02019R1241 — DA — 30.12.2021 — 003.001

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

Ændret ved:





Berigtiget ved:









▼B

▼C1

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2019/1241

af 20. juni 2019

om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af marine økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 og (EU) 2019/1022 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004 og (EF) nr. 2187/2005

▼B







KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastsættes tekniske foranstaltninger vedrørende:

a) fangst og landing af havets biologiske ressourcer

b) anvendelse af fiskeredskaber, og

c) fiskeris samspil med marine økosystemer.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1. Denne forordning finder anvendelse på aktiviteter, der udøves af EU-fiskerfartøjer og medlemsstaternes statsborgere, uden at dette berører flagstatens primære ansvar, i de fiskeriområder, der er omhandlet i artikel 5, samt af fiskerfartøjer, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland, og som fisker i EU-farvande.

2. Artikel 7, 10, 11 og 12 finder også anvendelse på rekreativt fiskeri. I tilfælde, hvor rekreativt fiskeri har betydelig indvirkning i en specifik region, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 15 og i overensstemmelse med artikel 29 for at ændre denne forordning ved at fastsætte, at de relevante bestemmelser i artikel 13 eller bilag V-X, del A eller C, også finder anvendelse på rekreativt fiskeri.

3. Med forbehold af betingelserne i artikel 25 og 26 finder de tekniske foranstaltninger i denne forordning ikke anvendelse på fiskeri, der udelukkende tager sigte på: a) videnskabelige undersøgelser, og b) direkte udsætning eller omplantning af marine arter.

Artikel 3

Målsætninger

1. Som værktøjer til støtte for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik skal tekniske foranstaltninger bidrage til de målsætninger i den fælles fiskeripolitik, der er fastsat i de relevante bestemmelser i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

2. Tekniske foranstaltninger skal navnlig bidrage til opfyldelsen af følgende målsætninger: a) optimere udnyttelsesmønstrene med henblik på at beskytte havets biologiske ressourcers unge individer og gydestimer b) sikre, at utilsigtede fangster af følsomme marine arter, herunder dem, der er opført i direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF, som skyldes fiskeri, begrænses og om muligt helt undgås, således at sådanne fangster ikke udgør en trussel mod disse arters bevaringsstatus c) sikre, herunder ved anvendelse af passende incitamenter, at fiskeriets negative miljømæssige indvirkning på marine levesteder begrænses d) indføre fiskeriforvaltningsforanstaltninger med henblik på at opfylde direktiv 92/43/EØF, 2000/60/EF og 2008/56/EF, navnlig med henblik på at opnå en god miljøtilstand i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF, samt med direktiv 2009/147/EF.

Artikel 4

Mål

1. Tekniske foranstaltninger skal tage sigte på at sikre, at: a) fangster af marine arter, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, begrænses i videst muligt omfang, jf. artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 b) utilsigtede fangster af havpattedyr, havkrybdyr og havfugle og andre ikkekommercielt udnyttede arter ikke overstiger de niveauer, der er fastsat i EU-lovgivningen og internationale aftaler, der er bindende for Unionen c) fiskeriets miljømæssige indvirkning på havbundens levesteder er i overensstemmelse med artikel 2, stk. 5, litra j), i forordning (EU) nr. 1380/2013.

2. I hvilket omfang der er gjort fremskridt med disse mål, skal vurderes som led i den rapporteringsprocedure, der er fastsat i artikel 31.

Artikel 5

Definition af fiskeriområder

Med henblik på denne forordning gælder følgende geografiske definitioner af fiskeriområder:

a) »Nordsøen« : EU-farvande i ICES-afsnit ( 1 ) 2a og 3a og ICES-underområde 4

b) »Østersøen« : EU-farvande i ICES-afsnit 3b, 3c og 3d

c) »de nordvestlige farvande« : EU-farvande i ICES-underområde 5, 6 og 7

d) »de sydvestlige farvande« : ICES-underområde 8, 9 og 10 (EU-farvande) og CECAF-afsnit ( 2 ) 34.1.1, 34.1.2 og 34.2.0 (EU-farvande)

e) »Middelhavet« : marine farvande i Middelhavet øst for linjen 5°36′V

f) »Sortehavet« : det geografiske GFCM-underområde 29 henhørende under GFCM som defineret i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 ( 3 )

g) »EU-farvande i Det Indiske Ocean og i det vestlige Atlanterhav« : farvandene omkring Guadeloupe, Fransk Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion og Saint-Martin, der hører under en medlemsstats højhedsområde eller jurisdiktion

h) »NEAFC-reguleringsområdet« : de farvande henhørende under NEAFC-konventionsområdet, som ligger uden for grænserne for de kontraherende parters fiskerijurisdiktion som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1236/2010 ( 4 )

i) »GFCM-aftaleområdet« : Middelhavet og Sortehavet og tilstødende farvande som defineret i forordning (EU) nr. 1343/2011.

Artikel 6

Definitioner

I forbindelse med denne forordning anvendes foruden de definitioner, der er fastsat i artikel 4 i forordning (EU) nr. 1380/2013, følgende definitioner:

1) »udnyttelsesmønster« : fiskeridødelighedens fordeling på en bestands alders- og størrelsesprofil

2) »selektivitet« : kvantitativt udtryk for sandsynligheden for fangst af havets biologiske ressourcer af en bestemt størrelse og/eller fra bestemte arter

3) »målrettet fiskeri« : fiskeriindsats rettet mod en bestemt art eller gruppe af arter; dette kan præciseres yderligere på regionalt plan i delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne forordnings artikel 27, stk. 7

4) »god miljøtilstand« : havområders miljøtilstand som defineret i artikel 3, nr. 5), i direktiv 2008/56/EF

5) »en arts bevaringsstatus« : resultatet af alle de forhold, som indvirker på arten, og som på lang sigt kan få indflydelse på dens populationers udbredelse og talrighed

6) »et levesteds bevaringsstatus« : resultatet af alle de forhold, som indvirker på levestedet og dets typiske arter, og som på lang sigt kan få indflydelse på dets naturlige udbredelse, struktur og funktioner såvel som dets typiske arters langsigtede overlevelse

7) »følsomt levested« : levested, hvis bevaringsstatus, herunder dets biotiske og abiotiske elementers udbredelse og tilstand (struktur og funktion), påvirkes negativt af pres fra menneskelige aktiviteter, bl.a. fiskeri. Følsomme levesteder omfatter navnlig de levesteder, der er opført i bilag I, og levestederne for de arter, der er opført i bilag II til direktiv 92/43/EØF, levestederne for de arter, der er opført i bilag I til direktiv 2009/147/EF, levesteder, hvis beskyttelse er nødvendig for at opnå god miljøtilstand i henhold til direktiv 2008/56/EF, og sårbare marine økosystemer som defineret i artikel 2, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 734/2008 ( 5 )

8) »følsom art« : art, hvis bevaringsstatus, herunder levested, udbredelse, populationsstørrelse eller populationstilstand, påvirkes negativt af pres fra menneskelige aktiviteter, bl.a. fiskeri. Følsomme arter omfatter navnlig de arter, der er opført i bilag II og IV til direktiv 92/43/EØF, de arter, der er omfattet af direktiv 2009/147/EF, og arter, hvis beskyttelse er nødvendig for at opnå god miljøtilstand i henhold til direktiv 2008/56/EF

9) »små pelagiske arter« : arter såsom makrel, sild, hestemakrel, ansjos, sardin, blåhvilling, guldlaks, brisling og havgalt

10) »rådgivende råd« : interessentgrupper, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 43 i forordning (EU) nr. 1380/2013

11) »trawl« : fiskeredskab, der aktivt trækkes af et eller flere fiskerfartøjer, og som består af et net, der bagtil er lukket af en pose eller fangstpose

12) »trukne redskaber« : trawl, snurrevod, skrabere og lignende redskaber, som af et eller flere fiskerfartøjer eller af et andet mekaniseret system aktivt trækkes gennem vandet

13) »bundtrawl« : trawl, der er konstrueret og rigget til anvendelse på eller nær havbunden

14) »parbundtrawl« : bundtrawl, der trækkes af to fartøjer samtidig, idet de trækker hver sin side af trawlet. Trawlet holdes åbent vandret ved hjælp af afstanden mellem de to fartøjer, der trækker redskabet

15) »flydetrawl« : trawl, der er konstrueret og rigget til anvendelse i vandsøjlen

16) »bomtrawl« : redskab med et trawlnet, der udspiles vandret ved hjælp af en bom, vinge eller lignende anordning

17) »trawl med elektrisk strøm« : trawl, hvor der anvendes elektrisk strøm til fangst af havets biologiske ressourcer

18) »snurrevod« eller »skotsk snurrevod« : trukket omkredsende redskab, der er fastgjort til et fartøj med to lange tove (vodtove), som leder fiskene i retning af voddets åbning. Redskabet består af et net, der konstruktionsmæssigt ligner et bundtrawl

19) »strandvod« : omslutningsnet og vod, der sættes fra et fartøj og trækkes ind mod kysten, idet de indhales fra kysten eller fra et fartøj, der er fortøjet eller forankret ved kysten

20) »omslutningsnet« : net til fangst af fisk ved indeslutning både fra siderne og fra neden. Det kan være med eller uden snurpewire

21) »snurpenot« eller »ringnot« : alle omslutningsnet, som snurpes sammen ved hjælp af en snurpewire, der er anbragt i bunden af nettet og løber gennem en række ringe langs ruppen, hvilket gør det muligt at snurpe nettet sammen og lukke det

22) »skrabere« : redskaber, der enten aktivt trækkes af et fartøjs hovedmaskine (fartøjstrukken skraber) eller hales op ved hjælp af et motoriseret spil fra et forankret fartøj (mekaniseret skraber) med henblik på fangst af toskallede bløddyr, havsnegle eller svampe, og som består af en netpose eller metalkurv opspændt på en solid ramme eller stang, der kan have forskellig størrelse eller form, og hvis underside kan være forsynet med et skrabeblad, som enten kan være afrundet, skarpt eller have tænder og kan være forsynet med glidere og depressorer. Nogle skrabere er forsynet med hydraulisk udstyr (hydrauliske skrabere). Skrabere, der trækkes op ved håndkraft eller ved hjælp af et håndspil i kystnære farvande med eller uden et fartøj med henblik på fangst af toskallede bløddyr, havsnegle eller svampe (håndskrabere), betragtes ikke som trukne redskaber i denne forordning

23) »faststående garn« : enhver type gællegarn, indfiltringsgarn eller toggegarn, som er forankret til havbunden, således at fisk svømmer ind i garnet og bliver viklet ind i det eller sætter sig fast i nettet

24) »drivgarn« : garn, der holdes ved vandoverfladen eller i en vis afstand herunder af flydere, og som driver med strømmen enten alene eller sammen med det fartøj, som det eventuelt er fastgjort til. Det kan være forsynet med anordninger, der har til formål at stabilisere det eller at begrænse dets drift

25) »gællegarn« : et faststående garn, der består af et enkeltlaget net, som holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk

26) »indfiltringsgarn« : faststående garn, der består af en netvæg, som er ført til tællen, således at det hænger mere løst end et gællegarn

27) »toggegarn« : faststående garn med flere netlag, idet de to yderste lag er stormaskede, og det mellemste lag er finmasket; garnet er fastgjort mellem dem

28) »kombineret gællegarn og toggegarn« : bundsat gællegarn kombineret med et toggegarn, der udgør den nederste del

29) »langline« : fiskeredskab, der består af en hovedline af forskellig længde, hvortil der med regelmæssig afstand er monteret tavser (forfang) med kroge afhængigt at målarten. Hovedlinen er sat vandret på eller nær ved havbunden eller lodret, eller den kan flyde på overfladen

30) »tejner og kurve« : fælder i form af bure eller kurve med en eller flere indgange, der er beregnet til at fange krebsdyr, bløddyr eller fisk, og som sættes på eller spændes ud over havbunden

31) »håndline« : enkelt line med en eller flere typer blink eller kroge med agn

32) »andreaskors« : grab, der med en saksebevægelse anvendes til fiskeri efter f.eks. toskallede bløddyr eller ædelkoral fra havbunden

33) »fangstpose« : et trawls bageste del, som enten er cylindrisk med samme omkreds overalt eller konisk. Den kan bestå af et eller flere netpaneler (netstykker), der er fastgjort til hinanden langs siderne, og kan omfatte forlængelsesstykket, som består af et eller flere paneler, der sidder lige foran fangstposen i snæver forstand

34) »maskestørrelse« : i) for så vidt angår knyttede net: den længste afstand mellem to modstående knuder i det samme net ved fuldt strakt maske ii) for så vidt angår knudeløse net: den indvendige afstand mellem de to modstående samlinger i samme maske ved fuldt strakt maske langs den længst mulige akse

