1990L0377 — DA — 27.10.1993 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 29. juni 1990
om en fællesskabsprocedure med hensyn til gennemsigtigheden af prisen på gas og elektricitet til
den endelige forbruger i industrien
(90/377/EØF)
(EFT L 185 af 17.7.1990, s. 16)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens direktiv 93/87/EØFaf 22. oktober 1993 L277 32 10.11.1993
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 29. juni 1990
om en fællesskabsprocedure med hensyn til gennemsigtigheden af
prisen på gas og elektricitet til den endelige forbruger i industrien
(90/377/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske
Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 213,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale
Udvalg(3), og
ud fra følgende betragtninger:
For så vidt som gennemsigtigheden af energipriserne styrker de vilkår,
som sikrer, at konkurrencen ikke fordrejes på det fælles marked, er denaf væsentlig betydning for det indre energimarkeds oprettelse og funk-
tion;
gennemsigtigheden kan bidrage til at fjerne eventuel forskelsbehandling
over for forbrugerne, idet den begunstiger disses frie valg mellem ener-
giformer og leverandører;
den nuværende gennemsigtighed er uensartet med hensyn til de forskel-
lige energiformer og lande og regioner i Fællesskabet, og dette bringer
gennemførelsen af det indre energimarked i fare;
de priser, som industrien i Fællesskabet betaler for den energi, den
forbruger, udgør imidlertid en af de faktorer, der er afgørende forkonkurrenceevnen, og må derfor behandles fortroligt;
det system med standardforbrugere, som De Europæiske Fællesskabers
Statistiske Kontor (Eurostat) anvender i sine publikationer om priser ogreferencepriser, og som vil blive taget i anvendelse for de store elfor-brugere i industrien, sikrer, at gennemsigtigheden ikke bliver enhindring for beskyttelsen af fortroligheden;
de forbrugerkategorier, der anvendes af Eurostat, bør udvides til de
øvre grænser, hvor forbrugernes repræsentativitet skulle være sikret;
herved skulle prisgennemsigtigheden ved det endelige forbrug være
opnået, uden at den nødvendige fortrolighed i forbindelse med kontrak-terne bringes i fare; for at bevare fortroligheden skal der være mindst
tre forbrugere i en given forbrugerkategori, for at der kan offentliggøres
en pris;
disse oplysninger, som angår gas og elektricitet, som forbruges af indu-
strien i energimæssige slutanvendelser, muliggør også ensammenligning med de øvrige energikilder (olie, kul samt fossil ogvedvarende energi) og med de øvrige forbrugere;
de virksomheder, som leverer gas og elektricitet, samt de industrielle
forbrugere af gas eller elektricitet forbliver — uanset anvendelsen afdette direktiv — underkastet Traktatens konkurrenceregler, og somfølge heraf kan Kommissionen kræve, at de giver meddelelse om priser
og salgsbetingelser;
kendskab til de gældende prissystemer er en del af prisgennemsigtig-
heden;
kendskab til forbrugernes fordeling pr. kategori samt til deres respek-
tive andele af markedet er ligeledes en del af prisgennemsigtigheden;1990L0377 — DA — 27.10.1993 — 001.001 — 2
(1) EFT nr. C 257 af 10. 10. 1989, s. 7.
(2) EFT nr. C 149 af 18. 6. 1990.
(3) EFT nr. C 75 af 26. 3. 1990, s. 18.
