222 Ferric Acrisols223 Humic Acrisols
224 Plinthic Acrisols1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 58
▼B
225 Gleyic Acrisols
Alisols
226 Haplic Alisols
227 Ferric Alisols228 Humic Alisols229 Plinthic Alisols230 Stagnic Alisols
231 Gleyic Alisols
Nitisols
232 Haplic Nitisols
233 Rhodic Nitisols234 Humic Nitisols
Ferralsols
235 Haplic Ferralsols
236 Xanthic Ferralsols237 Rhodic Ferralsols
238 Humic Ferralsols
239 Geric Ferralsols240 Plinthic Ferralsols
Plinthosols
241 Eutric Plinthosols
242 Dystric Plinthosols243 Humic Plinthosols
244 Albic Plinthosols
Histosols
245 Folic Histosols
246 Terric Histosols247 Fibric Histosols248 Thionic Histosols249 Gelic Histosols
Anthrosols
250 Aric Anthrosols
251 Fimic Anthrosols
252 Cumulic Anthrosols253 Urbic Anthrosols
(11)Det samlede områdes størrelse, delområdets størrelse
Det samlede områdes størrelse eller delområdets størrelse angives i
0,0001 ha
(12)Antal træer i det samlede område
Det samlede antal træer i det samlede område. Alle træer fra 5 cm
(DBH) og derover medregnes.
(13)Skøn over tilvækst
Skønnene over tilvækst består af et skøn over absolut tilvækst og et skøn
over relativ tilvækst. Skønnet over den absolutte tilvækst er et skøn over
den gennemsnitlige tilvækst i hele bevoksningens levetid. Skønnet over
den relative tilvækst angiver, om skønnet over den absolutte tilvækst
betragtes som lavt, normalt eller højt for bevoksningen. Der anvendes
følgende koder:1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 59
▼B
Kode for absolut tilvækst Kode for relativ tilvækst
0 = 0,0- 2,5 m3pr. ha pr. år
1 = 2,5- 7,5 m3pr. ha pr. år
2 = 7,5-12,5 m3pr. ha pr. år
3 = 12,5-17,5 m3pr. ha pr. år
4 = 17,5-22,5 m3pr. ha pr. år
5 = >22,5 m3pr. ha pr. år1 = lavt
2 = normalt3 = højt
(99)Andre observationer
Her anføres relevante oplysninger om området.
Trædatatil brug for bedømmelsen af kronen
(14)Prøvetræets nummer
Træets nummer er det nummer, som er tildelt træet ved oprettelsen af
området.
(15)Arter (Ref. Flora Europea)
Løvtræer (* = arter, der skal anvendes i oversigten over bladtab)001:Acer campestre *
002:Acer monspessulanum *
003:Acer opalus
004:Acer platanoides
005:Acer pseudoplatanus *
006:Alnus cordata *
007:Alnus glutinosa *
008:Alnus incana
009:Alnus viridis
010:Betula pendula *
011:Betula pubescens *
012:Buxus sempervirens
013:Carpinus betulus *
014:Carpinus orientalis
015:Castanea sativa (C. vesca) *
016:Corylus avellana *
017:Eucalyptus sp. *
018:Fagus moesiaca *
019:Fagus orientalis
020:Fagus sylvatica *
021:Fraxinus angustifolia
spp.oxycarpa (F. oxyphylla) *
022:Fraxinus excelsior *
023:Fraxius ornus *
024:Ilex aquifolium
025:Juglans nigra
026:Juglans regia
027:Malus domestica
028:Olea europaea *
029:Ostrya carpinifolia *
030:Platanus orientalis
031:Populus alba
032:Populus canescens
033:Populus hybrides *
034:Populus nigra *
035:Populus tremula *
036:Prunus avium *
037:Prunus dulcis (Amygdalus communis)
038:Prunus padus
039:Prunus serotina1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 60
▼B
040:Pyrus communis
041:Quercus cerris *
042:Quercus coccifera (Q. calliprinos) *
043:Quercus faginea *
044:Quercus frainetto (Q. conferta) *
045:Quercus fruticosa (Q. lusitanica)
046:Quercus ilex *
047:Quercus macrolepis (Q. aegilops)
048:Quercus petraea *
049:Quercus pubescens *
050:Quercus pyrenaica (Q. toza) *
051:Quercus robur (Q. peduculata) *
052:Quercus rotundifolia *
053:Quercus rubra *
054:Quercus suber *
055:Quercus trojana
056:Robinia pseudoacacia *
057:Salix alba
058:Salix caprea
059:Salix cinerea
060:Salix eleagnos
061:Salix fragilis
062:Salix sp.
063:Sorbus aria
064:Sorbus aucuparia
065:Sorbus domestica
066:Sorbus torminalis
067:Tamarix africana
068:Tilia cordata
069:Tilia platyphyllos
070:Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)
071:Ulmus laevis (U. effusa)
072:Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)
073:Arbutus unedo
074:Arbutus andrachne
075:Ceratonia siliqua
076:Cercis siliquastrum
077:Erica arborea
078:Erica scoparia
079:Erica manipuliflora
080:Laurus nobilis
081:Myrtus communis
082:Phillyrea latifolia
083:Phillyrea angustifolia
084:Pistacia lentiscus
085:Pistacia terebinthus
086:Rhamnus oleoides
087:Rhamnus alaternus
099:Andre løvtræer
Nåletræer (* = arter, der skal anvendes i oversigten over nåletab100:Abies alba *
101:Abies borisii-regis *
102:Abies cephalonica *
103:Abies grandis
104:Abies nordmanniana
105:Abies pinsapo
106:Abies procera
107:Cedrus atlantica
108:Cedrus deodara
109:Cupressus lusitanica
110:Cupressus sempervirens
111:Juniperus communis
112:Juniperus oxycedrus *1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 61
▼B
113:Juniperus phoenicea
114:Juniperus sabina
115:Juniperus thurifera *
116:Larix decidua *
117:Larix kaempferi (L. leptolepis)
118:Picea abies (P. excelsa) *
119:Picea omorika
120:Picea sitchensis *
121:Pinus brutia *
122:Pinus canariensis
123:Pinus cembra
124:Pinus contorta *
125:Pinus halepensis *
126:Pinus heldreichii
127:Pinus leucodermis
128:Pinus mugo (P. montana)
129:Pinus nigra *
130:Pinus pinaster *
131:Pinus pinea *
132:Pinus radiata (P. insignis) *
133:Pinus strobus
134:Pinus sylvestris *
135:Pinus uncinata *
136:Pseudotsuga menziesii *
137:Taxus baccata
138:Thuya sp.
139:Tsuga sp.
199:Andre nåletræer
(16)Nåle-/bladtab
Tallet fornåle-/bladtab forhvertprøvetræudtryktiprocent(itrinpå5%)
set i forhold til et træ med fuld benåling/beløvning. Den faktiske
procentsats angives.
0= 0 %
5 = 1-5 %
10 = 6-10 %15 = 11-15 %.
(17)Koder for misfarvning
0: Ingen misfarvning (0-10 %)
1: Ubetydelig misfarvning (11-25 %)2: Moderat misfarvning (26-60 %)3: Alvorlig misfarvning (>60 %)
4: Dødt.