35) »kvadratmaske« : firsidet maske bestående af to sæt parallelle maskestolper af samme nominelle længde, hvor det ene sæt er parallelt med og det andet vinkelret på nettets længdeakse

36) »diamantmaske« : en maske, der består af fire maskestolper af samme længde, hvor maskens to diagonaler er vinkelret på og én diagonal er parallel med nettets længdeakse

37) »T90« : trawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber med en fangstpose og et forlængelsesstykke, der er fremstillet af knyttet diamantmasket net drejet 90°, så hovedretningen i trådens forløb er parallel med slæberetningen

38) »Bacoma-sorteringsvindue« : sorteringsvindue fremstillet af knudeløst kvadratmasket net, som anbringes i fangstposens toppanel; vinduet slutter højst fire masker fra bindestrikken

39) »sinet« : netstykke, der er monteret på rejetrawl langs hele omkredsen foran fangstposen eller forlængelsesstykket, og hvis spids er fastgjort til rejetrawlets bundpanel. Der skæres et flugthul, der hvor sinettet og fangstposen er samlet, således at arter eller individer, der er for store til at passere gennem sien, kan slippe ud, mens rejerne går gennem sien og ind i fangstposen

40) »højde« : maskernes samlede højde (inklusive knuder) i et net, når de i våd tilstand holdes strakt vinkelret på flydetællen

41) »sættetid« : tidsrummet, fra et redskab udsættes, indtil det igen er halet helt om bord på et fiskerfartøj

42) »redskabsovervågningssensorer« : elektroniske fjernsensorer, der er anbragt på fiskeredskaber med henblik på overvågning af nøgleparametre, som f.eks. afstanden mellem trawldøre eller fangstmængden

43) »vægtet line« : line med kroge med agn med ekstra vægt for at øge dens synkehastighed og derved reducere det tidsrum, hvor den er eksponeret for havfugle

44) »akustiske alarmer« : udstyr, der afgiver lydsignaler med det formål at afskrække arter som f.eks. havpattedyr fra at nærme sig fiskeredskaber

45) »skræmmeliner« (også kaldet toriliner) : liner med serpentiner, som slæbes fra et højt punkt nær fiskerfartøjers agterstævn, når de fisker med kroge med agn, og som har til formål at skræmme havfugle væk fra krogene

46) »direkte udsætning« : udsætning af levende vilde dyr af udvalgte arter i farvande, hvor de forekommer naturligt, med henblik på at anvende vandets naturlige produktionsmiljø til at forøge antallet af individer, der kan fiskes efter, og/eller til at forøge den naturlige rekruttering

47) »omplantning« : tilsigtet transport af en art og udsætning af den i områder med etablerede populationer af denne art

48) »selektivitetsresultatindikatorer« : referenceredskab til at overvåge de løbende fremskridt i retning af at opfylde den fælles fiskeripolitiks målsætning om at minimere uønskede fangster

49) »undervandsharpun« : trykluftmanøvreret eller mekanisk drevet håndholdt våben, der affyrer et spyd med henblik på undervandsfiskeri

50) »længde af optimal selektivitet (Lopt)« : gennemsnitlig fangstlængde fastlagt af den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning til optimering af væksten af individer i en bestand.







KAPITEL II

FÆLLES TEKNISKE FORANSTALTNINGER







AFDELING 1

Forbudte fiskeredskaber og fangstmetoder

Artikel 7

Forbudte fiskeredskaber og fangstmetoder

1. Det er forbudt at fange eller høste marine arter ved hjælp af følgende metoder: a) giftige, bedøvende eller ætsende stoffer b) elektrisk strøm bortset fra trawl med elektrisk strøm, som kun er tilladt i henhold til de specifikke bestemmelser i bilag V, del D c) sprængstoffer d) tryklufthamre eller andre slagredskaber e) trukne redskaber til fiskeri efter ædelkoral eller andre typer koral eller korallignende organismer f) andreaskors og lignende grabber til fiskeri efter navnlig ædelkoral eller andre typer koral eller korallignende arter g) enhver form for projektil med undtagelse af projektiler, der anvendes til at dræbe tun, som er fanget i bur eller tunfiskenet, og håndholdte spyd og undervandsharpuner, der anvendes i rekreativt fiskeri uden lungeautomat, fra solopgang til solnedgang.

2. Uanset artikel 2 finder nærværende artikel anvendelse på EU-fartøjer i internationale farvande og tredjelandes farvande, medmindre andet udtrykkelig er fastsat i regler, der er vedtaget af multilaterale fiskeriorganisationer i henhold til bilaterale eller multilaterale aftaler eller af et tredjeland.







AFDELING 2

Generelle restriktioner for redskaber og betingelser for anvendelse heraf

Artikel 8

Generelle restriktioner for anvendelse af trukne redskaber

1. Ved anvendelse af bilag V-XI forstås maskestørrelsen på et trukket redskab, jf. nævnte bilag, som mindstemaskestørrelsen på alle fangstposer og alle forlængelsesstykker, der befinder sig om bord på et fiskerfartøj, og som er fastgjort til eller kan fastgøres til et trukket redskab. Dette stykke finder ikke anvendelse på netanordninger, der tjener til fastgørelse af redskabsovervågningssensorer, eller når de anvendes sammen med anordninger, der gør det muligt for fisk og skildpadder at slippe ud af net. Yderligere undtagelser for at forbedre størrelses- eller artsselektiviteten for marine arter kan fastsættes i en delegeret retsakt, der vedtages i overensstemmelse med artikel 15.

2. Stk. 1 finder ikke anvendelse på skrabere. Under alle rejser, hvor der forefindes skrabere om bord, finder følgende dog anvendelse: a) Det er forbudt at omlade marine organismer. b) I Østersøen er det forbudt at bevare om bord eller lande en hvilken som helst mængde marine organismer, medmindre mindst 85 % af den levende vægt heraf består af bløddyr og/eller Furcellaria lumbricalis. c) I alle andre havområder, undtagen i Middelhavet, hvor artikel 13 i forordning (EF) nr. 1967/2006 finder anvendelse, er det forbudt at bevare om bord eller lande en hvilken som helst mængde marine organismer, medmindre mindst 95 vægtprocent heraf består af toskallede bløddyr, havsnegle og havsvampe.

Dette stykkes litra b) og c) finder ikke anvendelse på utilsigtede fangster af arter, der er omfattet af landingsforpligtelsen i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013. Sådanne utilsigtede fangster skal landes og trækkes fra kvoterne.

3. Når der slæbes mere end et net samtidig fra et eller flere fiskerfartøjer, skal nettene have samme nominelle maskestørrelse. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 15 og i overensstemmelse med artikel 29, der fraviger dette stykke, når anvendelse af flere net med forskellig maskestørrelse fører til fordele med hensyn til bevarelse af havets biologiske ressourcer, som mindst svarer til fordelene ved eksisterende fangstmetoder.

4. Det er forbudt at anvende en anordning, som bevirker, at maskerne i fangstposen eller en hvilken som helst anden del af det trukne redskab trækker sig sammen eller på anden måde reelt mindskes, samt at medføre en anordning om bord, der er specifikt udformet til dette formål. Dette stykke er ikke til hinder for, at der anvendes specifikke anordninger, som har til formål at mindske slid og iturivning af trukne redskaber, at forstærke sådanne redskaber eller at begrænse udslip af fangster fra redskabernes forende.

5. Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte detaljerede regler om specifikationer for fangstposer og anordninger som omhandlet i stk. 4. Gennemførelsesretsakterne skal være baseret på den bedste foreliggende videnskabelige og tekniske rådgivning, og de kan fastsætte: a) restriktioner for trådtykkelse b) restriktioner for fangstposers omkreds c) restriktioner for anvendelse af netmaterialer d) bestemmelser om fangstposers konstruktion og fastgørelse e) bestemmelser om tilladte anordninger, som tager sigte på at mindske slid og iturivning, og f) bestemmelser om tilladte anordninger, som tager sigte på at reducere udslip af fangster.

Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 30, stk. 2.

Artikel 9

Generelle restriktioner for anvendelse af faststående garn og drivgarn

1. Det er forbudt at medføre om bord eller anvende et eller flere drivgarn, hvis individuelle eller samlede længde er større end 2,5 km.

2. Det er forbudt at anvende drivgarn til fiskeri efter de arter, der er opført i bilag III.

3. Uanset stk. 1 er det forbudt at medføre om bord eller anvende drivgarn i Østersøen.

4. Det er forbudt at anvende bundsatte gællegarn, indfiltringsgarn og toggegarn til fiskeri efter følgende arter: a) hvid tun (Thunnus alalunga) b) almindelig tun (Thunnus thynnus) c) havbrasen (Brama brama) d) sværdfisk (Xiphias gladius) e) hajer, der hører til følgende arter eller familier: Hexanchus griseus og Cetorhinus maximus samt alle arter af Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae og Lamnidae.

5. Uanset stk. 4 kan utilsigtede fangster i Middelhavet af højst tre individer af de hajarter, der er omhandlet i nævnte stykke, bevares om bord eller landes, forudsat at de ikke er beskyttede arter i henhold til EU-retten.

6. Det er forbudt at anvende bundsatte gællegarn, indfiltringsgarn og toggegarn i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mere end 200 m.

7. Uanset denne artikels stk. 6: a) finder specifikke undtagelser som fastsat i bilag V, del C, punkt 6.1, bilag VI, del C, punkt 9.1, og bilag VII, del C, punkt 4.1, anvendelse, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mellem 200 og 600 m b) er anvendelse af bundsatte gællegarn, indfiltringsgarn og toggegarn i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mere end 200 m, tilladt i Middelhavet.







AFDELING 3

Beskyttelse af følsomme arter og levesteder

Artikel 10

Forbudte fiske- og skaldyrarter

1. Det er forbudt at fange, bevare om bord, omlade eller lande de arter af fisk og skaldyr, der er nævnt i bilag IV til direktiv 92/43/EØF, medmindre der er indrømmet undtagelser i henhold til nævnte direktivs artikel 16.

2. Foruden de arter, der er omhandlet i stk. 1, er det forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter, bevare om bord, omlade, lande, oplagre, sælge, frembyde eller udbyde til salg de arter, der er opført i bilag I, eller arter, efter hvilke fiskeri i medfør af andre EU-retsakter er forbudt.

3. Fanges individer af de arter, der er omhandlet i stk. 1 og 2, utilsigtet, må de ikke skades, og de skal straks genudsættes, undtagen med henblik på videnskabelig forskning af individer, der dræbes på utilsigtet vis, i overensstemmelse med gældende EU-ret.

4. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 for at ændre listen i bilag I, hvis det af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning fremgår, at det er nødvendigt at ændre denne liste.

5. Foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne artikels stk. 4, skal tage sigte på at nå det mål, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra b), og kan tage hensyn til internationale aftaler vedrørende beskyttelse af følsomme arter.

Artikel 11

Fangster af havpattedyr, havfugle og havkrybdyr

1. Det er forbudt at fange, bevare om bord, omlade eller lande de havpattedyr og havkrybdyr, der er nævnt i bilag II og IV til direktiv 92/43/EØF, og de arter af havfugle, der er omfattet af direktiv 2009/147/EF.

2. Fanges individer af de arter, der er omhandlet i stk. 1, må de ikke skades, og de skal straks genudsættes.

3. Uanset stk. 1 og 2 er det tilladt at bevare om bord, omlade og lande individer af de marine arter, der er omhandlet i stk. 1, og som er fanget utilsigtet, hvis dette er nødvendigt for at sørge for hjælp til, at individuelle dyr kan komme sig, og for at muliggøre videnskabelig forskning ud fra individer, der dræbes på utilsigtet vis, forudsat at de relevante kompetente nationale myndigheder er blevet fuldt underrettet i forvejen så hurtigt muligt efter fangsten og i overensstemmelse med gældende EU-ret.

4. En medlemsstat kan på grundlag af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning for fartøjer, der fører dens flag, indføre skadebegrænsende foranstaltninger eller restriktioner for anvendelse af visse redskaber. Sådanne foranstaltninger skal i videst muligt omfang begrænse og om muligt hindre fangster af de arter, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, være forenelige med målsætningerne i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og være mindst lige så strenge som de tekniske foranstaltninger, der gælder i henhold til EU-retten.

5. Foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne artikels stk. 4, skal tage sigte på at nå det mål, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra b). Medlemsstaterne underretter af kontrolhensyn de øvrige berørte medlemsstater om bestemmelser, der vedtages i henhold til nærværende artikels stk. 4. De gør ligeledes relevante oplysninger vedrørende sådanne foranstaltninger offentligt tilgængelige.