▼B
indsendelse af oplysninger til Eurostat om priser og salgsbetingelser
over for forbrugerne, ledsaget af oplysninger om gældende prissystemersamt om fordelingen af forbrugerne pr. forbrugskategori bør give
Kommissionen mulighed for at være underrettet, således at den om
nødvendigt kan træffe passende foranstaltninger eller fremsætte forslagpå baggrund af situationen på det indre energimarked;
pålideligheden af de data, der indsendes til Eurostat, vil blive større,
hvis virksomhederne selv udarbejder dem;
kendskab til beskatning og skattelignende afgifter i hver af medlems-
staterne er væsentlig for sikring af prisgennemsigtigheden;
det er nødvendigt med midler til kontrol af pålideligheden af de oplys-
ninger, der indsendes til Eurostat;
opnåelse af gennemsigtigheden forudsætter offentliggørelse og størst
mulig udbredelse til forbrugerne af oplysninger om priser og prissy-stemer;
gennemførelsen af denne energiprisgennemsigtighed bør baseres på
afprøvede metoder og teknikker, der er udarbejdet og anvendt af Euro-stat med hensyn til såvel behandlingen og kontrollen af dataenesgyldighed som deres offentliggørelse;
med henblik på oprettelsen af det indre energimarked bør ordningen
med gennemsigtighed gennemføres hurtigst muligt;
forudsætningen for, at direktivet kan finde ensartet anvendelse i alle
medlemsstaterne, er, at der findes et tilstrækkeligt udbygget naturgas-
marked og tilstrækkelige infrastrukturer —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at de virk-
somheder, som leverer gas eller elektricitet til de endelige forbrugere i
industrien, som defineret i de tekniske bilag I og II, indsender følgendeoplysninger til Eurostat i den form, der er omhandlet i artikel 3:
1) priser og salgsbetingelser til de endelige gas- og elforbrugere i indu-
strien
2) gældende prissystemer3) fordeling af forbrugerne og de aftagne mængder efter forbrugskate-
gori for at sikre, at disse kategorier er repræsentative på nationaltplan.
Artikel 2
1. De virksomheder, som er omhandlet i artikel 1, registrerer de
oplysninger, der er omhandlet i artikel 1, nr. 1) og 2), den 1. januarog 1. juli hvert år. Disse oplysninger, der skal være udarbejdet i over-ensstemmelse med de i artikel 3 nævnte bestemmelser, indsendes inden
for en frist på to måneder til Eurostat og medlemsstaternes kompetente
myndigheder.
2. På grundlag af de i stk. 1 omhandlede oplysninger offentliggør
Eurostat hvert år i maj og november på passende måde priserne pågas og elektricitet til industrielle formål i medlemsstaterne og de pris-
systemer, der ligger til grund for deres udarbejdelse.
3. De oplysninger, der er omhandlet i artikel 1, nr. 3, indsendes
hvert andet år til Eurostat og til de kompetente myndigheder imedlemsstaterne. Den første meddelelse omhandler situationen pr. 1.
januar 1991. Disse oplysninger offentliggøres ikke.
Artikel 3
Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende form og indhold samt alle
andre karakteristika i forbindelse med de oplysninger, der er omhandleti artikel 1, er anført i bilag I og II.1990L0377 — DA — 27.10.1993 — 001.001 — 3
▼B
Artikel 4
Eurostat må ikke offentliggøre oplysninger, som modtages i henhold til
artikel 1, og som ifølge deres natur kan falde ind under virksomhe-
dernes forretningshemmeligheder. Kun tjenestemænd ansat i Eurostat
har adgang til disse fortrolige statistiske oplysninger, der fremsendestil Eurostat, og som kun må anvendes til rent statistiske formål.
Denne bestemmelse er dog ikke til hinder for, at oplysningerne offent-
liggøres i en sammenfattet form, der ikke gør det muligt at påvise deenkelte transaktioner.
Artikel 5
Når Eurostat konstaterer statistisk betydningsfulde uregelmæssigheder
eller manglende sammenhæng i oplysninger, der indsendes i henholdtil dette direktiv, kan den anmode de nationale myndigheder om at
måtte få kendskab til de relevante enkeltoplysninger samt de bereg-
nings- eller evalueringsmetoder, som ligger til grund for desammenfattede oplysninger, for at vurdere eller eventuelt korrigere deoplysninger, som anses for at være uregelmæssige.