(18)Let konstaterbare årsager til skade
Angives (1) i de(n) tilhørende kolonne(r)
T1 = Vildt og græsning
T2 = Forekomst eller spor af et for stort antal insekter
T3 = SvampeT4 = Abiotiske påvirkninger (vind, sne, frost, tørke …)T5 = Skader forvoldt af menneskerT6 = BrandT7 = Kendte lokale/regionale forureningskilderT8 = Andet.
(19)Identificering af skadetype
Der bør om muligt gives yderligere oplysninger om skadetype, f. eks. for
insekter: art eller gruppe (f. eks. »barkbiller«).1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 62
▼B
(20)Andre observationer
Eventuelle yderligere observationer, som kan være af interesse, skal
anføres på formularen (f. eks. eventuelle påvirkninger (nylig tørke,
ekstreme temperaturer, andre skade-/stresssysmptomer)).
til brug for oversigten over jordbundens tilstand
(21)Kode for dybdeniveau
O = Organisk lag (defineret i fodnoten i punkt II.4.).
H = Organisk lag (defineret i fodnoten i punkt II.4.).
M05 = Mineralsk jord 0 - 5 cm (fakultativ)
M51 = Mineralsk jord 5 - 10 cm (fakultativ)
M01 = Mineralsk jord 0 - 10 cm (obligatorisk)M12 = Mineralsk jord 10 - 20 cm (obligatorisk)M24 = Mineralsk jord 20 - 40 cm (obligatorisk)
M48 = Mineralsk jord 40 - 80 cm (obligatorisk).
(22)Kode for analysemetode (SAM)
For hvert parameter, der er blevet bestemt i en eller flere jordprøver,
anføres en af følgende koder i første datalinje og anvendes til at angive
prøvetypen under prøvekoden:
0 = Ingen afvigelse fra den godkendte metode
1 = Parametrene er blevet bestemt ved en alternativ metode
(nærmere oplysninger gives i et bilag til opgørelsen over
jordbundens tilstand) eller første (del)prøve
2-8 = Koder, der skal anvendes for eventuelle efterfølgende delprøver
9 = Parametrene er bestemt ved omregning af data opnået ved en
afvigende metode (nærmere oplysninger gives i bilaget til
opgørelsen over jordbundens tilstand).
til brug for opgørelsen over nåle-/bladtab
(23)Prøvekode
Prøvekoden til oversigten over nåle-/bladtab består af koden for træart
(se forklaring punkt 15) efterfulgt af koden for årets blade/nåle (=0) eller
blade/nåle fra året +1, (1), f. eks. betegnes prøven, der består af forrige
års nåle (1) af Picea abies (118): 118.1.
(24)Prøvetræernes numre
Da der ved nogle prøvetagninger (nåle-/bladtab, tilvækst) må benyttes
træer uden for det normale område (eller delområde), er det nødvendigt
at anvende særlige numre. Numrene på disse træer begynder med et
bogstav (F=nåle/blade, R = ringanalyse ved boringer, D=skiveanalyse)
efterfulgt af et løbenummer (f.eks. F001). Numrene skal indeberettes.
(25)Massefylde af 100 blade eller 1 000 nåle
Massefylden af 100 blade eller 1000 nåle (ovntørret) bestemmes i gram.
(27)Diameter i brysthøjde (DBH)
Diameter i brysthøjde (1,30 m) over bark i 0,1 cm.
Når der benyttes målebånd, bestemmes en enkelt værdi. Når der benyttes
klub, bestemmes og indberettes maksimums- og minimumsdiameter
(over bark) (diameter 1 og diameter 2).
(28)Bark
Barkens tykkelse ved 1,30 m udtrykt i cm med én decimal.
(29)Træets højde
Træets højde udtrykt i meter og afrundet til nærmeste 0,5 m.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 63
▼M3
▼B
▼B
(30)Træets volumen
Baseret på den/de målte diamter/diametre og højde kan træets volumen
beregnes ved hjælp af lokale formtal eller gældende volumentabeller.
Træernes volumen udtrykkes i kubikmeter (m3) med tre decimaler.
(31)Kronelængde
Kronens længde afrundet til nærmeste 0,5 m bestemmes fra stammens
top til laveste levende gren inklusive vanris.
(32)Kronebredde
Den gennemsnitlige kronebredde bestemmes ud fra gennemsnittet af
mindst fire kroneradier multipliceret med 2 og afrundet til nærmeste
0,5 m.
(33)Diameter under bark
Den faktiske diameter under bark beregnes som diameteren over bark
minus barkens bredde på de tosider. Diameteren under bark fem år
tilbage beregnes som den faktiske diameter under bark minus tilvæksten
i de seneste fem år på begge sider. Diameteren under bark udtrykkes i
0,1 cm.
(34)Rodareal pr. område
Det faktiske rodareal pr. område beregnes som det samlede rodareal af
alle træer i området. Rodarealet pr. område for fem år siden beregnes på
grundlag af den anslåede diameter under bark for fem år siden for alle
træer i området. Rodarealet pr. område udtrykkes i 0,1 m2.
(35)Volumem pr. område
Det faktiske volumen pr. område beregnes som det samlede volumen af
alle træer i området. Volumenet pr. område for fem år siden beregnes på
grundlag af den anslåede diameter under bark for fem år siden for alle
træer i området. Volumenet pr. område udtrykkes i 0,1 m3.
(36)Udtynding
Hvis en udtynding har fundet sted i femårsperioden mellem de to år,
hvor diameteren, rodarealet pr. område og volumenet pr. område
bestemmes, angives dette (J = Ja, N = Nej). De nærmere enkeltheder ved
denne udtynding beskrives så udførligt som muligt i et tillæg (metode,
år, intensitet udtrykt som antal træer, rodareal/ha, volumen/ha).
(99)Andre observationer
Her anføres de relevante oplysninger, og der gives redegørelse for dem i
den tilsvarende evalueringsrapport (se bilag VIIb).
Oplysningeromdepositionsmålingerne
(37)Prøvetagningskode
Følgende koder anvendes til depositionsprøverne:
1: gennemdryp
2: våddeposition (bulk)
3: våddeposition (wet)4: stammeløb
5: tåge
6: frossen tåge (rim)
7: gas- og aerosolkoncentration
9: andet.
Der gives nærmere oplysninger om det anvendte udstyr i et bilag til
dokumentet med baggrundsinformation.
(37a)Prøvemængde
Den samlede indsamlede prøvemængde opdeles efter indsamlings-
område (r) og indberettes i mm.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 64
▼M1
▼M1
(38)Overvågningsperiodens start- og slutdato
Hver enkelt overvågningsperiodes start- og slutdato anføres på
formularerne på samme måde som datoen for observation, bedømmelse
og analyse (se punkt 3).
En overvågningsperiode består af en eller flere måleperioder. Målepe-
rioderne inden for en overvågningsperiode bør have samme længde. En
måleperiode er på mindst en uge og højst en måned.
Hvis det er nødvendigt at anvende forskellige måleperioder i løbet af
året (f.eks. en gang om ugen om sommeren og en gang om måneden om
vinteren), fastlægges to separate overvågningsperioder, og resultaterne
indberettes særskilt på formularerne.
(39)Antal måleperioder
Antallet af måleperioder i hver overvågningsperiode anføres på
formularerne.
(40)Periode
Nummeret på den måleperiode, i hvilken prøven er indsamlet, anføres.