Artikel 12

Beskyttelse af følsomme levesteder, herunder sårbare marine økosystemer

1. Det er forbudt at anvende de fiskeredskaber, der er opført i bilag II, i de relevante områder, der er fastsat i nævnte bilag.

2. Hvis den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning anbefaler, at listen over områder i bilag II ændres, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med denne forordnings artikel 29 og efter proceduren i artikel 11, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 for at ændre bilag II i overensstemmelse hermed. Kommissionen lægger i forbindelse med vedtagelsen af sådanne ændringer særlig vægt på at afbøde de negative konsekvenser af, at fiskeri flyttes til andre følsomme områder.

3. Hvis levestederne som omhandlet i stk. 1 eller andre følsomme levesteder, herunder sårbare marine økosystemer, forekommer i farvande, der hører under en medlemsstats højhedsområde eller jurisdiktion, kan den pågældende medlemsstat efter proceduren i artikel 11 i forordning (EU) nr. 1380/2013 indføre områdelukninger eller andre bevarelsesforanstaltninger for at beskytte levestederne. Foranstaltningerne skal være forenelige med målsætningerne i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og være mindst lige så strenge som foranstaltninger, der er fastsat i henhold til EU-retten.

4. Foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne artikels stk. 2 og 3, skal tage sigte på at nå det mål, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra c).







AFDELING 4

Bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser

Artikel 13

Bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser

1. De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser gældende for marine arter, der er fastsat i bilag V-X, del A, finder anvendelse med henblik på at: a) beskytte marine arters unge individer, jf. artikel 15, stk. 11 og 12, i forordning (EU) nr. 1380/2013 b) etablere områder, hvor fiskebestande kan genoprettes, jf. artikel 8 i forordning (EU) nr. 1380/2013 c) fastsætte mindste handelsstørrelser, jf. artikel 47, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 ( 6 ).

2. Marine arters størrelse måles i henhold til bilag IV.

3. Hvis bestemmelserne giver mulighed for at anvende mere end én metode til måling af en marin arts størrelse, anses individet ikke for at være mindre end den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, hvis det ved hjælp af en af disse metoder måles til at være lig med eller større end den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse.

4. Hummer, languster, toskallede bløddyr og havsnegle, der hører til en art, for hvilken der er fastsat en bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse i bilag V, VI eller VII, må kun bevares om bord hele og må kun landes hele.







AFDELING 5

Foranstaltninger til reduktion af udsmid

Artikel 14

Pilotprojekter med henblik på at hindre uønskede fangster

1. Med forbehold af artikel 14 i forordning (EU) nr. 1380/2013 kan medlemsstaterne gennemføre pilotprojekter med det formål at undersøge metoder til at hindre, minimere eller helt undgå uønskede fangster. Disse pilotprojekter skal tage hensyn til udtalelser fra de relevante rådgivende råd og være baseret på den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning.

2. Hvis det af resultaterne af disse pilotundersøgelser eller af anden videnskabelig rådgivning fremgår, at der tages store mængder uønskede fangster, bestræber de berørte medlemsstater i overensstemmelse med artikel 19 i forordning (EU) nr. 1380/2013 sig på at træffe tekniske foranstaltninger for at reducere disse uønskede fangster.







KAPITEL III

REGIONALISERING

Artikel 15

Regionale tekniske overgangsforanstaltninger

1. De tekniske foranstaltninger gældende for de enkelte regioner er fastsat i følgende bilag: a) i bilag V for Nordsøen b) i bilag VI for de nordvestlige farvande c) i bilag VII for de sydvestlige farvande d) i bilag VIII for Østersøen e) i bilag IX for Middelhavet f) i bilag X for Sortehavet g) i bilag XI for EU-farvande i Det Indiske Ocean og i det vestlige Atlanterhav h) i bilag XIII for følsomme arter.

2. For at tage hensyn til regionsspecifikke forhold for det pågældende fiskeri tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 29 og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 for at ændre, supplere, ophæve eller fravige de tekniske foranstaltninger, der er fastsat i de i nærværende artikels stk. 1 omhandlede bilag, herunder ved gennemførelsen af landingsforpligtelsen i forbindelse med artikel 15, stk. 5 og 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Kommissionen vedtager sådanne delegerede retsakter på grundlag af en fælles henstilling, der forelægges i overensstemmelse med artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og i overensstemmelse med de relevante artikler i nærværende forordnings kapitel III.

3. Med henblik på vedtagelsen af disse delegerede retsakter kan medlemsstater med en direkte forvaltningsmæssig interesse forelægge fælles henstillinger i henhold til artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 første gang senest 24 måneder og derefter 18 måneder efter hver forelæggelse af den rapport, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 31, stk. 1. De kan også forelægge sådanne henstillinger, når de anser det for nødvendigt.

4. De tekniske foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne artikels stk. 2, skal: a) tage sigte på at opfylde de målsætninger og mål, der er fastsat i denne forordnings artikel 3 og 4 b) tage sigte på at nå målsætningerne og opfylde betingelserne i andre relevante EU-retsakter, der er vedtaget på den fælles fiskeripolitiks område, navnlig i de flerårige planer, der er omhandlet i artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013 c) være baseret på de principper for god forvaltningspraksis, der er beskrevet i artikel 3 i forordning (EU) nr. 1380/2013 d) som et minimum føre til fordele for bevarelsen af havets biologiske ressourcer, som i det mindste er ækvivalente, navnlig hvad angår udnyttelsesmønstre og den grad af beskyttelse, der gives følsomme arter og levesteder, med foranstaltningerne i stk. 1. Der skal ligeledes tages hensyn til fiskeriets potentielle indvirkning på det marine økosystem.

5. Anvendelsen af betingelserne med hensyn til specifikationer for maskestørrelse, der er fastsat i artikel 27, og i del B i bilag V-XI må ikke føre til en forringelse af selektivitetsstandarder, navnlig hvad angår en stigning i fangster af unge individer, der gælder den 14. august 2019, og skal tage sigte på at opfylde de målsætninger og mål, der er fastsat i artikel 3 og 4.

6. I de fælles henstillinger, der forelægges med henblik på at vedtage foranstaltningerne i stk. 2, skal medlemsstaterne fremlægge videnskabelig dokumentation til støtte for vedtagelsen af sådanne foranstaltninger.

7. Kommissionen kan anmode STECF om at vurdere den fælles henstilling, der er omhandlet i stk. 2.

Artikel 16

Fiskeredskabers arts- og størrelsesselektivitet

En fælles henstilling, der forelægges med henblik på at vedtage foranstaltningerne i artikel 15, stk. 2, vedrørende arts- og størrelsesselektive redskabers egenskaber, skal indeholde videnskabelig dokumentation for, at disse foranstaltninger har mindst lige så selektive egenskaber for bestemte arter eller kombination af arter som de redskaber, der er opført i del B i bilag V-X, og bilag XI, del A.

Artikel 17

Områdelukninger og områder med restriktioner til beskyttelse af unge individer og gydestimer

En fælles henstilling, der forelægges med henblik på at vedtage foranstaltningerne i artikel 15, stk. 2, i forbindelse med del C i bilag V-VIII og X og bilag XI, del B, eller for at fastsætte bestemmelser om nye lukkede områder eller områder med restriktioner, skal inkludere følgende elementer vedrørende sådanne områdelukninger og områder med restriktioner:

a) målsætningen med lukningen

b) lukningens geografiske afgrænsning og varighed

c) restriktioner for bestemte redskaber, og

d) kontrol- og overvågningsordninger.

Artikel 18

Bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser

En fælles henstilling, der forelægges med henblik på at vedtage foranstaltningerne i artikel 15, stk. 2, i forbindelse med del A i bilag V-X, skal overholde målsætningen om at beskytte marine arters unge individer.

Artikel 19

Realtidslukninger og bestemmelser om flytning af fangstpladser

1. En fælles henstilling, der forelægges med henblik på at vedtage foranstaltningerne i artikel 15, stk. 2, i forbindelse med indførelse af realtidslukninger med det mål at beskytte følsomme arter eller stimer af unge individer, gydende fisk eller skaldyrarter, skal inkludere følgende elementer: a) lukningernes geografiske afgrænsning og varighed b) de arter og tærskelniveauer, der udløser lukningen c) bestemmelser om anvendelsen af meget selektive redskaber med henblik på adgang til områder, der ellers er lukkede, og d) kontrol- og overvågningsordninger.

2. En fælles henstilling, der forelægges med henblik på at vedtage foranstaltningerne i artikel 15, stk. 2, i forhold til bestemmelser om flytning af fangstpladser, skal omfatte a) de arter og tærskelniveauer, der udløser en forpligtelse til flytning b) den afstand, hvormed et fartøj skal distancere sig fra sin foregående fiskeposition.

Artikel 20

Innovative fiskeredskaber

1. En fælles henstilling, der forelægges med henblik på at vedtage foranstaltningerne i artikel 15, stk. 2, vedrørende anvendelse af innovative fiskeredskaber i et bestemt havområde, skal indeholde en vurdering af, hvilken indvirkning anvendelsen af sådanne redskaber sandsynligvis vil have på målarterne og på følsomme arter og levesteder. De berørte medlemsstater indsamler de relevante data, der er nødvendige for en sådan vurdering.

2. Der bør ikke gives tilladelse til anvendelsen af innovative fiskeredskaber, hvis de i stk. 1 omhandlede vurderinger viser, at anvendelsen af sådanne redskaber vil få en væsentlig negativ indvirkning på følsomme levesteder og ikkemålarter.

Artikel 21

Naturbevarelsesforanstaltninger

En fælles henstilling, der forelægges med henblik på at vedtage foranstaltningerne i artikel 15, stk. 2, i forbindelse med beskyttelsen af følsomme arter og levesteder, kan navnlig tage sigte på:

a) udarbejdelse af lister på grundlag af den bedste videnskabelige rådgivning over de følsomme arter og levesteder, der er mest sårbare over for fiskeri i den relevante region

b) fastsættelse af krav om anvendelsen af yderligere eller alternative foranstaltninger i tillæg til dem, der er omhandlet i bilag XIII, for i videst muligt omfang at reducere utilsigtede fangster af de i artikel 11 omhandlede arter

c) fremlæggelse af oplysninger vedrørende effektiviteten af de eksisterende skadebegrænsende foranstaltninger og overvågningsordninger

d) fastsættelse af foranstaltninger, som tager sigte på i videst muligt omfang at begrænse fiskeredskabers indvirkning på følsomme levesteder

e) fastsættelse af restriktioner for visse redskabers anvendelse eller indførelse af totalforbud mod anvendelsen af bestemte fiskeredskaber inden for et område, hvor sådanne redskaber udgør en trussel mod bevaringsstatussen for arter i det pågældende område, jf. artikel 10 og 11, eller andre følsomme levesteder.

Artikel 22

Regionale foranstaltninger i midlertidige planer for udsmid

1. Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger med henblik på at fastsætte tekniske foranstaltninger i midlertidige planer for udsmid som omhandlet i artikel 15, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013, kan disse henstillinger bl.a. indeholde følgende elementer: a) specifikationer for fiskeredskaber og regler for deres anvendelse b) specifikationer for ændringer af fiskeredskaber eller anvendelsen af selektionsanordninger for at forbedre størrelses- eller artsselektiviteten c) restriktioner for eller forbud mod anvendelsen af visse fiskeredskaber og fiskeri i visse områder og perioder d) bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser e) undtagelser, der er vedtaget på grundlag af artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013.

2. De foranstaltninger, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, skal tage sigte på at nå målsætningerne i artikel 3, navnlig målsætningerne vedrørende beskyttelse af unge individer eller gydestimer af fiske- eller skaldyrarter.

Artikel 23

Pilotprojekter vedrørende fuld dokumentation af fangster og udsmid

1. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med denne forordnings artikel 29 og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 til supplering af denne forordning ved at definere pilotprojekter, der udvikler et system til fuldstændig dokumentation af fangster og udsmid baseret på målbare målsætninger og mål med henblik på en resultatbaseret fiskeriforvaltning.

2. De pilotprojekter, der er omhandlet i stk. 1, kan fravige foranstaltningerne i del B i bilag V-XI for et bestemt område og en periode på højst et år, forudsat at det kan påvises, at sådanne pilotprojekter bidrager til opfyldelsen af de målsætninger og mål, der er fastsat i artikel 3 og 4, og navnlig tager sigte på at forbedre selektiviteten af de pågældende fiskeredskaber eller den pågældende praksis eller på anden måde begrænse miljøvirkningen. Denne etårsperiode kan forlænges med endnu et år på samme betingelser. Den skal være begrænset til højst 5 % af fartøjerne i den pågældende metier pr. medlemsstat.

