02004A0206(02) — DA — 01.09.2017 — 001.001

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

Ændret ved:









▼B

AFTALE

mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada om handel med vin og spiritus - Slutakt - Erklæringer







DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, i det følgende benævnt »Fællesskabet«, og CANADA, i det følgende under et benævnt »de kontraherende parter«, SOM ERKENDER, at de kontraherende parter inden for vin- og spiritussektoren ønsker at etablere snævrere forbindelser, SOM ØNSKER at skabe mere gunstige vilkår for en harmonisk udvikling af handelen med vin og spiritus på grundlag af lighed og til begge parters fordel, ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:







AFSNIT I

INDLEDENDE BESTEMMELSER

Artikel 1

Mål

1. De kontraherende parter forpligter sig til på grundlag af principperne om ikke-diskrimination og gensidighed at lette og fremme handelen med vin og spiritus, som er produceret i Canada og Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i denne aftale.

2. De kontraherende parter træffer alle rimelige foranstaltninger for at sikre, at forpligtelserne i denne aftale opfyldes, og at de i aftalen fastsatte mål nås.

Artikel 2

Omfang og anvendelsesområde

Aftalen finder anvendelse på vine henhørende under position 22.04 og spiritus henhørende under position 22.08 i det harmoniserede system i den internationale konvention om det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem, udfærdiget i Bruxelles den 14. juni 1983, som produceres i overensstemmelse med de love og bestemmelser, der gælder for produktionen af vin og spiritus på de kontraherende parters områder.

Artikel 3

Definitioner

1. Medmindre andet fremgår, forstås i denne aftale ved:

— »mærkning«: enhver form for etikette, tegn, mærke, billede eller andet beskrivende materiale, som er skrevet, trykt, stencileret, angivet, stemplet eller præget på eller fæstnet på en vin- eller spiritusbeholder

— »WTO-aftale«: Marrakesh-aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO)

— »TRIPS-aftalen«: Aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, som er vedlagt WTO-aftalen som bilag 1 C

— »1989-aftalen«: aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Canada om handel med alkoholholdige drikkevarer, indgået den 28. februar 1989.

2. »Med oprindelse i« angiver, når det bruges i forbindelse med Fællesskabet eller et af dets medlemsstater eller Canada, at vinen eller spiritussen er produceret inden for den berørte jurisdiktion, og, i forbindelse med vin, at den er produceret udelukkende af druer, som er høstet inden for denne jurisdiktions område.

Artikel 4

Almindelige bestemmelser om indførsel og markedsføring

Medmindre andet er fastsat i aftalen, sker indførsel og markedsføring i overensstemmelse med de love og administrative bestemmelser, der gælder på den kontraherende parts område, hvortil indførslen finder sted.







AFSNIT II

ØNOLOGISKE FREMGANGSMÅDER OG BEHANDLINGSMETODER OG PRODUKTSPECIFIKATIONER

Artikel 5

Gensidig anerkendelse af ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder og produktspecifikationer

1. Fællesskabet tillader indførsel og markedsføring på dets område af vine med oprindelse i Canada, som er produceret i overensstemmelse med:

— de ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder, der er angivet i bilag I, afsnit A, og

— de produktspecifikationer, der er fastsat i bilag II, afsnit A.

2. Canada tillader indførsel og markedsføring på dets område af vine med oprindelse i Fællesskabet, som er produceret i overensstemmelse med:

— de ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder, der er angivet i bilag I, afsnit B, og

— de produktspecifikationer, der er fastsat i bilag II, afsnit B.

3. De kontraherende parter erkender, at de ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder, der er opført i bilag I, opfylder de i artikel 6, stk. 2, fastsatte krav.

Artikel 6

Nye fremgangsmåder eller ændring af fremgangsmåder

1. Hver af de kontraherende parter bestræber sig på i henhold til de i afsnit VII fastsatte procedurer at underrette den anden kontraherende part ved førstgivne lejlighed om udviklinger, som for den vin, der produceres på dens område, kan føre til, at der gives tilladelse til en ønologisk fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, som ikke er opført i det relevante afsnit i bilag I, med henblik på opnåelse af en fælles fremgangsmetode.