Hvert år (på eller omkring den 1. januar) påbegyndes en ny række
måleperioder. Når prøver fra flere måleperioder sammensættes inden
analyse, gives der nøjagtige oplysninger om sammensætningen i bilaget
til dokumentet med baggrundsinformation. Nummeret på den første
måleperiode anvendes til at angive perioden med henblik på analyse (når
f.eks. prøverne fra periode 9, 10, 11 og 12 sammensættes til en enkeltprøve med henblik på analyse, får denne prøve periodenr. 9).
Oplysningeromdenmeteorologiskeovervågning
(41)Område-/instrumentkode
Alle instrumenter, som installeres i eller i nærheden af observations-
området, skal have en område-/instrumentkode. Denne kode består af
observationsområdets nummer (op til fire cifre) og et løbenummer for
alle instrumenter (op til 99).
Når instrumenter udskiftes eller tilføjes, anvendes nye koder (f.eks. får
det femte instrument i observationsområde 1234 således kode 1234.05)
(42)Sted
Stedet, hvor instrumentet er anbragt, angives:
S: Instrumentet er anbragt på stedet, dvs. i observationsområdet
(observationsområdets stødpudezone). Det kan være under krone-
taget, over kronetaget eller i jorden.
F: Instrumentet er anbragt på et åbent areal i (i nærheden af)
skovområdet.
W: Instrumentet er anbragt på en vejrstation (normalt uden for
skovområdet)
O: Instrumentet er anbragt et andet sted.
(43)Variabel
Angivelse af den variabel, der måles med instrumentet:AT = Lufttemperatur
PR = Nedbør
RH = Relativ fugtighedWS = VindhastighedWD = VindretningSR = Solindstråling
UR = UV b-stråling
TF = GennemdrypSF = StammeløbST = JordbundstemperaturMP = Jordbundens matrixpotentiale
WC = Jordbundens vandindhold
XX = Der kan anvendes supplerende parametre, men de bør angives i
dataledsagerapporten (DAR).1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 65
▼M3
▼M3
(44)Oplysninger om instrumenterne
Vertikal position
Instrumentets vertikale position (højde eller dybde) angives i m med et
plustegn (= højde over jorden) eller et minustegn (= dybde under jorden)
med 2 cifre og 2 decimaler.
Instrumentkode
Følgende koder anvendes til de meteorologiske målinger:10: manuel aflæsning og registrering på papir
20: mekanisk registrering (manuel aflæsning og registrering på papir)
30: direkte registrering på papir
40: digitalregistrering (kun bevoksningen)50: digitalregistrering (integreret datalogger)
Der gives nærmere oplysninger om udstyret i dataledsagerapporten.
Scanninginterval (kun automatiske instrumenter)
Intervallet mellem topå hinanden følgende bedømmelser angives i
sekunder.
Lagringsinterval (kun automatiske instrumenter)
Intervallet mellem topå hinanden følgende datalagringer angives i
minutter.
(45)Parametre, der skal bedømmes ved den meteorologiske overvågning
Nedbør og gennemdryp
Nedbøren angives som den daglige samlede nedbør med op til fire cifre
og en decimal.
Temperatur (luft og jordbund)
Temperaturen angives i ºC med et plus/minus og to cifre plus en
decimal. Der gives oplysning om den daglige gennemsnitstemperatur,
den daglige minimumstemperatur og den daglige maksimumstempe-
ratur.
Relativ fugtighed:
Den relative fugtighed angives som det daglige gennemsnit og
minimums- og maksimumsværdien pr. dag med to cifre og en decimal.
Vindhastighed
Vindhastigheden angives som det daglige gennemsnit og maksimums-
værdien pr. dag med tocifre o g en decimal.
Vindretning
Vindretningen angives som den fremherskende vindretning pr. dag.
Vindrosen inddeles i 8 sektioner på 45º fra 22,5º og fremefter (NØ
(=45º), Ø (= 90º), SØ (= 135º),…,N (= 0º)). Den hyppigste vindretning
rapporteres med middelværdien.
Solindstråling og UV b-stråling
Solindstrålingen og UV b-strålingen angives som den daglige middel-
værdi med op til fire cifre og en decimal.
Stammeløb
Stammeløbet beregnes som mm nedbør og angives som summen pr. dag
med op til fire cifre og en decimal.
Jordbundens matrixpotentiale
Jordbundens matrixpotentiale angives i hPa som den daglige middel-
værdi og minimums- og maksimumsværdien pr. dag med op til fire cifre
og en decimal.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 66
▼M3
Jordbundens vandindhold
Jordbundens vandindhold angives i volumenprocent som den daglige
middelværdi og minimums- og maksimumsværdien pr. dag med op til
fire cifre og en decimal.
(46)Fuldstændighed
Fuldstændigheden er en indikator for scanning- og lagringsprocedu-
rernesdækningogangivesi%medoptiltrecifre(100%=fuldstændig).
Oplysningeromovervågningenafudvaskningen
(51)Prøvetagningsnummer
Prøvetagningerne i observationsområdet nummereres løbende (1-99).
(52)Prøvetagningskode
Følgende koder anvendes for prøvetagningsudstyret/-metoden i forbin-
delse med udvaskning:
1: Tensionslysimeter
2: O-tensionslysimeter
3: Centrifugering
4: Åben ekstraktion
(53)Prøvetagningsdybde
Prøvetagningsdybde i meter under overfladen (fx −0,40).
Oplysningerombedømmelsenaftræernestilstand
(54)Eksponering
1 Ingen særlig eksponering (området ligger i et større skovområde
uden eller med svag hældning)
2 Begrænset eksponering (områder i nærheden af skovbryn, på
skrænter osv.)
3 Stærkt eksponerede områder (på bjergtoppe osv.)
(55)Fældninger & dødelighed
Træet er blevet fældet og fjernet, og kun stubben står tilbage11 planlagt, fx udtynding
12 af biotiske grunde, fx insektskader
13 af abiotiske grunde, fx stormfald
18 af ukendte grunde
Træet står stadig og er i live, men tilstandsparametrene måles ikke mere21 skævt eller hængende træ
22 alvorligt brud på kronen (over 50 % af kronen) eller knækket
stamme
23 træet er ikke mere i Kraft-klasse 1, 2 eller 3 (gælder ikke den første
undersøgelse i et observationsområde)
29 andre grunde (angives)
Stående, dødt træ31 biotisk grund, fx barkbilleangreb
32 abiotisk grund, fx tørke, lynnedslag
38 ukendt dødsårsag
Træer, der er væltet (levende eller døde)
41 abiotisk grund, fx storm
42 biotisk grund, fx bævere
48 ukendt grund1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 67
▼M2
▼M2
Anmærkninger:
— klasse 22 anvendes kun i de lande, der ikke registrerer træer, med
over 50 % skade på kronen
— klasse 23 anvendes kun i de lande, der begrænser prøvetagningen til
Kraft-klasse 1, 2 og 3
(56)Sociologisk klasse
1 fremherskende (herunder fritstående træer) — træer, hvor den
øverste del af kronen rager op over kronetaget
2 dominerende — træer, hvis kroner er på niveau med kronetaget3 samlet dominerende — træer, der når op i kronetaget og får en del
lys ovenfra, men er kortere end 1 og 2
4 undertrykte — træer, hvis kroner ikke når op i kronetaget, og som
ikke får noget direkte lys ovenfra
(57)Kronebeskygning
1 kronen er kraftigt berørt (beskygning eller fysiske vekselvirkninger)
på en af siderne
2 kronen er kraftigt berørt (beskygning eller fysiske vekselvirkninger)
på tosider
3 kronen er kraftigt berørt (beskygning eller fysiske vekselvirkninger)
på tre sider
4 kronen er kraftigt berørt (beskygning eller fysiske vekselvirkninger)
på fire sider
5 kronen har udviklet sig frit eller uden tegn på beskygningsvirkninger6 undertrykte træer
(58)Synlighed
1 hele kronen er synlig
2 kronen er kun delvis synlig3 kronen er kun synlig i modlys (dvs. i omrids)4 kronen er ikke synlig
Oplysningerombundvegetationsbedømmelsen
(61)Observationsområdets/undersøgelsens nummer
Hver gang (dag) eller i hver situation (inden for/ uden for indhegningen),
hvor der foretages en bedømmelse af bundvegetationen i et givet
observationsområde, angives undersøgelsens nummer. Ved at kombinere
observationsområdets nummer med undersøgelsens nummer, opnår man
et entydigt område-/undersøgelsesnummer.