Artikel 6
Kommissionen foretager de ændringer i bilagene, som er nødvendige
på grund af konstaterede specifikke problemer. Disse ændringer måimidlertid kun vedrøre tekniske forhold i bilagene og må ikke ændre
systemets generelle struktur.
Artikel 7
For så vidt angår de i artikel 6 omhandlede ændringer bistås Kommis-
sionen af et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for
medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant somformand.
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de
foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse omdette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under
hensyntagen til det pågældende spørgsmåls hastende karakter, i givet
fald ved afstemning.
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat
ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen.
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den
underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udta-lelse.
Artikel 8
En gang om året sender Kommissionen en sammenfattende rapport om
anvendelsen af dette direktiv til Europa-Parlamentet, Rådet og Det
Økonomiske og Sociale Udvalg.
Artikel 9
Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestem-
melser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. juli 1991.
De underretter straks Kommissionen herom.
Med hensyn til naturgas anvendes direktivet i en medlemsstat først fem
år efter indførelsen af denne energiform på det pågældende nationalemarked. Den pågældende medlemsstat giver hurtigst muligt Kommis-sionen udtrykkelig underretning om, hvornår der er indført naturgas pådens marked.
Artikel 10
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1990L0377 — DA — 27.10.1993 — 001.001 — 4
▼B
BILAG I
SÆRLIGE BESTEMMELSER VEDRØRENDE GAS
1. Der er tale om to typer gas:
i) naturgas
ii) fabriksfremstillet gas(1).
2. Når disse to typer gas distribueres i samme byområde eller region, skal der
indsendes oplysninger for begge typer undtagen i tilfælde, hvor forbruget er
under 10 % af det samlede forbrug af naturgas og fabriksfremstillet gas på
de steder og i de regioner, der er nævnt i punkt 11.
3. Der tages kun hensyn til distribution gennem rørledninger.4. De priser, der skal indsendes, er de priser, som den endelige forbruger
betaler.
5. De pågældende anvendelser er alle industrielle anvendelser.6. Systemet omfatter ikke forbrugere, der anvender gas:
a) til elproduktion i offentlige kraftværker
b) til ikke-energirelaterede anvendelser (f.eks. i den kemiske industri)
c) i mængder på over 4186000 GJ/år (= 1163 GWh/år).
7. De registrerede priser er baseret på et system med standardforbrugere, som
grundlæggende defineres ved gasforbrugets størrelse og modulation(
2) (eller
belastningsfaktor).
8. De andre karakteristika, som kan spille en rolle ved prisfastsættelsen (f.eks.
mulighederne for afbrydelse) vil blive bestemt i hvert enkelt tilfælde, idet
der altid vælges den løsning, som er den hyppigst anvendte.
9. Priserne skal omfatte målerafgift, fast takst og betaling i forhold til
forbruget. De må ikke omfatte forbrugerens udgifter i forbindelse med
oprettelse af installationen.
10. Der er udvalgt følgende standardforbrugere i industrien, som har fået beteg-
nelsen I1til I5:
Årligt forbrug Belastningsfaktor
I1418,60 GJ eller 116300 kWh Belastningsfaktor ikke fastsat(*)
I24186 GJ eller 1163000 kWh 200 dage
I3-141860 GJ eller 11,63 GWh 200 dage 1600 h
I3-241860 GJ eller 11,63 GWh 250 dage 4000 h
I4-1418600 GJ eller 116,3 GWh 250 dage 4000 h
I4-2418600 GJ eller 116,3 GWh 330 dage 8000 h
I54186000 GJ eller 1163 GWh 330 dage 8000 h
(*) Om nødvendigt 115—200 dage.
11. Priserne skal registreres på følgende steder eller i følgende regioner:1990L0377 — DA — 27.10.1993 — 001.001 — 5
(1) Ved fabriksfremstillet gas forstås en form for afledt energi, som er fremstillet på
grundlag af kul, olieprodukter eller krakket, reformeret eller blandet naturgas.Det foreliggende direktiv finder ikke anvendelse på LPG (butan, propan), koksgas og
højovnsgas.