2. Nye ønologiske fremgangsmåder, behandlingsmetoder eller ændringer, som anvendes ved produktion af vin, skal, jf. dog artikel 35, opfylde følgende krav:

a) beskytte forbrugerne mod falske eller vildledende fremgangsmåder, som kunne give et fejlagtigt indtryk af produktets egenskaber, sammensætning, kvalitet eller værdi, og

b) overholde standarderne for god ønologisk praksis. For den ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring gælder bl.a.:

— den må ikke være forbudt i henhold til love og administrative bestemmelser i oprindelseslandet

— den skal beskytte produktets oprindelige særpræg gennem opretholdelse af det forhold, at vinens typiske egenskaber skyldes dens oprindelse, dvs. de anvendte druer, men også påvirkes af dyrkningsområdet, herunder især de klimatiske, geologiske og andre produktionsvilkår

— den skal være baseret på et rimeligt teknologisk eller praktisk behov for at opretholde vinens kvalitet, stabilitet eller forbrugeraccept, og

— den skal sikre, at behandlingsmetoderne eller tilsætningerne begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at opnå den ønskede virkning.

3. De kontraherende parter underretter inden 90 dage den anden kontraherende part, hvis der med henblik på den vin, der produceres på deres område, gives tilladelse til ønologiske fremgangsmåder, behandlingsmetoder og ændringer, som ikke er opført i det relevante afsnit i bilag I.

4. Meddelelsen skal indeholde en beskrivelse af den ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, som ikke er opført i det relevante afsnit i bilag I.

5. Den kontraherende part, der giver meddelelsen, skal, hvis det kræves af den anden kontraherende part, fremlægge teknisk materiale, som berettiger tilladelsen af den ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, især med henblik på de i stk. 2 fastsatte krav.

Artikel 7

Foreløbig tilladelse

Med forbehold af de i artikel 35 fastsatte foranstaltninger skal vine, som produceres efter den ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, som en af de kontraherende parter giver meddelelse om i henhold til artikel 6, stk. 3, have en foreløbig tilladelse til at blive indført og markedsført på den anden kontraherende parts område.

Artikel 8

Indsigelsesprocedure

1. Senest 10 måneder efter, at en af de kontraherende parter har givet meddelelse i henhold artikel 6, stk. 3, kan den anden kontraherende part gøre skriftlig indsigelse mod den anmeldte ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring med henvisning til, at den ikke opfylder kravene i artikel 6, stk. 2, litra a) og b). ►M1 En kontraherende part kan anmode om konsultationer i henhold til artikel 29.4 (Konsultationer) i den samlede økonomi- og handelsaftale mellem Canada og Den Europæiske Union (»CETA«). Hvis konsultationerne ikke fører til en løsning af problemet, kan en kontraherende part skriftligt meddele den anden kontraherende part, at den har besluttet at henvise sagen til voldgift, jf. artikel 29.6-29.10 i CETA. ◄

2. En kontraherende part kan ikke modsætte sig meddelelsen af en ønologisk fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, hvis den allerede selv har godkendt, dog ikke med henblik på midlertidige forsøg, den samme ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring for vine, som markedsføres på dens område, under forudsætning af at den pågældende ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring er i overensstemmelse med de klimatiske, geologiske eller andre produktionsvilkår i de områder, hvor den vil blive anvendt.

3. Intet i denne aftale begrænser brugen af ønologiske fremgangsmåder, behandlingsmetoder eller ændringer, som en af de kontraherende parter ikke har godkendt i henhold til procedurerne i denne aftale, i fald produktet markedsføres på den anden af de kontraherende parters hjemmemarked eller en tredjeparts marked.

Artikel 9

Ændring af bilag I

1. De kontraherende parter ændrer det relevante afsnit i bilag I for at tilføje den ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, som der er givet meddelelse om i henhold til artikel 6, stk. 3, senest 12 måneder efter, at en sådan meddelelse er givet.