(62)Inhegning
Da vegetationen kan være meget forskellig inden for og uden for en
indhegning, blev det besluttet, at bundvegetationen principielt altid skal
undersøges uden for indhegningen. I tilfælde af, at der også foretages en
undersøgelse inden for indhegningen, bør dette indberettes som en
særskilt undersøgelse, og indhegningskoden angives:
1 = Ja, undersøgelse inden for indhegningen
2 = Nej, undersøgelsen er foretaget uden for indhegningen.
(63)Samlet undersøgt areal
Det samlede undersøgt areal angives i m
2med op til fire cifre. I
dataledsagerapporten (eller DAR-Q) gives nøjagtige oplysninger om
antallet af gentagelser, bundvegetationsområdernes beliggenhed/retning
og disse områders størrelse.
(64)Lagenes højde og areal
Den gennemsnitlige højde og det anslåede areal af det samlede
bundvegetationslag, busklaget, urtelaget og moslaget angives som
følger:1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 68
▼M3
▼M3
Højde
(i m)Dækket areal
(i %)
Samlet bundvegetationslag *
Busklag * *
Urtelag * *
Moslag *
* = skal indsendes
Lagenes gennemsnitshøjde angives i m med 1 ciffer og 2 decimaler. Det
anslåede dækkede areal angives i % af det samlede undersøgte areal.
(65)Lag
Følgende lag defineres:
1 = trælag
2 = busklag
3 = urtelag4 = moslag/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150defineres i DAR-Q
(66)Artskode
Der anvendes en artskode, der består af tre grupper af talkoder, for
familie, slægt og art, adskilt med prikker (.). De fleste koder består af et
trecifret tal. Uheldigvis består en slægtskode af en trecifvet kode plus
bogstaverne »bis«. Artskoden kan udvides med et bogstav til at angive
en sort. Den samlede liste består af over 11000 arter. Kommissionen vil
stille listen til rådighed for NFC i digitalformat.
I de tilfælde, hvor Flora Europaea ikke er komplet nok, kan NFC opstille
en særlig liste over arter af national betydning. Disse nationale artskoder
består af et nyt kodenummer (familie, slægt og art) plus landekoden (to
bogstaver) adskilt med prikker. NFC opbevarer en fuldstændig liste med
alle koder og relevante oplysninger om arterne (botanisk navn,
kaldenavn osv.) og inkluderer denne liste i dataledsagerapporten (DAR).
(67)Dække af plantearter
Landene er frit stillet, når det gælder plantearternes forekomst/dække.
Dette dække angives i % med op til 5 cifre og 2 decimaler (999,99). I
dataledsagerapporten (DAR) redegøres der udførligt for bedømmelses-
metoderne og for omregningen til %.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 69
▼M2
BILAG VIIb
BAGGRUNDSINFORMATION OM DE ANVENDTE OVERVÅGNINGS-
METODER OGRESULTATERNE AF EVALUERING EN/
FORTOLKNINGENPÅNATIONALTPLAN
I.Generellebemærkninger
Ud over at fremsende dataene for den intensive overvågning af
skovøkosystemerne udarbejder medlemsstaterne et dokument med
baggrundsinformation om de anvendte overvågningsmetoder (dataledsa-
gerapport — DAR) og en årsrapport om de fremskridt, der er sket, hvad
angår fortolkningen/evalueringen af resultaterne på nationalt plan (årlig
situationsrapport), der tilsendes Kommissionen.
DAR falder i todele: Den DAR-del, der beskriver de faktisk anvendte
prøvetagningsmetoder, anvendt udstyr, bedømmelse, analyse mv. (se
nærmere herom i punkt II.1), og DAR-delen vedrørende konstaterede
usædvanlige forhold (se nærmere herom i punkt II.2).
Medlemsstaterne sender hvert år Kommissionen en rapport om de
fremskridt, der er sket, hvad angår fortolkningen/evalueringen af
resultaterne på nationalt plan, begyndende i 1997. Denne rapport omfatter
— oplysninger om resultaterne i selve det nationale center (NFC)
— en (ajourført) beskrivelse af den nationale evalueringsstrategi— et resumé af de opnåede resultater på nationalt plan og oplysninger
om, hvad NFC eller andre involverede institutioner har offentliggjort
på dette område på nationalt eller internationalt plan.
Punkt III giver en rettesnor for fortolkning og evaluering af resultater på
nationalt plan.
II.Dataledsagerapporten
II.1 DAR-delen, der beskriver de faktisk anvendte metoder mv.
Denne del beskriver de faktisk anvendte prøvetagningsmetoder, det
anvendte udstyr, bedømmelsen, analysen osv. Der gives følgende
oplysninger:
Undersøgelses-/prøvetagningsmetoder
I mange undersøgelser i forbindelse med den intensive overvågning af
skovøkosystemerne er valget af udstyr, prøvetagningsdybder, tidspunkter,
intensitet mv. i høj grad en frivillig sag. Der gives nærmere oplysninger
om det faktisk anvendte udstyr, den faktiske dybde, tidspunkterne og
undersøgelsens/prøvetagningens hyppighed. Når der er taget prøver,
gives der nærmere oplysninger om denne prøvetagning, herunder om
opbevaring og transport. Der gives en kort beskrivelse af eventuelle
kontrolmålinger.
Metoder til analyse og beregning af resultater
Hvad angår analysen af prøver, gives der nærmere oplysninger om
behandlingen af prøverne og de anvendte analysemetoder. For de fleste
undersøgelsers vedkommende anbefales der bestemte metoder til
behandling og analyse. Når der er anvendt metoder, der afviger fra de
anbefalede metoder, gives der nøjagtige oplysninger om disse metoder,
herunder mulighederne for (om)beregning af de opnåede data. Der gives
en kort beskrivelse af eventuelle kontrolmålinger (deltagelse i ringtest
mv.).