3. Forelægger medlemsstaterne en fælles henstilling med henblik på fastsættelse af pilotprojekter som omhandlet i stk. 1, skal de fremlægge videnskabelig dokumentation til støtte for vedtagelsen heraf. STECF vurderer disse fælles henstillinger og offentliggør denne vurdering. Senest seks måneder efter afslutningen af projektet forelægger medlemsstaterne Kommissionen en rapport med en kort beskrivelse af resultaterne, herunder en detaljeret vurdering af ændringer i selektivitet og andre miljøvirkninger.

4. STECF vurderer rapporten omhandlet i stk. 3. I tilfælde af en positiv vurdering af, hvordan de nye redskaber eller denne praksis bidrager til målsætningen i stk. 2, kan Kommissionen forelægge et forslag i overensstemmelse med TEUF for at muliggøre en generel anvendelse af disse redskaber eller denne praksis. STECF-vurderingen offentliggøres.

5. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 til supplering af denne forordning ved at fastsætte de tekniske specifikationer for et system til fuld dokumentation af fangster og udsmid omhandlet i nærværende artikels stk. 1.

Artikel 24

Gennemførelsesretsakter

1. Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte: a) specifikationerne for selektionsanordninger, der gøres fast til redskaber, som omhandlet i del B i bilag V-IX b) detaljerede bestemmelser vedrørende specifikationerne for de fiskeredskaber, der er beskrevet i bilag V, del D, når det gælder restriktioner for redskabskonstruktion og de kontrol- og overvågningsforanstaltninger, som flagmedlemsstaterne skal vedtage c) detaljerede bestemmelser om de kontrol- og overvågningsforanstaltninger, som flagmedlemsstaterne skal vedtage, når de anvender de redskaber, der er omhandlet i bilag V, del C, punkt 6, bilag VI, del C, punkt 9, og bilag VII, del C, punkt 4 d) detaljerede bestemmelser om de kontrol- og overvågningsforanstaltninger, som skal vedtages for de lukkede områder og områder med restriktioner, der er beskrevet i bilag V, del C, punkt 2, og bilag VI, del C, punkt 6 og 7 e) detaljerede bestemmelser om signal- og konstruktionsspecifikationer for akustiske alarmer som omhandlet i bilag XIII, del A f) detaljerede bestemmelser om konstruktion og anvendelse af skræmmeliner og vægtede liner som omhandlet i bilag XIII, del B g) detaljerede bestemmelser om anordninger, der gør det muligt for skildpadder at slippe ud af net, som omhandlet i bilag XIII, del C.

2. De i stk. 1 omhandlede gennemførelsesretsakter vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 2.







KAPITEL IV

VIDENSKABELIGE UNDERSØGELSER, DIREKTE UDSÆTNING OG OMPLANTNING

Artikel 25

Videnskabelig forskning

1. De tekniske foranstaltninger i denne forordning anvendes ikke på fiskeri, der udøves med henblik på videnskabelige undersøgelser, der udføres på følgende betingelser: a) fiskeriet skal udøves med tilladelse fra og under flagstatens myndighed b) Kommissionen og den medlemsstat, under hvis højhedsområde eller jurisdiktion fiskeriet udøves (»kystmedlemsstaten«), skal underrettes mindst to uger i forvejen om hensigten om at udøve sådant fiskeri med oplysninger om de fartøjer, der deltager, og de videnskabelige undersøgelser, der skal foretages c) det eller de fartøjer, der udøver fiskeriet, skal have en gyldig fiskeritilladelse som omhandlet i artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009 d) hvis kystmedlemsstaten anmoder flagmedlemsstaten herom, skal fartøjsføreren pålægges at tage en observatør fra kystmedlemsstaten om bord under fiskeriet, medmindre dette af sikkerhedshensyn ikke er muligt e) fiskeri med kommercielle fartøjer med henblik på videnskabelige undersøgelser skal være tidsbegrænset. Når fiskeriet med kommercielle fartøjer med henblik på specifik forskning involverer mere end seks kommercielle fartøjer, underrettes Kommissionen af flagmedlemsstaten mindst tre måneder i forvejen, og indhenter i givet fald STECF's rådgivning for at bekræfte, at denne deltagelse er videnskabeligt begrundet. Hvis deltagelsen ikke anses for begrundet ifølge STECF's rådgivning, skal den pågældende medlemsstat ændre betingelserne for den videnskabelige forskning i overensstemmelse hermed f) ved trawl med elektrisk strøm skal fartøjer, der udfører videnskabelig forskning, følge en bestemt videnskabelig protokol som led i en videnskabelig forskningsplan, der er blevet kontrolleret eller godkendt af ICES eller STECF, samt et system til overvågning, kontrol og evaluering.

2. Marine arter, der fanges med det formål, der er beskrevet i denne artikels stk. 1, må sælges, oplagres, frembydes eller udbydes til salg på den betingelse, at de trækkes fra kvoterne i overensstemmelse med artikel 33, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1224/2009, hvor det er relevant, og at: a) de overholder de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser i bilag IV-X til nærværende forordning, eller b) de sælges til andre formål end direkte konsum.

Artikel 26

Direkte udsætning og omplantning

1. De tekniske foranstaltninger i denne forordning finder ikke anvendelse på fiskeri, der udelukkende udøves med henblik på direkte udsætning eller omplantning af marine arter, forudsat at dette fiskeri udøves med tilladelse fra den eller de medlemsstater, der har en direkte forvaltningsmæssig interesse heri, og under dennes eller disses myndighed.

2. Hvis den direkte udsætning eller omplantningen finder sted i en eller flere andre medlemsstaters farvande, skal Kommissionen og de øvrige berørte medlemsstater underrettes om hensigten om at udøve sådant fiskeri mindst 20 kalenderdage i forvejen.







KAPITEL V

BETINGELSER MED HENSYN TIL SPECIFIKATIONER FOR MASKESTØRRELSE

Artikel 27

Betingelser med hensyn til specifikationer for maskestørrelse

1. De fangstprocenter, der er omhandlet i bilag V-VIII, defineres som den største procentvise andel af arter, der er tilladt for de specifikke maskestørrelser, der er fastsat i disse bilag. Sådanne procentvise andele berører ikke forpligtelsen til at lande fangster i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

2. Fangstprocenterne beregnes som levende vægt af samtlige havets biologiske ressourcer, der landes efter hver fangstrejse.

3. De fangstprocenter, der er omhandlet i stk. 2, kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver.

4. Med henblik på denne artikel findes vægtækvivalenten for hele jomfruhummere ved at gange vægten af jomfruhummerhaler med tre.

5. Medlemsstaterne kan udstede fiskeritilladelser i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009 for fartøjer, der fører deres respektive flag, når de udøver fiskeri med de specifikke maskestørrelser, der er fastsat i bilag V-XI. Sådanne tilladelser kan suspenderes eller inddrages, når det konstateres, at et fartøj ikke har overholdt de definerede fangstprocenter, der er fastsat i bilag V-VIII.

6. Denne artikel berører ikke forordning (EF) nr. 1224/2009.

7. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 15 og i overensstemmelse med artikel 29 med henblik på yderligere at definere udtrykket »målrettet fiskeri« for relevante arter i bilag V-X, del B, og bilag XI, del A. Med henblik herpå kan medlemsstater, der har en direkte forvaltningsmæssig interesse i det pågældende fiskeri, forelægge eventuelle fælles henstillinger første gang senest den 15. august 2020.







KAPITEL VI

TEKNISKE FORANSTALTNINGER I NEAFC-REGULERINGSOMRÅDET

Artikel 28

Tekniske foranstaltninger i NEAFC-reguleringsområdet

Tekniske foranstaltninger, der finder anvendelse i NEAFC-reguleringsområdet, er fastsat i bilag XII.







KAPITEL VII

PROCEDUREBESTEMMELSER

Artikel 29

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 2, stk. 2, artikel 8, stk. 3, artikel 10, stk. 4, artikel 12, stk. 2, artikel 15, stk. 2, artikel 23, stk. 1 og 5, artikel 27, stk. 7, og artikel 31, stk. 4, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 14. august 2019. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3. Den i artikel 2, stk. 2, artikel 8, stk. 3, artikel 10, stk. 4, artikel 12, stk. 2, artikel 15, stk. 2, artikel 23, stk. 1 og 5, artikel 27, stk. 7, og artikel 31, stk. 4, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4. Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 2, stk. 2, artikel 8, stk. 3, artikel 10, stk. 4, artikel 12, stk. 2, artikel 15, stk. 2, artikel 23, stk. 1 og 5, artikel 27, stk. 7, og artikel 31, stk. 4, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 30

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved artikel 47 i forordning (EU) nr. 1380/2013. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.







KAPITEL VIII

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 31

Gennemgang og rapportering

1. Senest den 31. december 2020 og derefter hvert tredje år forelægger Kommissionen på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og de relevante rådgivende råd og efter vurdering fra STECF en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om denne forordnings gennemførelse. Det skal i denne rapport vurderes, i hvilket omfang de tekniske foranstaltninger — både på regionalt plan og på EU-plan — har bidraget til at nå målsætningerne i artikel 3 og målene i artikel 4. Rapporten skal også henvise til rådgivning fra ICES om de fremskridt, der er gjort, eller virkningerne af innovative redskaber. Rapporten skal drage konklusioner om fordele for eller negative virkninger på marine økosystemer, følsomme levesteder og selektivitet.

2. Den i denne artikels stk. 1 omhandlede rapport skal bl.a. omfatte en vurdering af de tekniske foranstaltningers bidrag til at optimere udnyttelsesmønstrene, jf. artikel 3, stk. 2, litra a). Med henblik herpå kan rapporten bl.a. som selektivitetsresultatindikator for de bestande, der fungerer som nøgleindikatorer for de arter, som er opført i bilag XIV, medtage længden af optimal selektivitet (L opt ) sammenlignet med den gennemsnitlige længde af fisk, der fanges for hvert år, der er omfattet.

3. Hvis det på grundlag af denne rapport fremgår, at målsætningerne og målene ikke er opfyldt på regionalt plan, skal medlemsstaterne i den pågældende region senest 12 måneder efter forelæggelsen af den i stk. 1 omhandlede rapport indgive en plan, hvori de fastlægger de aktioner, der skal træffes for at bidrage til at opfylde disse målsætninger og mål.

4. Kommissionen kan ligeledes på grundlag af rapporten forelægge Europa-Parlamentet og Rådet forslag til eventuelle nødvendige ændringer af denne forordning. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 15 og i overensstemmelse med artikel 29 for at ændre listen over de arter, der er anført i bilag XIV.

Artikel 32

Ændring af forordning (EF) nr. 1967/2006

I forordning (EF) nr. 1967/2006 foretages følgende ændringer:

a) Artikel 3, 8-12, 14, 15, 16 og 25 udgår.

b) Bilag II, III og IV udgår.

Henvisninger til de udgåede artikler og bilag gælder som henvisninger til de relevante bestemmelser i nærværende forordning.