(
2) Den daglige belastningsfaktor er antallet af dage, som ville være nødvendige for at
aftage det samlede årlige forbrug ved maksimal daglig afsætning:
nd¼Qa
Qjmaks :
Belastningsfaktoren pr. time er antallet af timer, som ville være nødvendige for at
aftage det samlede årlige forbrug ved maksimal afsætning pr. time:
nh¼Qa
Qhmaks :
I ovennævnte formel er:
Qa = årlig forbrugt mængdeQj
maks.= maksimal daglig afsætning
Qhmaks.= maksimal afsætning pr. time.
▼B
— Belgien: Bruxelles
— Danmark: København— Forbundsrepublikken
Tyskland:Hamburg, Hannover, Weser-Ems,
Dortmund, Düsseldorf, Frankfurt am
Main, Stuttgart, München ►
M1,
Dresden og Berlin ◄
— Spanien: Madrid, Barcelona, Valencia, nord- og
østregionerne
— Frankrig: Lille, Paris, Strasbourg, Marseille,
Lyon, Toulouse
— Irland: Dublin
— Italien: Milano, Torino, Genova, Rom, Napoli— Luxembourg: Luxembourg by
— Nederlandene: Rotterdam
— Portugal: Lissabon— Det Forenede Konge-
rige:London, Leeds, Birmingham.
12. De registrerede priser er priser baseret på de tariffer, kontrakter, betingelser
og regler, som er gældende ved begyndelsen af hver seks måneders periode
(januar og juli), heri medregnet eventuelle rabatter.
13. Hvis der er mulighed for flere forskellige tariffer, anvendes den tarif, som er
mest fordelagtig for forbrugeren, efter at der er set bort fra de tariffer, som
ikke anvendes i praksis, eller som kun gælder for et ubetydeligt antal
brugere.
14. Når der kun findes kvasi-tariffer, særlige kontrakter eller frit forhandlede
priser, registreres den pris, der sædvanligvis anvendes (den mest repræsen-
tative ved de givne forsyningsbetingelser).
15. Priserne skal udtrykkes i national valuta pr. fysisk gasenhed(
1). Den
anvendte energienhed måles på grundlag af den kalorimetriske brændværdi,
således som det er praksis i gasindustrien.
16. Der skal vises to prisniveauer(2):
— prisen efter fradrag af skatter og afgifter
— prisen inkl. alle skatter og afgifter (eksklusive moms, som godtgøres).
17. Der skal gives oplysning om skatternes og afgifternes størrelse og meto-
derne til beregning heraf; disse oplysninger skal indeholde enhver skat og
afgift af national, regional eller lokal karakter, som lægges på salg af gas
til forbrugeren.
18. Der skal vedlægges en forklaring, der så detaljeret som muligt afspejler
prissystemet. Der skal lægges særlig vægt på eventuelle ændringer siden
den foregående oversigt.
19. I medlemsstater, hvor et enkelt gasselskab tegner sig for praktisk talt alt
salg til industrien i det pågældende land, skal oplysningerne indsendes af
dette selskab. I andre medlemsstater, hvor en eller flere af regionerne
betjenes af mere end ét gasselskab, skal oplysningerne indsendes af et
uafhængigt statistisk organ.
20. For at den fortrolige karakter kan bevares, skal prisoplysningerne kun indbe-
rettes, når der i vedkommende medlemsstat eller region findes mindst tre
forbrugere i hver af de i punkt 10 omhandlede kategorier.1990L0377 — DA — 27.10.1993 — 001.001 — 6
(1) Såfremt der anvendes enheden m3, vil det være nødvendigt at definere dens energiind-
hold i GJ, kWh eller, indtil 1999, i therm.
(2) Prisen ekskl. skatter og afgifter fås direkte fra tarifferne eller kontrakterne. Prisen ekskl.
moms, som godtgøres, omfatter andre særafgifter, såfremt disse skal betales.