Som grundlag forbeskrivelsen af metoderne kan de DAR-spørgeskemaer,
som Europa-Kommissionens institut for koordinering af den intensive
overvågning af skovene har udarbejdet i nøje samarbejde med
formændene for ekspertpanelerne under ICP-Skov (FN/ECE), anvendes
til den generelle beskrivelse af databedømmelsen. De oplysninger, der
indsendes ved hjælp af DAR-spørgeskemaerne, anvendes, indtil meto-
derne ændres.
Det er vigtigt at observere og dokumentere ændringer af de anvendte
metoder til undersøgelse, transport og analyse. Der gives meddelelse om
og redegøres udførligt for regionale forskelle (fx forskellige analyse-
laboratorier).1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 70
▼M2
II.2 DAR-delen vedrørende usædvanlige forhold (årlig DAR)
Ud over de generelle oplysninger om metoderne, der beskrives ved hjælp
af DAR-spørgeskemaet, gives der en beskrivelse af specifikke problemer,
usædvanlige forhold og problemer i forbindelse med valideringen af de
data, der indsendes hvert år.
Usædvanlige forhold
Usædvanlige forhold og væsentlige afvigelser fra rutinen indberettes.
Foruden beskrivelsen af de anvendte metoder til prøvetagning, analyse
osv., jf. DAR-spørgeskemaerne, er der behov for god dokumentation for
usædvanlige forhold og afvigelser. Dette dokumenteres i en årlig DAR-
rapport og sendes til Kommissionen sammen med dataene.
Datavalidering og dataforvaltning
Der gives oplysninger om de anvendte procedurer for kvalitetskontrol af
data, herunder grænserne for afvisning af data (sandsynlighedskontrol),
og de procedurer, der er blevet anvendt for at kontrollere de nationale
datasæts overensstemmelse.
Når der er lakuner i dataene, kan der i visse tilfælde foretages skøn
baseret på resultater fra andre kilder. Disse anslåede data angives, og de
formodninger, de bygger på, dokumenteres omhyggeligt.
IIIÅrsrapportenomdefremskridt,derersket,hvadangårfortolkning/
evalueringafresultaternepånationaltplan
Denne rapport indeholder oplysninger om de fremskridt, der er sket, hvad
angår fortolkning/evaluering af resultarne på nationalt plan. Der gives
følgende oplysninger om fortolkningen/evalueringen af resultaterne på
nationalt plan:
Generelle oplysninger
Medlemsstaterne foretager en evaluering og fortolkning af dataene for
evervågningen på nationalt plan.
Medlemsstaterne kan selv afgøre, hvilken evaluering og fortolkning der
skal foretages på nationalt plan og indberettes til Kommissionen. Der
gives dog følgende forslag, hvad angår denne evaluering.
Evaluering og fortolkning af den enkelte undersøgelse
Når der foreligger resultater fra tidliger undersøgelser, bør der gøres
forsøg på at bestemme tendenserne. Resultaterne af den enkelte
undersøgelse gennemgås og sammenlignes med resultaterne af andre
(lignende) undersøgelser, der er foretaget i (samme) region/land.
Forskelle og lighedspunkter angives, og forskellene evalueres, når det
er relevant. Relevante data fra andre kilder, som kan forklare visse
forbindelser mellem parametrene, medtages også i evalueringen.
Integreret evaluering og fortolkning
Når de forskellige undersøgelser er afsluttet, bliver der mulighed for at
foretage en integreret evaluering. I NFC samles alle undersøgelses-
resultater og evalueringsrapporter. NFC koordinerer den integrerede
evaluering og fortolkning af de forskellige undersøgelsesresultater på
nationalt plan.
Evaluering og fortolkning sammenholdt med eksterne data
Resultaterne af den integrerede evaluering og fortolkning gennemgås og
sammenholdes med resultaterne fra andre kilder. Forskelle og ligheds-
punkter angives, og der gives så vidt muligt en redegørelse for dem.
IVFremsendelsen af DAR og af rapporten om de fremskridt, der er
sket, hvad angår fortolkningen/evalueringen af resultaterne på
nationaltplan
IV.1 Fremsendelsen af DAR
DAR-spørgeskemaet udfyldes og sendes til Kommissionen samtidig med
den første indsendelse af data. Hvis metoderne ændres, sendes der
oplysninger om ændringerne. DAR-delen om beskrivelsen af konstate-
rede usædvanlige forhold sendes til Kommissionen sammen med de data,
der indsendes en gang om året.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 71
▼M2
IV.2 Fremsendelsen af rapporten om de fremskridt, der er sket, hvad angår
fortolkningen og evalueringen af resultaterne på nationalt plan
Situationsrapporten om evalueringer og fortolkninger på nationalt plan
sendes til Kommissionen hvert år inden den 31. december.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 72
▼M1
BILAG VIII
FÆLLES METODER TIL GENNEMFØRELSE AF DEPOSITIONSMÅ-
LINGERIDEPERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Målingerne gennemføres løbende i et udvalg af de permanente observa-
tionsområder. Medlemsstaterne udvælger mindst 10 % af de permanente
observationsområder til depositionsovervågning. Målinger af gennemdryp
(under kronetaget), stammeløb (under kronetaget, hos bøg) og våddeposi-
tion (bulk eller wet) (i et åbent område i skoven) er obligatoriske.
Udstyret til de obligatoriske målinger skal være installeret i december
1995. Alle andre målinger såsom stammeløb (hos andre arter end bøg),
tåge og gas- og aerosolkoncentrationer er fakultative.
Depositionsovervågningen finder sted i en fast periode (f.eks. månedligt
eller ugentligt). For at nedbringe analyseomkostningerne kan prøver fra
en række på hinanden følgende perioder sammensættes.
De efterfølgende tekniske detaljer er baseret på resultaterne af arbejdet i
ekspertpanelet vedrørende deposition under ICP-skov. Der henvises til
den vejledning, som dette ekspertpanel har udarbejdet, især hvad angår
specifikke oplysninger om prøvetagningsudstyr, prøvetagningsmetoder,
kvalitetsgaranti og databehandling.
II.Overvågningensmetodik
II.1.Overvågning under kronetaget
Måleudstyret til gennemdryp skal så vidt muligt installeres i selve
området. For at undgå beskadigelse af rodsystemerne kan det udstyr, der
skal installeres i brønde, opsamlingsrør o.lign., (opsamlingsanordninger,
registreringsapparater osv.) installeres uden for selve området i stødpu-
dezonen. I bøgeskov skal der også installeres udstyr til opsamling af
stammeløb. Da disse opsamlingsanordninger også kan anbringes i en
brønd, et opsamlingsrør o.lign. (eller i samme brønd, opsamlingsrør
o.lign.) anbefales det at udvælge træer uden for selve området, f.eks. i
stødpudezonen.
Målingerne af gennemdryb og stammeløb bør udføres således, at
resultaterne er repræsentative for observationsområdet. Dette indebærer,
at der tages et tilstrækkeligt stort antal prøver.
II.2.Overvågning på et åbent areal i skoven
På et sted i nærheden af det egentlige område (inden for en afstand af
2 km) skal der installeres opsamlingsanordninger til våddeposition (wet
og/eller bulk). Stedet bør udvælges på en sådan måde, at afstanden til de
objekter, der omgiver stedet, mindst er to gange disse objekters højde.
II.3.Måleperiode
Målingen udføres månedligt, ugentligt eller med et mellemliggende
interval, f.eks. hver anden eller hver tredje uge, hovedsagelig afhængig af
de almindelige vejrforhold i det specifikke område (fordampning og
algevækst i prøvebeholderne bør undgås).