Artikel 33

Ændring af forordning (EF) nr. 1224/2009

I kapitel IV i forordning (EF) nr. 1224/2009 foretages følgende ændringer i afsnit IV:

a) Afdeling 3 udgår.

b) Følgende afdeling tilføjes: »Afdeling 4 Forarbejdning om bord og pelagisk fiskeri Artikel 54a Forarbejdning om bord 1. Det er forbudt at foretage enhver form for fysisk eller kemisk forarbejdning af fisk med henblik på fremstilling af fiskemel, fiskeolie eller lignende varer og at omlade fangster af fisk til sådanne formål. 2. Stk. 1 finder ikke anvendelse på: a) forarbejdning og omladning af fiskeaffald, eller b) fremstilling af surimi om bord. Artikel 54b Restriktioner for fangsthåndtering og losning på pelagiske fartøjer 1. Den maksimale afstand mellem stængerne i vandudskilleren om bord på fiskerfartøjer til pelagisk fiskeri efter makrel, sild eller hestemakrel i NEAFC-konventionsområdet som defineret i artikel 3, nr. 2), i forordning (EU) nr. 1236/2010 skal være 10 mm. Stængerne skal være svejset på plads. Hvis der i vandudskilleren anvendes huller i stedet for stænger, må hullernes maksimumsdiameter ikke være over 10 mm. Hullerne i slisken inden vandudskilleren må ikke have en diameter på over 15 mm. 2. Det er forbudt for pelagiske fartøjer, der fisker i NEAFC-konventionsområdet, at losse fisk under deres vandlinje fra reservetanke eller tanke med kølet havvand (RSW). 3. Fartøjsføreren skal sende de kompetente fiskerimyndigheder i flagmedlemsstaten tegninger, samt alle ændringer heraf, over fangsthåndterings- og lossekapaciteten på pelagiske fartøjer, der fisker efter makrel, sild eller hestemakrel i NEAFC-konventionsområdet, som er attesteret af de kompetente myndigheder i flagmedlemsstaten. De kompetente myndigheder i fartøjets flagmedlemsstat foretager regelmæssig kontrol af nøjagtigheden af de fremsendte tegninger. Der skal altid forefindes kopier om bord på fartøjet. Artikel 54c Restriktioner i anvendelsen af automatisk klassificeringsudstyr 1. Det er forbudt om bord på fiskerfartøjer at medføre eller anvende udstyr, som automatisk kan sortere sild, makrel eller hestemakrel efter størrelse eller køn. 2. Det er dog tilladt at medføre og anvende sådant udstyr, forudsat at: a) fartøjet ikke samtidig medfører om bord eller anvender enten trukne redskaber med en maskestørrelse på under 70 mm eller en eller flere snurpenoter eller lignende fiskeredskaber eller b) hele den fangst, der lovligt må bevares om bord: i) opbevares i frossen tilstand ii) de klassificerede fisk omgående fryses efter klassificeringen, og at ingen klassificerede fisk genudsættes, og iii) udstyret er installeret og placeret således på fartøjet, at der sikres omgående frysning og ikke er mulighed for genudsætning af marine arter. 3. Uanset denne artikels stk. 1 og 2 må fartøjer, der har tilladelse til at fiske i Østersøen, Bælterne og Øresund, medføre automatisk sorteringsudstyr i Kattegat, forudsat at der er udstedt fiskeritilladelse i overensstemmelse med artikel 7. Fiskeritilladelsen skal indeholde en nærmere angivelse af arter, områder, perioder og eventuelle andre betingelser for anvendelse og medførelse om bord af sorteringsudstyr. 4. Denne artikel finder ikke anvendelse på Østersøen.«

Artikel 34

Ændring af forordning (EU) nr. 1380/2013

Artikel 15, stk. 12, i forordning (EU) nr. 1380/2013 affattes således:

»12. For arter, der ikke er underlagt landingsforpligtelsen, jf. stk. 1, bevares fangster af arter under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse ikke på fiskerfartøjerne, men genudsættes straks, undtagen hvis de anvendes som levende agn.«

Artikel 35

Ændring af forordning (EU) 2016/1139

I artikel 8 i forordning (EU) 2016/1139 foretages følgende ændringer:

a) Stk. 1, indledningen, affattes således: »1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 i denne forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedrørende følgende tekniske foranstaltninger, forudsat at de ikke er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1241 ( *1 ):

b) Stk. 2 affattes således: »2. De i denne artikels stk. 1 omhandlede foranstaltninger skal bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i denne forordnings artikel 3 og skal overholde artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) 2019/1241.«

Artikel 36

Ændring af forordning (EU) 2018/973

I artikel 9 i forordning (EU) 2018/973 foretages følgende ændringer:

a) Stk. 1, indledningen, affattes således: »1. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 i denne forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 for at supplere denne forordning vedrørende følgende tekniske foranstaltninger, forudsat at de ikke er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1241 ( *2 ).

b) Stk. 2 affattes således: »2. De i denne artikels stk. 1 omhandlede foranstaltninger skal bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i denne forordnings artikel 3 og skal overholde artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) 2019/1241.«

Artikel 37

Ændring af forordning (EU) 2019/472

I artikel 9 i forordning (EU) 2019/472 foretages følgende ændringer:

a) Stk. 1, indledningen, affattes således: »1. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 18 i denne forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedrørende følgende tekniske foranstaltninger, forudsat at de ikke er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1241 ( *3 ):

b) Stk. 2 affattes således: »2. De i denne artikels stk. 1 omhandlede foranstaltninger skal bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i denne forordnings artikel 3 og skal overholde artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) 2019/1241.«

Artikel 38

Ændring af forordning (EU) 2019/1022

I artikel 13 i forordning (EU) 2019/1022 foretages følgende ændringer:

a) Stk. 1, indledningen, affattes således: »1. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 18 i denne forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedrørende følgende tekniske foranstaltninger, forudsat at de ikke er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1241 ( *4 ):

b) Stk. 2 affattes således: »2. De i denne artikels stk. 1 omhandlede foranstaltninger skal bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i denne forordnings artikel 3 og skal opfylde artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) 2019/1241.«

Artikel 39

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004 og (EF) nr. 2187/2005 ophæves.

Henvisninger til de ophævede forordninger gælder som henvisninger til nærværende forordning.

Artikel 40

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAG I

FORBUDTE ARTER

Arter, som det er forbudt at fiske efter, bevare om bord, omlade, lande, oplagre, sælge, frembyde eller udbyde til salg, jf. artikel 10, stk. 2

a) følgende arter af savrokke i EU-farvande: i) knivtandet savrokke (Anoxypristis cuspidata) ii) dværgsavrokke (Pristis clavata) iii) småtandet savrokke (Pristis pectinata) iv) almindelig savrokke (Pristis pristis) v) grøn savrokke (Pristis zijsron)

b) brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i alle farvande

c) glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og underområde 4 og i EU-farvande i ICES-underområde 1, 5, 6, 7, 8, 12 og 14

d) djævlerokke af arten Manta alfredi i alle EU-farvande

e) djævlerokke af arten Manta birostris i alle farvande

f) følgende arter af djævlerokker (Mobula) i alle EU-farvande: i) lille djævlerokke (Mobula mobular) ii) lille guineadjævlerokke (Mobula rochebrunei) iii) pighalet djævlerokke (Mobula japanica) iv) glathalet djævlerokke (Mobula thurstoni) v) djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee vi) djævlerokke af arten Mobula munkiana vii) chilensk djævlerokke (Mobula tarapacana) viii) djævlerokke af arten Mobula kuhlii ix) vestatlantisk djævlerokke (Mobula hypostoma)

g) sortbuget rokke (Raja (Dipturus) nidarosiensis) i EU-farvande i ICES-afsnit 6a, 6b, 7a, 7b, 7c, 7e, 7f, 7g, 7h og 7k

h) spidsrokke (Raja alba) i EU-farvande i ICES-underområde 6-10

i) guitarfiskearter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde 1-10 og 12

j) havengel (Squatina squatina) i alle EU-farvande

k) laks (Salmo salar) og havørred (Salmo trutta) ved fiskeri med trukne redskaber i farvande uden for en grænse på seks sømil målt fra medlemsstaternes basislinjer i ICES-underområde 1, 2 og 4-10 (EU-farvande)

l) snæbel (Coregonus oxyrinchus) i ICES-afsnit 4b (EU-farvande)

m) adriatisk stør (Acipenser naccarii) og almindelig stør (Acipenser sturio) i EU-farvande

n) ægbærende hunlangustere (Palinurus spp.) og ægbærende hunhummere (Homarus gammarus) i Middelhavet, undtagen når de anvendes til direkte udsætning eller omplantning

o) daddelmusling (Lithophaga litophaga), skinkemusling (Pinna nobilis) og almindelig boremusling (Pholas dactylus) i EU-farvande i Middelhavet

p) middelhavnssøpindsvin (Centrostephanus longispinus).

▼M1

q) ægbærende hunhummere (Homarus gammarus) i ICES-afsnit 3a, 4a og 4b.

▼B









BILAG II

OMRÅDER, DER ER LUKKET FOR AT BESKYTTE FØLSOMME LEVESTEDER

Med henblik på artikel 12 gælder følgende begrænsninger for fiskeriet i de områder, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater, som måles efter WGS84-systemet:

DEL A

Nordvestlige farvande

1. Det er forbudt at anvende bundtrawl eller lignende trukne redskaber, bundsat gællegarn, indfiltringsgarn eller toggegarn og bundsatte langliner inden for følgende områder:

Belgica Mound Province:

— 51°29,4′N, 11°51,6′V — 51°32,4′N, 11°41,4′V — 51°15,6′N, 11°33,0′V — 51°13,8′N, 11°44,4′V — 51°29,4′N, 11°51,6′V

Hovland Mound Province:

— 52°16,2′N, 13°12,6′V — 52°24,0′N, 12°58,2′V — 52°16,8′N, 12°54,0′V — 52°16,8′N, 12°29,4′V — 52°04,2′N, 12°29,4′V — 52°04,2′N, 12°52,8′V — 52°09,0′N, 12°56,4′V — 52°09,0′N, 13°10,8′V — 52°16,2′N, 13°12,6′V

North-West Porcupine Bank Area I:

— 53°30,6′N, 14°32,4′V — 53°35,4′N, 14°27,6′V — 53°40,8′N, 14°15,6′V — 53°34,2′N, 14°11,4′V — 53°31,8′N, 14°14,4′V — 53°24,0′N, 14°28,8′V — 53°30,6′N, 14°32,4′V

North-West Porcupine Bank Area II:

— 53°43,2′N, 14°10,8′V — 53°51,6′N, 13°53,4′V — 53°45,6′N, 13°49,8′V — 53°36,6′N, 14°07,2′V — 53°43,2′N, 14°10,8′V

South-West Porcupine Bank:

— 51°54,6′N, 15°07,2′V — 51°54,6′N, 14°55,2′V — 51°42,0′N, 14°55,2′V — 51°42,0′N, 15°10,2′V — 51°49,2′N, 15°06,0′V — 51°54,6′N, 15°07,2′V

2. Alle pelagiske fartøjer, der fisker i de områder, der er beskrevet i punkt 1, skal:

— være opført på en liste over godkendte fartøjer og være udstyret med en fiskeritilladelse i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009

— udelukkende medføre pelagiske redskaber

— fire timer i forvejen give det irske fiskeriovervågningscenter (FOC), som defineret i artikel 4, nr. 15), i forordning (EF) nr. 1224/2009 meddelelse om, at de agter at sejle ind i et område, hvor der er truffet foranstaltninger til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder, og samtidig give oplysninger om de mængder fisk, der bevares om bord

— have et operationelt, fuldt fungerende og sikkert fartøjsovervågningssystem (FOS), der er i fuld overensstemmelse med de respektive regler, når de befinder sig i de områder, der er beskrevet i punkt 1

— afgive FOS-rapporter hver time

— informere det irske FOC, når de forlader området og samtidig give oplysninger om de mængder fisk, der bevares om bord, og

— medføre trawl med en fangstpose, hvis maskestørrelse er på 16-79 mm.

3. Det er forbudt at anvende bundtrawl eller lignende trukne redskaber inden for følgende område:

Darwin Mounds:

— 59°54′N, 6°55′V

— 59°47′N, 6°47′V

— 59°37′N, 6°47′V

— 59°37′N, 7°39′V

— 59°45′N, 7°39′V

— 59°54′N, 7°25′V

DEL B

Sydvestlige farvande

1. El Cachucho

1.1. Det er forbudt at anvende bundtrawl, bundsat gællegarn, indfiltringsgarn eller toggegarn og bundsatte langliner inden for følgende områder:

— 44°12′N, 5°16′V

— 44°12′N, 4°26′V

— 43°53′N, 4°26′V

— 43°53′N, 5°16′V

— 44°12′N, 5°16′V

1.2. Fartøjer, der udøvede målrettet fiskeri efter skælbrosme (Phycis blennoides) med bundsatte langliner i 2006, 2007 og 2008, må fortsat fiske i området syd for 44°00,00′N, forudsat at de har fået udstedt en fiskeritilladelse i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

1.3. Alle fartøjer, der har fået en sådan fiskeritilladelse, skal, uanset deres længde overalt, have et operationelt, fuldt fungerende og sikkert FOS, der er i overensstemmelse med de respektive regler, når de udøver fiskeri i det i punkt 1.1 beskrevne område.

2. Madeira og De Kanariske Øer

Det er forbudt at anvende bundsat gællegarn, indfiltringsgarn eller toggegarn på dybder over 200 m eller bundtrawl eller lignende trukne redskaber inden for følgende områder:

— 27°00′N, 19°00′V

— 26°00′N, 15°00′V

— 29°00′N, 13°00′V

— 36°00′N, 13°00′V

— 36°00′N, 19°00′V

3. Azorerne

Det er forbudt at anvende bundsat gællegarn, indfiltringsgarn eller toggegarn på dybder over 200 m eller bundtrawl eller lignende trukne redskaber inden for følgende områder:

— 36°00′N, 23°00′V

— 39°00′N, 23°00′V

— 42°00′N, 26°00′V

— 42°00′N, 31°00′V

— 39°00′N, 34°00′V

— 36°00′N, 34°00′V









BILAG III

LISTE OVER ARTER, SOM DET ER FORBUDT AT FANGE MED DRIVGARN

— Hvid tun: Thunnus alalunga

— Almindelig tun: Thunnus thynnus

— Storøjet tun: Thunnus obesus

— Bugstribet bonit: Katsuwonus pelamis

— Rygstribet pelamide: Sarda sarda

— Gulfinnet tun: Thunnus albacares

— Sortfinnet tun: Thunnus atlanticus

— Thunnin: Euthynnus spp.