▼B
BILAG II
SÆRLIGE BESTEMMELSER VEDRØRENDE ELEKTRICITET
Med hensyn til indberetning af oplysninger angående elektricitet i henhold til
dette direktiv gælder følgende retningslinjer:
I.Oversigten over »den typiske referenceforbruger« (for forbrugere med
en maksimal efterspørgsel på indtil 10 MW)
1. Den eksisterende oversigt over el-priser til typiske referenceforbrugere i
Fællesskabet, som udarbejdes af Kommissionen, skal udvides til også at
omfatte to kategorier af industrielle referenceforbrugere med en
maksimal efterspørgsel på 10 MW, og hele oversigten over industrielle
forbrugere skal indarbejdes i dette direktiv.
2. Elektricitetspriserne i medlemsstater med kun én national tarif skal
undersøges på et enkelt sted. I medlemsstater med tariffer, som varierer
på tværs af landet, skal priserne undersøges på et repræsentativt udsnit af
steder, som anført nedenfor:
— Belgien: Landet som helhed
— Danmark: Landet som helhed
— Forbundsrepublikken
Tyskland:Hamburg, Hannover, Düsseldorf, Frankfurt
am Main, Stuttgart, München, vestlige
region, sydlige region ►M1, Erfurt,
Leipzig og Rostock ◄
— Spanien: Madrid
— Frankrig: Lille, Paris, Strasbourg, Marseille, Lyon,
Toulouse
— Grækenland: Athen
— Irland: Dublin— Italien: Nord- og Mellemitalien, Syditalien og
øerne
— Luxembourg: Landet som helhed— Nederlandene: Rotterdam (GEB), Noordholland (PEN),
Noordbrabant (PNEM)
— Portugal: Lissabon, Ponta Delgada (den autonome
region Azorerne)
— Det Forenede Konge-
rige:London, Glasgow, Leeds, Birmingham.
3. Elpriserne skal undersøges for følgende ni kategorier af typiske referen-
ceforbrugere i industrien:
ReferenceforbrugerÅrligt forbrug
kWhMaksimal efterspørgsel
kWÅrlig benyttelsestid,
timer
Ia30000 30 1000
Ib50000 50 1000
Ic160000 100 1600
Id1250000 500 2500
Ie2000000 500 4000
If10000000 2500 4000
Ig24000000 4000 6000
Ih50000000 10000 5000
Ii70000000 10000 7000
Den maksimale efterspørgsel er den maksimale registrerede afsætning i
et kvarter i løbet af et år, udtrykt i kW. Forsyningsprisen beregnes for
cosφ= 0,90. I tilfælde af tariffer baseret på maksimal efterspørgsel pr.
halve time ganges referenceforbrugerens maksimale efterspørgsel med
en koefficient på 0,98. I tilfælde af tariffer baseret på en maksimal efter-
spørgsel udtrykt i kVA foretages der en justering ved at dividere
referenceforbrugerens maksimale efterspørgsel i kW med koefficienten
cosφ= 0,90.1990L0377 — DA — 27.10.1993 — 001.001 — 7
▼B
4. I tilfælde af tariffer baseret på registreringer af den maksimale efter-
spørgsel foretaget hyppigere end én gang om året ganges
effektbetalingen med følgende koefficienter:
TABEL OVER EFFEKTKORREKTIONSKOEFFICIENTER
Benyttel-
sestid
(timer)Maksimal
efter-
spørgsel pr.
månedMaksimal
efter-
spørgsel
over to
månederMaksimal
efter-
spørgsel pr.
kvartalGennemsnit
af de tre
højeste
niveauer for
maksimal
efter-
spørgsel pr.
månedGennemsnit
af de to
højeste
niveauer for
maksimal
efter-
spørgsel pr.