Når det er nødvendigt at anvende forskellige måleperioder i årets løb
(f.eks en gang om ugen om sommeren og en gang om måneden om
vinteren), fastlægges to særskilte overvågningsperioder, og resultaterne
indberettes separat på formularerne. En måleperiode skal altid være af
samme længde. Der anvendes samme måleperiode til overvågning under
kronetaget og til overvågning på det åbne areal.
II.4.Prøvetagning og håndtering af prøver
Der anvendes rene opsamlingsglas og beholdere til indsamling af prøver.
Udstyret rengøres med afioniseret vand. Det er vigtigt, at der ikke
kommer lys til beholderne, og at de opbevares køligt under prøvetagning
og transport. I sol og varme kan der tilsættes konserveringsmidler for at
undgå algevækst. Der bør i så fald kun anvendes konserveringsmidler,
som ikke er til gene for analysen af de pågældende ioner.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 73
▼M1
II.5.Forbehandling, transport og opbevaring af prøver
Mængden af hver prøve fra de enkelte gennemdryp, stammeløb eller
opsamlingsanordninger på åbent land bestemmes. Prøverne kan analy-
seres separat eller blandet med prøver fra parallelt installeret udstyr af
samme type. Prøver fra gennemdryp, stammeløb eller åbent land
analyseres separat. Der kan kun laves samleprøver af stammeløbsmå-
linger, når der er tale om træer af samme art og samme størrelse og
dominans. Prøver fra korte perioder kan analyseres, som de er, eller
sammensættes til månedlige prøver inden analyse. Hvis prøver blandes,
bør de blandes i forhold til den samlede prøvemængde. Prøverne
transporteres til laboratoriet hurtigst muligt (helst i kølekasser) og
opbevares på et køligt (4 º C) og mørkt lager, indtil de analyseres.
II.6.Generel baggrundsinformation
Følgende oplysninger indsamles:
— områdenummer
— prøvetagningskode
— overvågningsperiodens startdato
— overvågningsperiodens slutdato— antal (lige lange) måleperioder i overvågningsperioden.
Der kan indsamles yderligere oplysninger, som kan være til hjælp ved
fortolkningen af resultaterne, som f.eks.:
II.7.Kemisk analyse
For hver prøve skal (Obl.) eller kan (Fak.) følgende parametre
bestemmes:
ParametreGennem-
drypVåddeposi-
tion (bulk/
wet)Stammeløb
Tåge Luft
bøg andre arter
pH Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
Ledningsevne Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
K Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Ca Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.Mg Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Na Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
N-NH
4Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
Cl Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
N-NO3Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
S-SO4Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Alkalitet Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
Ni altObl. Fak. Obl. Fak. Fak.
Al3+Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Mn2+Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Fe3+Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
PO43−Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Cu Fak. Fak. Fak. Fak.
Zn Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Hg Fak. Fak. Fak. Fak.
Pb Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
CoFak. Fak. Fak. Fak.
MoFak. Fak. Fak. Fak.
Cd Fak. Fak. Fak. Fak.
Si altFak. Fak. Fak. Fak.
NorgFak. Fak. Fak. Fak.
CTOCFak. Fak. Fak.
CDOCFak. Fak. Fak.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 74
▼M1
ParametreGennem-
drypVåddeposi-
tion (bulk/
wet)Stammeløb
Tåge Luft
bøg andre arter
Pi altFak. Fak. Fak. Fak.
O3Fak.
SO2Fak.
SO4Fak.
NO2Fak.
NO Fak.
HNO2Fak.
HNO3Fak.
NH4NO3Fak.
NH3Fak.
V.O.C. Fak.
II.8.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger i standari-
seret form for hvert enkelt observationsområde, hvor depositionen er
blevet overvåget (se bilag VII, formular 7a, 7b, 7c og 7d).1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 75
▼M3
BILAG IX
FÆLLESMETODERTILGENNEMFØRELSEAFMETEOROLOGISKE
MÅLINGERIDEPERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
De meteorologiske målinger gennemføres i mindst 10 % af de permanente
observationsområder. Det anbefales at overvåge vejrforholdene i observa-
tionsområder, hvor depositionen også overvåges. Installationen af udstyret
til de meteorologiske målinger skal være afsluttet senest den 30. juni 1999.
Dette bilag er baseret på de tekniske anbefalinger fra ad hoc-ekspertgruppen
vedrørende meteorologi (EU/ICP-skov). Der henvises til den vejledning
(1996/1997), som denne ekspertgruppe har udarbejdet.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Placering af prøvetagningsudstyr
Målingerne bør for at være repræsentative for de særlige klimaforhold i
skove foretages inden for det pågældende skovområde. Generelt kan
målingerne (med undtagelse af jordbundstemperaturer, jordbundens
fugtighed og bevoksningsnedbør) enten udføres over kronetaget i observa-
tionsområdet eller på en station på et åbent areal i skovområdet tæt på
observationsområdet (inden for en afstand på normalt højst 2 km).
Afstanden fra målingspunktet på stationer på åbne arealer til de omgivende
bevoksninger eller andre hindringer skal mindst være to gange højden på et
fuldt udviklet træ en hindring. Jordbundstemperaturen, jordbundens
fugtighed og bevoksningsnedbøren skal måles inden for det permanente
observationsområde.
Udstyret bør så vidt muligt kombineres med udstyret til depositionsmåling.
For at undgå at forstyrre rødder og jordbund bør udstyret anbringes på en
sådan måde, at det er tilgængeligt og kan vedligeholdes, uden at det er
nødvendigt at passere gennem området.
II.2.Metoder til måling af den faktiske meteorologiske situation i eller i
nærheden af observationsområdet
Vejrforholdene bør måles kontinuerligt ved, at der oprettes en vejrstation på
et åbent areal i umiddelbar nærhed af observationsområdet eller installeres
et tårn i bevoksningen i nærheden af observationsområdet. Det tekniske
udstyr, følerne og deres anbringelse skal være i overensstemmelse med Den
Meteorologiske Verdensorganisations normer og bør også være forenelige
med de nationale vejrtjenestenet. Følgende variabler skal fastslås:
Obligatorisk Fakultativt
Nedbør UV b-stråling
Lufttemperatur Jordbundstemperaturer
Luftfugtighed: Jordbundsfugtighed
Vindhastighed (1) (matrixpotentiale, vandindhold)
Vindretning (1) Bevoksningsnedbør
Solindstråling (1) (mængden af gennemdryp og stam-
meløb)
(1) Hvis der er lokale tekniske problemer i de permanente observationsområder, kan
måling af vindhastighed, vindretning og solindstråling udelades i disse områder.
Automatiske stationer med kontinuerlige ( ≈1 s) målevariabler og elektro-
nisk lagring af aggregerede værdier i perioder på 1 time eller dele heraf
anbefales.
II.3.Indsamling, aggregering, lagring og indsendelse af oplysninger
Dataene skal aggregeres til daglige værdier (sum eller gennemsnit/middel-
værdi, henholdsvis minimum og maksimum) inden indsendelse. Følgende
områdeoplysninger indsamles og indsendes:
— områdenummer
— udførlige oplysninger om det anvendte udstyr1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 76
▼M3
— områdernes beliggenhed (længdegrad, breddegrad, højde) og udstyrets
placering (i forhold til området)
— start- og slutdato for målingerne— hyppighed (antal perioder).