— Sydlig tun: Thunnus maccoyii

— Fregatmakrel: Auxis spp.

— Havbrasen: Brama rayi

— Marlinarter: Tetrapturus spp.; Makaira spp.

— Sejlfisk: Istiophorus spp.

— Sværdfisk: Xiphias gladius

— Makrelgeddearter: Scomberesox spp.; Cololabis spp.

— Guldmakrel: Coryphaena spp.

— Hajer: Hexanchus griseus , Cetorhinus maximus , Alopiidae , Carcharhinidae , Sphyrnidae , Isuridae , Lamnidae

— Blæksprutter: alle arter









BILAG IV

MÅLING AF MARINE ORGANISMERS STØRRELSE

1. Fisks størrelse måles som vist i figur 1 fra snudespids til halefinnens spids.

2. Jomfruhummers (Nephrops norvegicus) størrelse måles som vist i figur 2 enten: — som rygskjoldets længde målt parallelt med midterlinjen fra en af øjenhulernes bagkant til midten af den bageste kant af rygskjoldet, eller — som samlet længde målt fra spidsen af pandetornen til bagkanten af svømmeviftens midterstykke, bortset fra hårkanten. For så vidt angår aftagne jomfruhummerhaler: fra forkanten af første haleled til bagkanten af svømmeviftens midterstykke, bortset fra hårkanten. Halen måles på oversiden, og den skal ligge fladt og må ikke strækkes.

3. Størrelsen af europæisk hummer (Homarus gammarus) fra Nordsøen, bortset fra Skagerrak eller Kattegat, måles som vist i figur 3 som rygskjoldslængde målt parallelt med midterlinjen fra en af øjenhulernes bagkant til den bageste kant af rygskjoldet.

4. Størrelsen af europæisk hummer (Homarus gammarus) fra Skagerrak eller Kattegat måles som vist i figur 3, enten: — som rygskjoldets længde målt parallelt med midterlinjen fra en af øjenhulernes bagkant til midten af den bageste kant af rygskjoldet, eller — som samlet længde målt fra spidsen af pandetornen til bagkanten af svømmeviftens midterstykke, bortset fra hårkanten.

5. Langusteres (Palinurus spp.) størrelse måles som vist i figur 4 som rygskjoldets længde parallelt med midten målt fra spidsen af pandetornen til midten af den bageste kant af rygskjoldet.

6. Toskallede bløddyrs størrelse måles som vist i figur 5 tværs over skallen, hvor denne er længst.

7. Troldkrabbers (Maja squinado) størrelse måles som vist i figur 6 som rygskjoldets længde langs midterlinjen fra rygskjoldets kant mellem pandetornene til skjoldets bagkant.

8. Taskekrabbers (Cancer pagurus) størrelse måles som vist i figur 7 som skjoldets største bredde målt vinkelret på skjoldets midterlinje fra for- til bagkant.

9. Konksnegles (Buccinum spp.) størrelse måles som vist i figur 8 som skallængden.

10. Sværdfiskens (Xiphias gladius) størrelse måles som vist i figur 9 som længden fra underkæbe til haledeling.

Figur 1 Fiskearter

Figur 2 Jomfruhummer

(Nephrops norvegicus)

Figur 3 Europæisk hummer

(Homarus gammarus)

Figur 4 Languster

(Palinurus spp.)

Figur 5 Toskallede bløddyr

Figur 6 Troldkrabber

(Maja squinado)

Figur 7 Taskekrabbe

(Cancer pagurus)

Figur 8 Konksnegl

(Buccinum spp.)

Figur 9 Sværdfisk

(Xiphias gladius)









BILAG V

NORDSØEN ( 7 )

DEL A

Bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser







Art Nordsøen Torsk (Gadus morhua) 35 cm Kuller (Melanogrammus aeglefinus) 30 cm Sej (Pollachius virens) 35 cm Lubbe (Pollachius pollachius) 30 cm Kulmule (Merluccius merluccius) 27 cm Glashvarre (Lepidorhombus spp.) 20 cm Tunge (Solea spp.) 24 cm Rødspætte (Pleuronectes platessa) 27 cm Hvilling (Merlangius merlangus) 27 cm Lange (Molva molva) 63 cm Byrkelange (Molva dypterygia) 70 cm Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) Samlet længde 85 mm Rygskjoldslængde 25 mm Jomfruhummerhaler 46 mm Makrel (Scomber spp.) 30 cm (4) Sild (Clupea harengus) 20 cm (4) Hestemakrel (Trachurus spp.) 15 cm (4) Ansjos (Engraulis encrasicolus) 12 cm eller 90 individer pr. kg (4) Havbars (Dicentrarchus labrax) 42 cm Sardin (Sardina pilchardus) 11 cm (4) Europæisk hummer (Homarus gammarus) 87 mm (rygskjoldslængde) Troldkrabbe (Maja squinado) 120 mm Kammusling (Chlamys spp.) 40 mm Toppimusling (Ruditapes decussatus) 40 mm Tæppemusling (Venerupis pullastra) 38 mm Japansk tæppemusling (Venerupis philippinarum) 35 mm Venusmusling (Venus verrucosa) 40 mm Glat callista (Callista chione) 6 cm Knivmusling (Ensis spp.) 10 cm Musling (Spisula solida) 25 mm Kilemusling (Donax spp.) 25 mm Bønneknivmusling (Pharus legumen) 65 mm Konksnegl (Buccinum undatum) 45 mm Ottearmet blæksprutte (Octopus vulgaris) 750 g Languster (Palinurus spp.) 95 mm (rygskjoldslængde) Dybvandsrosenreje (Parapenaeus longirostris) 22 mm (rygskjoldslængde) Taskekrabbe (Cancer pagurus) 140 mm (1) (2) (3) Kæmpekammusling (Pecten maximus) 100 mm Torsk (Gadus morhua) 30 cm Kuller (Melanogrammus aeglefinus) 27 cm Sej (Pollachius virens) 30 cm Lubbe (Pollachius pollachius) — Kulmule (Merluccius merluccius) 30 cm Glashvarre (Lepidorhombus spp.) 25 cm Tunge (Solea spp.) 24 cm Rødspætte (Pleuronectes platessa) 27 cm Hvilling (Merlangius merlangus) 23 cm Lange (Molva molva) — Byrkelange (Molva dypterygia) — Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) Samlet længde 105 mm Jomfruhummerhaler 59 mm Rygskjoldslængde 32 mm Makrel (Scomber spp.) 20 cm (4) Sild (Clupea harengus) 18 cm (4) Hestemakrel (Trachurus spp.) 15 cm (4) Europæisk hummer (Homarus gammarus) Samlet længde 220 mm Rygskjoldslængde 78 mm ▼M1 Europæisk hummer (Homarus gammarus) 90 mm (rygskjoldslængde) i den svenske eksklusive økonomiske zone i ICES-afsnit 3a ( 1 ) I EU-farvande i ICES-afsnit 4a. I ICES-afsnit 4b og 4c anvendes en bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse på 130 mm. ( 2 ) I et område i ICES-afsnit 4b og 4c, der afgrænses af et punkt ved 53°28′22″N, 0°09′24″Ø på Englands kyst, en ret linje, som forbinder dette punkt med 53°28′22″N, 0°22′24″Ø, Det Forenede Kongeriges 6-sømilegrænse og en ret linje, som forbinder et punkt ved 51°54′06″N, 1°30′30″Ø med et punkt på Englands kyst ved 51°55′48″N, 1°17′00″Ø, anvendes en bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse på 115 mm. ( 3 ) For taskekrabber fanget i tejner og kurve må højst 1 vægtprocent af den samlede fangst af taskekrabber bestå af aftagne klør. For taskekrabber fanget med andre redskaber må der højst landes 75 kg aftagne krabbeklør. ( 4 ) Uanset artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 anvendes de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel ikke inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der bevares om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel, der er under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, beregnes som levende vægt af alle marine organismer om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, frembydelse eller udbydelse til salg.

1. De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, der er angivet i denne del for havbars (Dicentrarchus labrax) i Nordsøen og europæisk hummer (Homarus gammarus) i den svenske eksklusive økonomiske zone i Skagerrak og Kattegat (ICES-afsnit 3a), finder anvendelse på rekreativt fiskeri.

▼B

DEL B

Maskestørrelser

1. Minimumsstandarder for maskestørrelser for trukne redskaber

1.1. Med forbehold af landingsforpligtelsen skal fartøjerne anvende en maskestørrelse på mindst 120 mm eller mindst 90 mm i Skagerrak og Kattegat ( 8 ).

1.2. Med forbehold af landingsforpligtelsen og uanset punkt 1.1 kan fartøjerne anvende en mindre maskestørrelse som angivet i følgende tabel for Nordsøen, Skagerrak og Kattegat, forudsat:

i) at de dertil knyttede betingelser i tabellen er overholdt, og at bifangsterne af torsk, kuller og sej ikke overstiger 20 % af den samlede fangst i levende vægt af samtlige havets biologiske ressourcer landet efter hver fangstrejse eller

ii) at der anvendes andre selektivitetsændringer, der er vurderet af STECF på anmodning af en eller flere medlemsstater og er godkendt af Kommissionen. Disse selektivitetsændringer skal munde ud i samme eller bedre selektive egenskaber som 120 mm for så vidt angår torsk, kuller og sej.

▼M1

1.3. Uanset oplysningerne i tabellen kan der anvendes en fiskeopbevaringsanordning i fiskeriet efter dybvandsrejer i Skagerrak (ICES-afsnit 3a), forudsat at der er tilstrækkelige fiskerimuligheder til at dække bifangster, og at opbevaringsanordningen er:

— konstrueret med et kvadratmasket toppanel med maskestørrelse på mindst 120 mm

— mindst 3 m lang

— mindst lige så bred som sorteringsristen.

1.4. Det er tilladt at anvende SepNep ( 9 ), som omhandlet i denne forordnings bilag I, som en tilsvarende selektionsanordning ved målrettet fiskeri efter jomfruhummer (Nephrops norvegicus).

▼B







Maskestørrelse Geografiske områder Betingelser Mindst 100 mm (1) Nordsøen syd for 57°30′N Målrettet fiskeri efter rødspætte og tunge med skovltrawl, bomtrawl og vod. Der skal være monteret et kvadratmasket panel på mindst 90 mm. Mindst 80 mm (1) ICES-afsnit 4b og 4c Målrettet fiskeri efter tunge med bomtrawl. Der skal være monteret et panel med en maskestørrelse på mindst 180 mm på øverste halvdel af den forreste del af nettet. Målrettet fiskeri efter hvilling, makrel og arter, der ikke er omfattet af fangstbegrænsninger med bundtrawl. Der skal være monteret et kvadratmasket panel på mindst 80 mm. Mindst 80 mm Nordsøen Målrettet fiskeri efter jomfruhummer (Nephrops norvegicus). Der skal være monteret et kvadratmasket panel på mindst 120 mm eller en sorteringsrist med højst 35 mm mellem tremmerne eller en tilsvarende selektionsanordning. Målrettet fiskeri efter arter, der ikke er omfattet af fangstbegrænsninger, og som ikke er omtalt andetsteds i tabellen. Der skal være monteret et kvadratmasket panel på mindst 80 mm. Målrettet fiskeri efter rokker. Mindst 80 mm ICES-afsnit 4c Målrettet fiskeri efter tunge med skovltrawl. Der skal være monteret et kvadratmasket panel på mindst 80 mm. Mindst 70 mm (kvadratmaske) eller 90 mm (diamantmaske) Skagerrak og Kattegat Målrettet fiskeri efter jomfruhummer (Nephrops norvegicus). Der skal være monteret en sorteringsrist med højst 35 mm mellem tremmerne eller en tilsvarende selektionsanordning. Mindst 40 mm Hele området Målrettet fiskeri efter blæksprutter (Loliginidae, Ommastrephidae). Mindst 35 mm Skagerrak og Kattegat Målrettet fiskeri efter dybvandsrejer (Pandalus borealis). Der skal være monteret en sorteringsrist med højst 19 mm mellem tremmerne eller en tilsvarende selektionsanordning. Mindst 32 mm Hele området bortset fra Skagerrak og Kattegat Målrettet fiskeri efter dybvandsrejer (Pandalus borealis). Der skal være monteret en sorteringsrist med højst 19 mm mellem tremmerne eller en tilsvarende selektionsanordning. Mindst 16 mm Hele området Målrettet fiskeri efter pelagiske arter, der ikke er omtalt andetsteds i tabellen. Målrettet fiskeri efter sperling. Ved fiskeri efter sperling skal der være monteret en sorteringsrist med højst 35 mm mellem tremmerne. Målrettet fiskeri efter hestereje og rejekonge. Der skal være monteret sorteringstrawl eller en sorteringsrist i overensstemmelse med nationalt eller regionalt fastsatte regler. Under 16 mm Hele området Målrettet fiskeri efter tobis ( 1 ) Det er forbudt for fartøjer at fiske med bomtrawl med en maskestørrelse på mellem 32 og 99 mm nord for en linje gennem følgende punkter: et punkt på østkysten af Det Forenede Kongerige ved 55°N, derfra mod øst til 55°N, 5°Ø, derfra mod nord til 56°N og derfra mod øst til et punkt på Danmarks vestkyst ved 56°N. Det er forbudt at fiske med bomtrawl med en maskestørrelse på mellem 32 og 119 mm inden for ICES- afsnit 2a og den del af ICES-underområde 4, der ligger nord for 56°00′N.