månedMaksimal
efterspørgsel
pr. år
1000 0,81 0,83 0,86 0,94 0,96 1,0
1600 0,83 0,85 0,88 0,95 0,97 1,0
2500 0,85 0,87 0,90 0,96 0,98 1,04000 0,90 0,91 0,95 0,98 0,99 1,05000 0,90 0,91 0,95 0,98 0,99 1,06000 0,96 0,97 0,98 0,99 0,995 1,07000 0,96 0,97 0,98 0,99 0,995 1,0
5. For tariffer med reduktioner for forbrug i perioder med lav belastning
skal der antages følgende forbrug i sådanne perioder ved beregningen
af den gennemsnitlige pris pr. kWh:
Stan-
dardfor-
brugerÅrlig
benyttel-
sestidÅrligt
forbrugÅrligt forbrug (i 1000 kWh) afregnet til reduceret sats afhængig af
den gennemsnitlige daglige varighed af perioderne med lav belast-
ning
timer1000
kWh7 timer 8 timer 9 timer 10 timer 11 timer 12 timer
Ia1 0 0 03 0000000
Ib1 0 0 05 0000000
Ic1600 160 11 13 16 19 22 25
Id2500 1250 197 225 262 300 338 375
Ie4000 2000 438 500 580 660 740 820
If4000 10000 2190 2500 2900 3300 3700 4100
Ig6000 24000 7140 8160 9120 10080 11040 12000
Ih5000 50000 13100 15000 17000 19000 21000 23000
Ii7000 70000 23300 26600 29400 32200 35000 37800
For perioder med lav belastning af varigheder mellem dem, der er vist
ovenfor, anslås det årlige forbrug af kWh i sådanne perioder ved inter-
polation.
For eventuelle yderligere perioder med lav belastning, f.eks. hele dagen
om søndagen, skal der kun tages hensyn til halvdelen af de ekstra timer,
og disse timer skal udjævnes over alle årets dage, og resultatet skal
tilføjes den normale periode med lav belastning, inden ovennævnte tabel
anvendes.
6. Den indberettede pris skal såvidt muligt være baseret på en offentliggjort
tarif, der anvendes på den pågældende referencekategori af forbrugere.
Hvis der findes flere mulige tariffer, anvendes den tarif, som er den
mest fordelagtige for forbrugeren, efter udelukkelse af eventuelle
tariffer, som ikke anvendes i praksis, eller som kun anvendes på et
marginalt eller forsvindende lille antal brugere. Såfremt der kun eksi-
sterer kvasi-tariffer, særlige kontrakter eller frit forhandlede priser,
indberettes den mest benyttede pris (den mest repræsentative) for de
givne forsyningsbetingelser.
7. Såfremt elektriciteten til en given kategori af referenceforbrugere kan
leveres ved forskellige spændinger, antages den spænding, der er den
mest repræsentative for den pågældende kategori af referenceforbrugere.
Dette princip skal gælde for andre parametre, som ikke er specificeret i
dette direktiv.
8. Prisen pr. kWh skal beregnes således, at den indeholder alle faste beta-
linger (f.eks. målerafgift, faste takster eller effektbetalinger osv.), samt1990L0377 — DA — 27.10.1993 — 001.001 — 8
▼B
betalingerne for det forbrugte antal kWh. Den udgør derfor det samlede
beløb, der skal betales efter fradrag af eventuelle nedslag i prisen for det
pågældende forbrugsmønster, divideret med det samlede forbrug.
Udgifter i forbindelse med den oprindelige tilslutning til nettet skal
imidlertid ikke medregnes. Selv om oplysningerne skal indsendes to
gange om året, skal beregningen baseres på tallene for det årlige forbrug
for at undgå sæsonmæssige svingninger.
9. Priserne skal anføres i national valuta pr. kWh(1):
— eksklusive alle skatter og afgifter
— inklusive alle skatter og afgifter (eksklusive moms, som godtgøres).
Der skal gives oplysning om skatternes og afgifternes størrelse og meto-
derne til beregning heraf; disse oplysninger skal indeholde enhver skat
og afgift af national, regional eller lokal karakter, som lægges på salg
af elektricitet til forbrugeren.