Oplysningerne om variablerne indsendes daglig.
LISTE OVER PARAMETRE
Parameter Enheder Middel Sum Mindste Største Bemærkninger
Nedbør (mm) * Samlet nedbør, her-
under sne m.v.)
Lufttemperatur (ºC) * * *
Relativ fugtighed: (%) * * *
Vindhastighed (m/s) * *
Vindretning (º) * Fremherskende
vindretning
Solindstråling (W/m2)*
UV b-stråling (W/m2)*
Jordbundstempe-
ratur(ºC) * * *
Jordbundsfugtighed
(matrixpotentiale,
vandindhold)(hPa) * * *
Bevoksningsnedbør (mm) *
Andet angives i dataledsa-
gerapporten (DAR)
X = skal indsendes.
For hvert område, hvor målingerne er blevet gennemført, udarbejdes etresumé af de gennemførte målinger, som hvert år tilsendes Kommissionen
ved hjælp af formular XX1996.PLM, XX1996.MEM og XX1996.MEO
(formular 8a, 8b og 8c)1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 77
▼M2
BILAG X
FÆLLES METODER TIL OVERVÅGNING AF UDVASKNINGEN I DE
PERMANENTEOVERVÅGNINGSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Udvaskningen overvåges i mindst 10 % af de permanente overvågnings-
områder. Det anbefales, at udvaskningen overvåges i områder, hvor også
depositionen overvåges. Installationen af udvaskningsudstyret skal være
afsluttet senest den 30. juni 1998.
Dette bilag er baseret på de tekniske rekommendationer fra ekspertpanelet
vedrørende udvaskning under FN/ECE's internationale samarbejdspro-
gram for ovurdering og overvågning af luftforureningens virkninger på
skove (ICP-Skov). Der henvises til vejledningen (1996), som dette
ekspertpanel har udarbejdet.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Udvælgelse af prøvetagningssted
Udstyret til udtagning af udvaskningsprøver bør installeres i nærheden af
det sted, hvor bedømmelsen af kronernes tilstand foretages. Det
anbefales, at lysimetrene fordeles tilfældigt eller systematisk over hele
observationsområdet, selv om der kan være begrænsninger i form af sten
eller stammer (afstanden til et træ er ikke fastlagt nærmere). På grund af
jordforstyrrelserne bør 0-tensionslysimetre ikke installeres i den midterste
del af observationsområdet, hvor træparametrene overvåges. Et repræ-
sentativt delområde kan anvendes, hvis det findes hensigtsmæssigt.
Lysimetre, der allerede er installeret, kan bevares, men nye installationer
bør foretages som foreslået ovenfor.
II.2.Prøvetagningsdybder
Det anbefales, at lysimetrene installeres i bestemte dybder, men de kan
også installeres i bestemte horisonter.
— Udvaskningsindsamling
Det tilrådes kraftigt at anbringe lysimetrene i mindst todybder, dvs. et
lysimeter i rodzonen (foreslået dybde 10-20 cm) for at få noget at vide
om koncentrationerne af næringsstoffer og toksiske stoffer i nærheden
af de fine rødder (mål 1) og et lysimeter under rodzonen (foreslået
dybde 40-80 cm) for at vurdere den udvaskede stofmængde (mål 2).
Det tilrådes også at anbringe et tredje lysimeter lige under
humuslaget.
— Jordprøver
Hvad angår centrifugeringsmetoden eller metoden til åben ekstrak-
tion, er jordlagene, der skal tages prøver af, de lag, der er nævnt i
jordbundsvejledningen: humuslag 0-10, 10-20, 20-40 og 40-80 cm.
Bestemte lag kan udvælges eller samles under ét.
II.3.Prøvetagningshyppighed
I observationsområder, hvor der gennemføres andre programmer for
intensiv overvågning, fx depositionsmålinger og meteorologiske
målinger, bør der tages udvaskningsprøver en gang om måneden eller
hver anden uge. Når der er tale om udtagning af jordprøver med
efterfølgende ekstraktion af udvaskningen, er fire gange om året
maksimum på grund af den destruktive prøvetagningsprocedure. Prøve-
tagningen bør finde sted i samme måned hvert år.
II.4.Transport, opbevaring og behandling
Prøverne transporteres og opbevares på en sådan måde, at der sker færrest
mulige kemiske ændringer. I forbindelse med lysimetersystemet bevirker
opbevaring af udvaskningen ved lav temperatur (4 ºC) og i mørke, at den
biologiske aktivitet bremses. I mange tilfælde, især i mere kølige sæsoner,
er det tilstrækkeligt at opbevare flasken i mørke. Der kan anvendes
organiske eller uorganiske konserveringsmidler, men de kan virke
forstyrrende på analysen. For at mindske eventuelle ændringer af
prøverne bør udvaskningen indsamles snarest muligt efter opsugningen.
Der redegøres for transport- og opbevaringsprocedurerne (herunder
venteperioder). Der redegøres for eventuelle problemer med og
fravigelser fra disse procedurer.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 78
▼M2
Til bestemmelse af spormetaller bør alikvoter af prøven transporteres til
laboratoriet i flasker, der er skyllet med syre.
Når der indsamles jordprøver, bør de holdes kolde i plast- eller
polyethylenposer og opbevares ved 4 ºC, indtil centrifugeringen eller
tilberedelsen af det åbne ekstrakt finder sted. Centrifugering eller
ekstraktion bør finde sted senest en dag (18-30 timer) efter, at
jordprøverne er indsamlet.
II.5.Generel baggrundsinformation
Følgende oplysninger indsamles:
— områdets nummer
— oplysninger om prøvetagningsudstyret/prøvetagningen (type, dygde)— første dag i overvågningsperioden— sidste dag i overvågningsperioden— antal (lige lange) måleperioder i overvågningsperioden.
II.6.Analysemetoder
I »Sub-manual on soil solution collection and analyses«, der er udarbejdet
af jordbundsekspertpanelet under ICP-Skov, er der givet en beskrivelse af
de godkendte metoder til analyse af de forskellige udvaskningsparametre.
Det tilrådes at anvende de godkendte metoder. Hvis der anvendes andre
(nationale) metoder, skal der redegøres udførligt for analyseresultaternes
sammenlignelighed ved forelæggelsen af analyseresultaterne. I oversigten
over overvågningen af udvaskningen i skovene skelnes der mellem
obligatoriske og fakultative parametre (se listen nedenfor).
Liste over parametre
Parameter Enhed Obligatorisk/fakultativt
Ledeevne µS/cm Fakultativt
pH Obligatorisk
Alkalitet µmolc/l Fakultativt (hvis pH > 5)
DOC mg/l Obligatorisk
Natrium (Na) mg/l Fakultativt (1)
Kalium (K) mg/l Obligatorisk
Kalcium (Ca) mg/l Obligatorisk
Magnesium (Mg) mg/l Obligatorisk
Aluminium (total) mg/l Obligatorisk (hvis pH > 5)
Aluminium (labil) mg/l Fakultativt
Jern (Fe) mg/l Fakultativt
Mangan (Mn) mg/l Fakultativt
Total phosphor (P) mg/l Fakultativt
NO3-N mg/l Obligatorisk
SO4-S mg/l Obligatorisk
NH4-N mg/l Fakultativt (2)
Chlor (Cl) mg/l Fakultativt (1)
Chrom (Cr) µg/l Fakultativt
Nikkel (Ni) µg/l Fakultativt
Zink (Zn) µg/l Fakultativt (3)
Kobber (Cu) µg/l Fakultativt (3)
Bly (Pb) µg/l Fakultativt
Cadmium (Cd) µg/l Fakultativt
Silicium (Si) mg/l Fakultativt
(1) Det tilrådes at måle, når syre/basebalancerne beregnes.