2. Minimumsstandarder for maskestørrelser for faststående garn og drivgarn

2.1. Med forbehold af landingsforpligtelsen skal fartøjer anvende en maskestørrelse på mindst 120 mm.

2.2. Med forbehold af landingsforpligtelsen og uanset punkt 2.1 kan fartøjer anvende mindre maskestørrelser som angivet i følgende tabel for Nordsøen, Skagerrak og Kattegat, forudsat at de dertil knyttede betingelser i nævnte tabel overholdes, og at bifangster af torsk, kuller og sej ikke overstiger 20 % af den samlede fangst i levende vægt af samtlige havets biologiske ressourcer landet efter hver fangstrejse.







Maskestørrelse Geografiske områder Betingelser Mindst 100 mm Hele området Målrettet fiskeri efter kuller, hvilling, ising og havbars Mindst 90 mm Hele området Målrettet fiskeri efter fladfisk eller arter, der ikke er omfattet af fangstbegrænsninger, og som ikke er omtalt andetsteds i tabellen. Mindst 50 mm Hele området Målrettet fiskeri efter små pelagiske arter, der ikke er omtalt andetsteds i tabellen.

DEL C

Lukkede områder eller områder med restriktioner

1. Lukning af et område med henblik på at beskytte tobis i ICES-afsnit 4a og 4b

1.1. Fiskeri efter tobis med trukne redskaber, der har en fangstpose med en maskestørrelse på mindre end 32 mm, er forbudt inden for det geografiske område, der afgrænses af Englands og Skotlands østkyst og afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

— Englands østkyst ved 55°30′N

— 55°30′N, 01°00′V

— 58°00′N, 01°00′V

— 58°00′N, 02°00′V

— Skotlands østkyst ved 02°00′V.

1.2. Dog skal fiskeri med henblik på videnskabelig undersøgelse være tilladt for at overvåge tobisbestanden i området og virkningerne af lukningen.

2. Lukning af et område for at beskytte unge individer af rødspætte i ICES-underområde 4

2.1. Det er forbudt for fartøjer med en længde overalt på over 8 m at anvende bundtrawl, bomtrawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber inden for de geografiske områder, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

a) området inden for 12 sømil ud for Frankrigs kyst nord for 51°00′N, ud for Belgiens kyst og ud for Nederlandenes kyst op til 53°00′N, målt fra basislinjerne

b) det område, der afgrænses af en linje mellem følgende koordinater: — punktet på Danmarks vestkyst ved 57°00′N — 57°00′N, 7°15′Ø — 55°00′N, 7°15′Ø — 55°00′N, 7°00′Ø — 54°30′N, 7°00′Ø — 54°30′N, 7°30′Ø — 54°00′N, 7°30′Ø — 54°00′N, 6°00′Ø — 53°50′N, 6°00′Ø — 53°50′N, 5°00′Ø — 53°30′N, 5°00′Ø — 53°30′N, 4°15′Ø — 53°00′N, 4°15′Ø — et punkt på Nederlandenes kyst ved 53°00′N — området inden for 12 sømil ud for Danmarks vestkyst fra 57°00′N op til Hirtshals Fyr, målt fra basislinjerne.

2.2. Det er tilladt for følgende fartøjer at fiske i det område, der er omhandlet i punkt 2.1:

a) fartøjer, hvis maskineffekt ikke overstiger 221 kW, og som anvender bundtrawl eller snurrevod

b) fartøjer, der driver parfiskeri, hvis kombinerede maskineffekt ikke på noget tidspunkt overstiger 221 kW, og som anvender parbundtrawl

▼M2

c) fartøjer, hvis maskineffekt overstiger 221 kW, må anvende skovlbundtrawl, og fartøjer, der driver parfiskeri, og hvis kombinerede maskineffekt overstiger 221 kW, må fiske med parbundtrawl, forudsat at de ikke deltager i målrettet fiskeri efter rødspætte og tunge, og at de overholder de relevante regler for maskestørrelser i dette bilags del B

▼M2

d) fartøjer, hvis maskineffekt overstiger 221 kW, må anvende snurrevod, forudsat at sådanne fartøjer overholder reglerne for maskestørrelser i dette bilags del B, punkt 1.1

▼B

2.3. Når fartøjer, der er omhandlet i punkt 2.2, litra a), anvender bomtrawl, må bomlængden eller den samlede længde af kombinerede bomtrawl, målt som summen af de enkelte bommes længde, ikke overstige 9 m eller ikke forlænges til mere end 9 m, undtagen ved fiskeri med redskaber med en maskestørrelse på mellem 16 og 31 mm. Det er tilladt for fiskerfartøjer, som har hesterejefiskeri (Crangon crangon) som hovedaktivitet, at anvende bomtrawl, hvis samlede bomlængde, målt som summen af de enkelte bommes længde, overstiger 9 m, når de fisker med redskaber med en maskestørrelse på mellem 80 og 99 mm, forudsat at der er udstedt en supplerende fiskeritilladelse til disse fartøjer.

▼M2

2.4. Fartøjer, som har tilladelse til at fiske i det område, der er omhandlet i punkt 2.1, opføres på en liste, der forelægges Kommissionen af hver enkelt medlemsstat. Den samlede maskineffekt for de i punkt 2.2, litra a), omhandlede fartøjer på listen må ikke overstige den samlede maskineffekt som fastslået for hver medlemsstat pr. 1. januar 1998. De tilladte fiskerfartøjer skal have en fiskeritilladelse i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009. Fra den 1. juli 2021 må kun bomtrawlere med en længde overalt på højst 24 meter føjes til denne liste.

▼B

3. Restriktioner for anvendelsen af bomtrawl i 12-sømilezonen ud for Det Forenede Kongeriges kyst

3.1. Det er forbudt for fartøjer at fiske med bomtrawl i 12-sømilezonen ud for Det Forenede Kongeriges kyst målt fra de basislinjer, der benyttes til fastsættelse af territorialfarvandene.

3.2. Uanset punkt 3.1 er fiskeri med bomtrawl tilladt inden for det specificerede område, forudsat:

— at fartøjernes maskineffekt ikke overstiger 221 kW, og at deres længde overalt ikke overstiger 24 m, og

— at bomlængden eller den samlede bomlængde, målt som summen af de enkelte bommes længde, ikke overstiger 9 m eller ikke kan forlænges til mere end 9 m, undtagen ved målrettet fiskeri efter hestereje ( Crangon crangon ) med en mindstemaskestørrelse på under 31 mm.

4. Restriktioner for fiskeriet efter brisling for at beskytte sild i ICES-afsnit 4b

Fiskeri med trukne redskaber, der har en fangstpose med en maskestørrelse på under 32 mm, eller med faststående garn med en maskestørrelse på under 30 mm er forbudt inden for de geografiske områder, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet, i følgende perioder:

— i perioderne 1. januar-31. marts og 1. oktober-31. december i det statistiske ICES-område 39Ø8. Ved anvendelse af denne forordning afgrænses dette ICES-område af en linje, som fra Det Forenede Kongeriges østkyst løber stik øst langs 55°00′N til 1°00′V, derfra stik nord til 55°30′N og derfra stik vest til Det Forenede Kongeriges kyst

— i perioderne 1. januar-31. marts og 1. oktober-31. december i det indre af Moray Firth vest for 3°30′V og i det indre af Firth of Forth vest for 3°00′V

— i perioden 1. juli-31. oktober i det geografiske område afgrænset af følgende koordinater: — Danmarks vestkyst ved 55°30′N — 55°30′N, 7°00′Ø — 57°00′N, 7°00′Ø — Danmarks vestkyst ved 57°00′N

▼M2

Uanset første afsnit, tredje led, finder nævnte led først anvendelse på fiskeri med følgende redskaber fra den 31. december 2023:

a) trukne redskaber med en maskestørrelse på mindre end 32 mm

b) snurpenot eller

c) hildingsgarn, indfiltringsnet, toggergarn og drivgarn med en maskestørrelse på mindre end 30 mm.

Medlemsstater, der har en direkte forvaltningsmæssig interesse, forelægger senest den 15. december 2023 Kommissionen overvågningsdata til støtte for undtagelsen.

▼B

5. Særlige bestemmelser for Skagerrak og Kattegat i ICES-afsnit 3a

5.1. Det er forbudt at fiske med bomtrawl i Kattegat.

5.2. Det er forbudt for EU-fartøjer at fiske efter, bevare om bord, omlade, lande, oplagre, sælge, frembyde eller udbyde laks og havørred til salg.

5.3. Det er forbudt at anvende trukne redskaber, der har en fangstpose med en maskestørrelse på under 32 mm, i perioden 1. juli-15. september i farvandene inden for 3 sømil fra basislinjerne i Skagerrak og Kattegat, medmindre der fiskes målrettet efter dybvandsreje (Pandalus borealis). Ved målrettet fiskeri efter ålekvabbe (Zoarces viviparus), kutling (Gobiidae) eller ulk (Cottus spp.), der skal bruges som madding, kan der anvendes redskaber med alle maskestørrelser.

6. Anvendelse af faststående garn i ICES-afsnit 3a og 4a

6.1. I overensstemmelse med artikel 9, stk. 7, litra a), og som undtagelse fra del B, punkt 2, i dette bilag er det tilladt at anvende følgende redskaber i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600 m:

— Bundsat gællegarn, der anvendes til målrettet fiskeri efter kulmule, og som har en maskestørrelse på mindst 100 mm og ikke er mere end 100 masker dybe, hvor den samlede længde for alle satte garn ikke overstiger 25 km pr. fartøj, og sættetiden højst er 24 timer

— Indfiltringsgarn, der anvendes til målrettet fiskeri efter havtaske, og som har en maskestørrelse på mindst 250 mm og ikke er mere end 15 masker dybe, hvor den samlede længde for alle satte garn ikke overstiger 100 km pr. fartøj, og sættetiden højst er 72 timer.

6.2. Målrettet fiskeri efter dybvandshajer som opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2336 ( 10 ), hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600 m, er forbudt. Når dybvandshajer, der er klassificeret som forbudte i nærværende forordning og i anden EU-lovgivning, fanges utilsigtet, skal de registreres, i videst muligt omfang ikke skades og straks genudsættes. Dybvandshajer, der er omfattet af fangstbegrænsninger, skal bevares om bord. Sådanne fangster skal landes og afskrives på kvoterne. I situationer, hvor kvoten ikke er til rådighed eller ikke i tilstrækkeligt omfang er til rådighed for den pågældende medlemsstat, kan Kommissionen anvende artikel 105, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009. Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må disse fartøjer ikke længere udnytte de undtagelser, der er fastsat i punkt 6.1.

▼M1

7. Foranstaltninger vedrørende europæisk hummer i ICES-afsnit 3a

7.1. I den svenske eksklusive økonomiske zone af ICES-afsnit 3a må europæisk hummer (Homarus gammarus) kun fiskes med hummertejne (FPO).

Tejnen skal have mindst to cirkulære udgange med en diameter på mindst 60 mm, som er placeret i den nederste del af hver del af tejnen. Hummere, der utilsigtet fanges med andre fiskeredskaber, må ikke skades og skal straks genudsættes.

7.2. Det er forbudt fiske efter, bevare om bord, omlade eller lande europæisk hummer (Homarus gammarus) i den svenske eksklusive økonomiske zone i ICES-afsnit 3a:

a) i erhvervsfiskeri i perioden den 1. januar til første mandag efter den 20. september

b) i rekreativt fiskeri i perioden den 1. december til første mandag efter den 20. september.

Europæiske hummere, der utilsigtet fanges i disse perioder, må ikke skades og skal straks genudsættes.