10. Der skal gives en detaljeret og nøjagtig beskrivelse af prissystemet og
af, hvorledes det anvendes. Eventuelle ændringer i systemet siden den
foregående oversigt skal fremhæves specielt.
11. I medlemsstater, hvor et enkelt elselskab tegner sig for praktisk talt alt
salg til industrien i det pågældende land, skal oplysningerne indsendes af
dette selskab. I andre medlemsstater, hvor en eller flere af regionerne
betjenes af mere end ét selskab, skal oplysningerne indsendes af et
uafhængigt statistisk organ.
II.»Referencepris«-oversigten (for forbrugere med maksimal efterspørgsel
på over 10 MW)
12. Ved undersøgelse af industrielle forbrugere med maksimal efterspørgsel
på over 10 MW indføres et nyt system baseret på »referencepriser«, som
defineret nedenfor.
13. I alle medlemsstater undtagen Forbundsrepublikken Tyskland og Det
Forenede Kongerige er variationerne i strukturen af de afgifter og priser,
som betales af de store elforbrugere i industrien, forholdsvis små på
landsbasis, og referencepriser og tilhørende oplysninger indsendes og
offentliggøres for medlemsstaten som helhed. I Forbundsrepublikken
Tyskland og Det Forenede Kongerige kan der være store geografiske
udsving, og derfor skal oplysningerne for hver af disse to medlemsstater
indsendes og offentliggøres på grundlag af følgende tre regioner:
Medlemsstat: Regioner:
Forbundsrepublikken
Tyskland(1):— Nord/Midt
— Vest— Syd
— Øst
Det Forenede Kongerige: — England og Wales
— Skotland— Nordirland
(1)►M1Delstaterne grupperes i følgende fire regioner:
— Nord/Midt: Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Berlin, Niedersachsen
og Nord-Hessen
— Vest: Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Syd-Hessen og Saarland— Syd: Baden-Württemberg og Bayern
— Øst: omfatter de delstater, der ikke hører ind under de øvrige regioner. ◄
14. Som beskrevet i punkt 13 ovenfor skal referencepriser og tilhørende
oplysninger i hver medlemsstat indberettes for tre kategorier af store
industrielle forbrugere, dvs. de industrielle forbrugere, hvis maksimale
efterspørgsel ligger på omkring:
— 25 MW, omfattende forbrugere med maksimal efterspørgsel på
mellem 17,5 MW og 37,5 MW
— 50 MW, omfattende forbrugere med maksimal efterspørgsel på
mellem 37,5 MW og 62,5 MW1990L0377 — DA — 27.10.1993 — 001.001 — 9
(1) Prisen eksklusive skatter og afgifter fås direkte fra tarifferne eller kontrakterne. Prisen
eksklusive moms, som godtgøres, omfatter andre særafgifter, såfremt disse skal betales.▼M1
▼B
▼B
— 75 MW, omfattende forbrugere med maksimal efterspørgsel på
mellem 62,5 MW og 75,0 MW.
Disse kategorier omfatter også eventuelle industrielle forbrugere, som
selv producerer en del af deres elbehov, selv om der kun skal indsendes
oplysninger angående deres forbrug af el fra elselskaber.
15. Referenceprisen for en given MW-kategori (f.eks. 25 MW) er den
gennemsnitlige pris, der betales pr. kWh af en tænkt forbruger eller
»industriel referencepris-forbruger« under det pågældende selskab med
en normal maksimal efterspørgsel på ca. 25 MW, men inden eventuelle
reduktioner for »særlige faktorer«, som skal indberettes særskilt (se
punkt 16 nedenfor). Denne »industrielle referencepris-forbruger« skal
have efterspørgselskarakteristika, der så vidt muligt er repræsentative
(uden at tage »særlige faktorer« i betragtning) for alle de industrielle
forbrugere i den pågældende kategori.