(2) Det tilrådes at måle NH4i områder med stor NH4-deposition (over 20 kg NHxpr. ha pr. år).
(3) Det tilrådes at måle, når syre/basebalancerne beregnes.Det står medlemsstaterne frit for, om de vil
analysere flere end, alle, eller en del af de fakultative parametre.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 79
▼M2
II.7.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender for hvert prøvetagningsområde Kommissionen
disse oplysninger i standardiseret form (se bilag VIIa, formular 9a, 9b og
9c).1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 80
▼M3
BILAG XI
FÆLLES METODER TIL GENNEMFØRELSE AF BUNDVEGETATI-
ONSBEDØMMELSEN I DE PERMANENTE OBSERVATIONSOM-
RÅDER
I.Generellebemærkninger
Bundvegetationsbedømmelsen skal gennemføres i mindst 10 % af de
permanente observationsområder. Den første fælles bedømmelse skal være
afsluttet inden efteråret 1999. Bundvegetationsbedømmelsen har to formål:
— at give en beskrivelse af skovøkosystemernes nuværende tilstand på
grundlag af deres sammensætning
— at overvåge ændringer af vegetationen som følge af naturlige og
menneskeskabte miljøfaktorer.
Data for bundvegetation, der blev indsamlet og analyseret inden 1997, kan
også anvendes, hvis de nedenfor beskrevne metoder er blevet anvendt.
Dette bilag er baseret på de tekniske anbefalinger fra ad hoc-ekspert-
gruppen vedrørende bundvegetation (EU/ICP-/skov). Der henvises til den
vejledning (1997), som denne ekspertgruppe har udarbejdet.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Udvælgelse af prøvetagningssted
Bundvegetationsbedømmelsen gennemføres i de permanente observations-
områder. Området, der udvælges til bundvegetationsbedømmelsen, skal
være repræsentativt for observationsområdet. Man kan anvende flere
prøvetagningsenheder for at opnå statistisk replikation. Medlemsstaterne er
frit stillet med hensyn til prøvetagningsenhedernes antal og form.
Hvis observationsområdet er indhegnet, skal prøvetagningsenhederne ligge
uden for indhegningen. Derudover kan der også foretages bedømmelse af
prøvetagningsenheder inden for indhegningen. Områder, der ikke er
intakte, skal undgås (f.eks. jordprøvegrave, områder, hvor udvaskningen
overvåges, stier). Prøvetagningsenhedernes beliggenhed skal markeres
permanent. Den nærmere fastlæggelse af markeringsmetoden overlades til
medlemsstaterne, men man bør anvende inert materiale for at undgå
kontamination.
II.2.Generel baggrundsinformation
Følgende generelle oplysninger indsamles:
— områdenummer
— dato for prøvetagning og analyse
— indhegning
— samlet prøvetagningsareal
— oplysninger om det samlede bundvegetationslag (areal), busk- og
urtelaget (areal og gennemsnitshøjde) og moslaget (areal).
II.3.Måling af arternes forekomst eller det areal, de dækker
Ved bedømmelsen kan medlemsstaterne anvende deres eget beregnings-
system, så længe det direkte kan omregnes til procentvis dækning fra
0,01 % (meget sjældent) til 100 % (fuldstændig dækning).
II.4.Arter
Alle fanerogamer, vaskulære kryptogamer og de vigtigste arter af
jordboende mosser (bryofyter) skal tages med i bedømmelsen. Det
anbefales også at medtage jordboende laver. Bedømmelsen af ikke-
jordboende arter og svampe er fakultativ. Nomenklaturen skal følge Flora
Europaea . I situationer, hvor Flora Europaea ikke kan anvendes, og hvor
der foreligger en mere akkurat taksonomisk identifikation, kan det
pågældende NFC udvide denne standardsliste. Kommissionen skal holdes
underrettet om disse udvidede artslister.
II.5.Hyppighed og bedømmelsestidspunkt
Hvert femte år skal vegetationen undersøges i alle observationsområder.
Det anbefales at bundvegetationsbedømmelsen foretages en gang om året i
et begrænset antal observationsområder (f.eks. 10 %). I tilfælde af en
sæsonbestemt kompleks vegetationssammensætning vil det være nødven-1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 81
▼M3
digt at foretage endnu en bedømmelse i året løb for at bedømme hele
vegetationsdækket. Den efterfølgende bundvegetationsbedømmelse
gennemføres på nogenlunde samme tidspunkt af året.
II.6.Analyse og indsendelse af resultater
Oplysningerne om prøvetagningsenhederne skal aggregeres til områdeni-
veau. Hvis prøvetagningsenhederne er blevet bedømt inden for og uden for
indhegningerne, skal der foretages to aggregeringer. Resultaterne af
bundvegetationsbedømmelsen skal indsendes til Kommissionen en gang
om året i standardiseret format som angivet i formular 10a og 10b
(filspecifikation XX1996.PLV og XX1996.VEM).
Ved indsendelsen af resultaterne af bundvegetationsbedømmelsen skal på
områdeniveau angives: observationsområdets/undersøgelsens nummer,
observationsområdets koordinater, indhegning og oplysninger om de
vigtigste lag. Oplysningerne på bedømmelsesniveau skal omfatte: observa-
tionsområdets/undersøgelsens nummer, arternes standardkode med en
forkortelse på 8 bogstater som anført i den vedlagte liste eller en udvidet
liste over supplerende arter tillige med dækningsindikatoren udtrykt i
procent på områdeniveau.
III.Ledsagendeoplysninger
III.1.Ledsagende oplysninger om anvendte metoder (DAR-Q)
I et særskilt dokument gives der nærmere oplysninger om:
— plan over prøvetagningsenhederne (delområdernes antal og areal)
— definition af de anvendte lag (mos, urter, buske, træer)
— anvendte skalaer og disse skalaers omregning til procent— oplysninger om afvigelser fra standardartslisten og deres koder— aggregeringsmetoder, der er anvendt for at opnå oplysninger på
områdeniveau
Det anbefales, at disse oplysninger indsendes til Kommissionen ved hjælp
af DAR-spørgeskemaerne, jf. bilag C.
III.2.Dataledsagerapport om afvigelser fra standardmetoderne (DAR)
Alle væsentlige afvigelser fra normerne som kan have påvirket bedøm-
melsen, og alle relevante forstyrrelser, som kan være forekommet, skal
registreres og indberettes særskilt.
III.3.Ledsagende oplysninger om evaluering og fortolkning (årlig situations-
rapport)
Oplysninger om evalueringer og fortolkning af bundvegetationsdata (uanset
om de er kombineret med andre data eller ej) skal indberettes til
Kommissionen i den årlige situationsrapport.1994R1091 — DA — 01.11.1999 — 004.001 — 82