▼B

DEL D

Anvendelse af trawl med elektrisk strøm i ICES-afsnit 4b og 4c

1. Fiskeri med trawl med elektrisk strøm er forbudt i alle EU-farvande fra den 1. juli 2021.

2. I overgangsperioden, der ender den 30. juni 2021, er fiskeri med trawl med elektrisk strøm i ICES-afsnit 4b og 4c fortsat tilladt på de betingelser, der er fastlagt i denne del, og på enhver af de betingelser, der er fastlagt i henhold til artikel 24, stk. 1, litra b), i denne forordning vedrørende egenskaberne for den strøm, der anvendes, og de foranstaltninger til kontrol og overvågning, der er truffet syd for en geodætisk linje mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

— et punkt på Det Forenede Kongeriges østkyst ved 55°N

— mod øst til 55°N, 5°Ø

— mod nord til 56°N

— og derfra mod øst til et punkt på Danmarks vestkyst ved 56°N.

Følgende betingelser finder anvendelse:

a) højst 5 % af en medlemsstats bomtrawlerflåde anvender trawl med elektrisk strøm

b) den maksimale elektriske effekt i kW for hver bomtrawl er højst bommens længde i meter multipliceret med 1,25

c) den effektive spænding mellem elektroderne er højst 15 V

d) fartøjet er udstyret med et automatisk EDB-forvaltningssystem, som for minimum de seneste 100 træk registrerer den maksimale effekt, der anvendes pr. bom, og den effektive spænding mellem elektroderne. Uvedkommende personale kan ikke foretage ændringer i dette automatiske EDB-forvaltningssystem

e) det er forbudt at anvende én eller flere skrabekæder foran undertællen.

3. Der gives ikke nye licenser til nogen fartøjer i denne periode.

4. Indtil den 30. juni 2021 må medlemsstaterne i farvande indtil 12 sømil fra basislinjerne under deres højhedsområde eller jurisdiktion træffe ikkediskriminerende foranstaltninger til begrænsning af eller forbud mod anvendelse af trawl med elektrisk strøm. Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de berørte medlemsstater om de foranstaltninger, der er truffet i henhold til dette punkt.

5. Hvis kystmedlemsstaten anmoder flagmedlemsstaten herom, skal føreren af et fartøj, der anvender trawl med elektrisk strøm, i henhold til artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1004 ( 11 ) medbringe en observatør fra kystmedlemsstaten om bord under fiskeriet.









BILAG VI

NORDVESTLIGE FARVANDE

DEL A







Bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser Art Hele området Torsk (Gadus morhua) 35 cm Kuller (Melanogrammus aeglefinus) 30 cm Sej (Pollachius virens) 35 cm Lubbe (Pollachius pollachius) 30 cm Kulmule (Merluccius merluccius) 27 cm Glashvarre (Lepidorhombus spp.) 20 cm Tunge (Solea spp.) 24 cm Rødspætte (Pleuronectes platessa) 27 cm Hvilling (Merlangius merlangus) 27 cm Lange (Molva molva) 63 cm Byrkelange (Molva dypterygia) 70 cm Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) Jomfruhummerhaler Samlet længde 85 mm Rygskjoldslængde 25 mm (1) 46 mm (2) Makrel (Scomber spp.) 20 cm (6) Sild (Clupea harengus) 20 cm (6) Hestemakrel (Trachurus spp.) 15 cm (6) Ansjos (Engraulis encrasicolus) 12 cm eller 90 individer pr. kg (6) Havbars (Dicentrarchus labrax) 42 cm Sardin (Sardina pilchardus) 11 cm (6) Spidstandet blankesten (Pagellus bogaraveo) 33 cm Europæisk hummer (Homarus gammarus) 87 mm Troldkrabbe (Maja squinado) 120 mm Kammusling (Chlamys spp.) 40 mm Toppimusling (Ruditapes decussatus) 40 mm Tæppemusling (Venerupis pullastra) 38 mm Japansk tæppemusling (Venerupis philippinarum) 35 mm Venusmusling (Venus verrucosa) 40 mm Glat callista (Callista chione) 6 cm Knivmusling (Ensis spp.) 10 cm Musling (Spisula solida) 25 mm Kilemusling (Donax spp.) 25 mm Bønneknivmusling (Pharus legumen) 65 mm Konksnegl (Buccinum undatum) 45 mm Ottearmet blæksprutte (Octopus vulgaris) 750 g Languster (Palinurus spp.) 95 mm Dybvandsrosenreje (Parapenaeus longirostris) 22 mm (rygskjoldslængde) Taskekrabbe (Cancer pagurus) 140 mm (3) (4) Kæmpekammusling (Pecten maximus) 100 mm (5) ( 1 ) I ICES-afsnit 6a og 7a anvendes en samlet længde på 70 mm og en rygskjoldslængde på 20 mm som bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse. ( 2 ) I ICES-afsnit 6a og 7a anvendes en længde på 37 mm som bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse. ( 3 ) I EU-farvande i ICES-underområde 5, 6 syd for 56°N og 7, undtagen ICES-afsnit 7d, 7e, og 7f, anvendes 130 mm som bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse. ( 4 ) For taskekrabber fanget i tejner og kurve må højst 1 vægtprocent af den samlede fangst af taskekrabber bestå af aftagne klør. For taskekrabber fanget med andre redskaber må der højst landes 75 kg aftagne krabbeklør. ( 5 ) I ICES-afsnit 7a nord for 52°30′N og 7d anvendes en bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse på 110 mm. ►M3 ( 6 ) Uanset artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 anvendes de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel ikke inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der bevares om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel, der er under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, beregnes som levende vægt af alle marine organismer om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, frembydelse eller udbydelse til salg. ◄

▼M3 —————

▼M3

1. De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser angivet i denne del for torsk (Gadus morhua), kuller (Melanogrammus aeglefinus), sej (Pollachius virens), lubbe (Pollachius pollachius), kulmule (Merluccius merluccius), glashvarre (Lepidorhombus spp.), tunge (Solea spp.), rødspætte (Pleuronectes platessa), hvilling (Merlangius merlangus), lange (Molva molva), byrkelange (Molva dypterygia), makrel (Scomber spp.), sild (Clupea harengus), hestemakrel (Trachurus spp.), ansjos (Engraulis encrasicolus), havbars (Dicentrarchus labrax), sardin (Sardina pilchardus) og spidstandet blankesten (Pagellus bogaraveo) anvendes på rekreativt fiskeri i de nordvestlige farvande.

▼B

DEL B

Maskestørrelser

1. Minimumsstandarder for maskestørrelser for trukne redskaber

1.1. Med forbehold af landingsforpligtelsen skal fartøjer anvende en maskestørrelse på mindst 120 mm ( 12 ) eller mindst 100 mm i ICES underområde 7b-7k.

1.2. Med forbehold af landingsforpligtelsen og uanset punkt 1.1 kan fartøjerne anvende en mindre maskestørrelse som angivet i følgende tabel for de nordvestlige farvande, hvis:

i) at de dertil knyttede betingelser i tabellen er overholdt, og at bifangsterne af torsk, kuller og sej ikke overstiger 20 % af den samlede fangst i levende vægt af samtlige havets biologiske ressourcer landet efter hver fangstrejse eller

ii) der anvendes andre selektivitetsændringer, der er vurderet af STECF på anmodning af en eller flere medlemsstater og er godkendt af Kommissionen. Disse selektivitetsændringer skal munde ud i samme eller bedre selektive egenskaber som henholdsvis 120 mm for så vidt angår torsk, kuller og sej, eller 100 mm i ICES-underområde 7b-7k.







Maskestørrelse Geografiske områder Betingelser Mindst 80 mm (1) ICES-underområde 7 Målrettet fiskeri efter kulmule, glashvarre og havtaske eller målrettet fiskeri efter hvilling, makrel og arter, der ikke er omfattet af fangstbegrænsninger, og som ikke er omtalt andetsteds i tabellen, med bundtrawl. Der skal være monteret et kvadratmasket panel på mindst 120 mm (4) (7). Målrettet fiskeri med skovltrawl efter tunge og arter, der ikke er omfattet af fangstbegrænsninger. Der skal være monteret et kvadratmasket panel på mindst 80 mm (4). Mindst 80 mm Hele området Målrettet fiskeri efter jomfruhummer (Nephrops Norvegicus) ( (3)). Der skal være monteret et kvadratmasket panel på mindst 120 mm eller en sorteringsrist med højst 35 mm mellem tremmerne eller en tilsvarende selektionsanordning. Mindst 80 mm ICES-afsnit 7a, 7b, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h og 7j Målrettet fiskeri efter tunge med bomtrawl. Der skal være monteret et panel med en maskestørrelse på mindst 180 mm ( (6)) på øverste halvdel af den forreste del af nettet. Mindst 80 mm ICES-afsnit 7d og 7e Målrettet fiskeri efter hvilling, makrel og arter, som ikke er omfattet af fangstbegrænsninger, og som ikke er omtalt andetsteds i tabellen, med bundtrawl. Mindst 40 mm Hele området Målrettet fiskeri efter blæksprutter (Loliginidae, Ommastrephidae) Mindst 16 mm Hele området Målrettet fiskeri efter små pelagiske arter, der ikke er omtalt andetsteds i tabellen.Målrettet fiskeri efter hestereje og rejekonge. Der skal være monteret sorteringstrawl eller en sorteringsrist i overensstemmelse med nationalt fastsatte regler. Under 16 mm Hele området Målrettet fiskeri efter tobis ( 1 ) Dette berører ikke artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2002. ( 2 ) Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2002 af 19. marts 2002 om supplerende tekniske foranstaltninger for genopbygning af kulmulebestanden i ICES-underområde III, IV, V, VI og VII og ICES-afsnit VIIIa,b,d,e (EFT L 77 af 20.3.2002, s. 8). ( 3 ) En maskestørrelse på mindst 70 mm gælder for fartøjer, der fisker med en enkelt rig, i ICES-afsnit 7a. ( 4 ) Dette berører ikke artikel 2, stk. 5, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 737/2012. ( 5 ) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 737/2012 af 14. august 2012 om beskyttelse af visse fiskebestande i Det Keltiske Hav (EUT L 218 af 15.8.2012, s. 8). ( 6 ) Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på ICES-afsnit 7d. ( 7 ) Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på målrettet fiskeri efter hvilling, makrel og arter, der ikke er omfattet af fangstbegrænsninger i ICES-afsnit 7d og 7e.

▼M3

1.3. Dette punkt finder anvendelse uanset punkt 1.1 og 1.2.

1.3.1. Følgende finder anvendelse på fartøjer, der fisker med bundtrawl og vod i ICES-afsnit fra 7f, 7g, den del af 7h, der ligger nord for 49°30′ nordlig bredde, og den del af 7j, der ligger nord for 49°30′ nordlig bredde og øst for 11° vestlig længde: a) Fartøjer, der fisker med bundtrawl eller vod, skal anvende redskaber med en af følgende maskestørrelser: i) en fangstpose med en maskestørrelse på 110 mm med et kvadratmasket panel med en maskestørrelse på 120 mm ii) en T90-fangstpose med en maskestørrelse på 100 mm iii) en fangstpose med en maskestørrelse på 120 mm iv) en fangstpose med en maskestørrelse på 100 mm med et kvadratmasket panel med en maskestørrelse på 160 mm. b) Derudover skal fartøjer, der fisker med bundtrawl, og hvis fangster vejet inden udsmid består af mindst 20 % kuller, anvende: i) et fiskeredskab, der er konstrueret med en afstand på mindst én meter mellem overtællen og ruppen, eller ii) et hvilket som helst middel, der påviseligt er mindst lige så selektivt med henblik på at undgå torsk, i henhold til vurderingen fra ICES eller STECF, og er godkendt af Kommissionen.

Medlemsstater kan undtage fartøjer, der fisker med bundtrawl, og hvis fangster vejet inden udsmid består af mindre end 1,5 % torsk, fra anvendelsen af litra b), forudsat at disse fartøjer er omfattet af en gradvis forøgelse af observatørdækning på havet op til mindst 20 % af alle deres fangstrejser. Medlemsstater, der gør brug af denne undtagelse, skal hvert år inden den 1. december indberette antallet af og fangstsammensætningen for de fartøjer, der anvender denne bestemmelse.

Medlemsstaterne kan undtage fartøjer, der anvender et alternativt meget selektivt redskab, fra anvendelsen af litra a) og b), forudsat at dette redskabs tekniske specifikationer ifølge en vurdering foretaget af STECF medfører en selektivitet, som er den samme som eller højere end ved redskaberne i litra a) og b), og resulterer i, at der fanges mindre end 1 % torsk. Et sådant redskab eller en sådan anordning skal opfylde kravene i artikel 15, stk. 4, og være godkendt af Kommissionen.

1.3.2. Uanset punkt 1.1, 1.2 og 1.3.1:

a) skal fartøjer, der fisker med bundtrawl eller vod, og hvis fangster består af mere end 30 % jomfruhummer, anvende et af følgende redskaber: i)