For at sikre en vis ensartethed vil Kommissionen definere efterspørgsel-
skarakteristika for hver kategori af disse »referencepris-forbrugere« (dvs.
25 MW, 50 MW og 75 MW). Disse karakteristika skal i givet fald
anvendes af distributionsselskabet. Hvis sådanne efterspørgselskarakteri-
stika ikke passer til distributionsselskabetsegne vilkår, kan selskabet
definere sine egne efterspørgselskarakteristika for referencepris-forbru-
gerne, forudsat at Kommissionen giver sit samtykke. Disse
efterspørgselskarakteristika henviser især til belastningsfaktoren (f.eks.
»7000 timer«, hvor 7000 er det antal timer, hvor den maksimale efter-
spørgsel skal opretholdes for at nå op på det årlige forbrug) og
fordelingen af forbruget over de forskellige tarifperioder i løbet af dagen
(f.eks. periode med spidsbelastning, periode med lav belastning osv.).
16. De anførte referencepriser skal beregnes således, at de omfatter alle faste
betalinger (f.eks. målerafgift, faste takster eller effektbetalinger osv.),
samt betalingerne for forbrugt antal kWh. Udgifter i forbindelse med
oprettelse af installationen skal imidlertid ikke medtages. Selv om oplys-
ningerne skal indsendes to gange om året, skal tallene for det årlige
forbrug anvendes for at undgå sæsonmæssige svingninger. Den måde,
hvorpå referenceprisen udregnes, herunder medtagelsen af eventuelle
faste afgifter, skal forklares.
17. For hver referencepris skal der beskrives en række »særlige faktorer«,
som kan anvendes til at reducere elprisen (f.eks. klausuler om mulighed
for afbrydelse), og reduktionens størrelse (f.eks. 6 %, 8 %, 10 % osv.)
skal angives. Disse særlige faktorer skal være repræsentative for
faktorer, som faktisk anvendes på de forbrugere, der forsynes af det
indberettende selskab i den MW-kategori, der undersøges.
18. I medlemsstater, hvor der findes mere end ét elektricitetsselskab, skal
disse selskaber hver især indberette referencepriser og tilhørende oplys-
ninger (om efterspørgselskarakteristika for den tænkte referencepris-
forbruger (punkt 15), særlige faktorer og prisreduktioner (punkt 17)) til
et uafhængigt statistisk organ. Disse organer skal så videresende den
højeste og laveste referencepris i medlemsstaten (eller i givet fald i
hver region) for hver MW-kategori, samt de tilhørende oplysninger for
disse referencepriser, til de nationale myndigheder og Eurostat. For så
vidt angår de øvrige medlemsstater, hvor et enkelt nationalt selskab
dækker hele landet, skal oplysningerne indberettes direkte og samtidig
til de nationale myndigheder og Eurostat.
19. For at den fortrolige karakter kan bevares, skal referencepriser og tilhø-
rende oplysninger indberettes af selskaberne eller det uafhængige
statistiske organ selv (jf. punkt 18), når der findes mindst tre forbrugere
i den relevante MW-kategori i den pågældende medlemsstat eller region.
20. Referencepriserne skal anføres i overensstemmelse med anvisningerne i
punkt 9.
21. Forsyningsselskaberne skal ligeledes en gang hvert andet år indberette
data om antallet af forbrugere i hver MW-gruppe (f.eks.
17,5—37,5 MW, 37,5—62,5 MW og 62,5—75,0 MW) og det samlede
årlige forbrug for disse forbrugere i hver gruppe (i GWh). I lighed med
de oplysninger, der kræves i punkt 18, skal disse oplysninger indsendes
enten via et uafhængigt statistisk organ, som skal sammenholde oplys-
ningerne for medlemsstaterne som helhed, eller direkte og samtidig til
de nationale myndigheder og Eurostat. De oplysninger, der kræves i
henhold til dette punkt, behandles fortroligt; de offentliggøres ikke.1990L0377 — DA — 27.10.1993 — 001.001 — 10