2. ►M1 Hvis en kontraherende part har gjort brug af den i artikel 8 (Indsigelsesprocedure) omhandlede indsigelsesprocedure, handler de kontraherende parter som en undtagelse fra stk. 1 i overensstemmelse med resultatet af konsultationerne, medmindre sagen underkastes den i artikel 29.6-29.10 i CETA omhandlede voldgiftsprocedure, i hvilket tilfælde: ◄

a) Hvis voldgiftsmændene afgør, at den anmeldte ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring opfylder de i artikel 6, stk. 2, litra a) og b), fastsatte krav, ændrer de kontraherende parter det relevante afsnit i bilag I med henblik på tilføjelse af den ønologiske fremgangsmåde eller behandlingsmetode senest 90 dage efter afgørelsen.

b) Hvis voldgiftsmændene derimod afgør, at den anmeldte ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring ikke opfylder de i artikel 6, stk. 2, litra a) og b), fastsatte krav, udløber den midlertidige tilladelse til indførsel og markedsføring af vine, som har oprindelse hos den af de kontraherende parter, der har givet meddelelsen, og som er produceret i overensstemmelse med den pågældende ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, jf. artikel 7, 30 dage efter en sådan afgørelse. En sådan afgørelse har ingen virkning for den fortsatte anvendelse af artikel 7 i forbindelse med markedsføring af vin, som er indført på de kontraherende parters områder før datoen for afgørelsen.

▼M1

3. Såfremt artikel 29.6-29.10 i CETA anvendes i forbindelse med proceduren i stk. 2, finder de tilsvarende anvendelse.

▼B







AFSNIT III

GEOGRAFISKE BETEGNELSER FOR VIN

Artikel 10

Registrering og beskyttelse i Canada

1. De i bilag III(a) opførte navne, som betegner vine med oprindelse i Fællesskabet, hvis kvalitet, omdømme eller andre egenskaber i al væsentlighed kan føres tilbage til vinens geografiske oprindelse, og som i den gældende fællesskabslovgivning officielt er anerkendt og beskyttet som en geografisk betegnelse i den betydning, der gives i TRIPS-aftalens artikel 22, stk. 1, kan registreres som beskyttede geografiske betegnelser for vin i Canada.

2. En beskyttet geografisk betegnelse må ikke anvendes til at beskrive eller præsentere en vin, som ikke har oprindelse i det område, som den pågældende beskyttede geografiske betegnelse vedrører, herunder også i oversættelser, uanset om den ledsages af udtryk som »art«, »type«, »stil«, »efterligning« eller lignende, og uanset om den beskyttede geografiske betegnelse ledsages af en henvisning til det egentlige oprindelsessted.

3. I overensstemmelse med den i canadisk lov fastsatte ansøgningsprocedure skal Canada træffe de nødvendige foranstaltninger for at få de navne, der er opført i bilag III(a), opført på listen over beskyttede geografiske betegnelser i Canada på grundlag af en behørigt fremsat registreringsansøgning.

Artikel 11

Beskyttelse i Fællesskabet

1. De i bilag III(b) opførte navne, som betegner vine med oprindelse i Canada, hvis kvalitet, omdømme eller andre egenskaber i al væsentlighed kan føres tilbage til vinens geografiske oprindelse, og som i Canadas gældende lovgivning officielt er anerkendt som en geografisk betegnelse i den betydning, der gives i TRIPS-aftalens artikel 22, stk. 1, kan opnå beskyttelse som geografiske betegnelser for vin i Fællesskabet.

2. En beskyttet geografisk betegnelse må ikke anvendes til at beskrive eller præsentere en vin, som ikke har oprindelse i det område, som den pågældende beskyttede geografiske betegnelse vedrører, herunder også i oversættelser, uanset om den ledsages af udtryk som »art«, »type«, »stil«, »efterligning« eller lignende, og uanset om den beskyttede geografiske betegnelse ledsages af en henvisning til det egentlige oprindelsessted.

3. Med henblik på gennemførelse af stk. 1 og 2 skal Fællesskabet efter at have modtaget en officiel ansøgning i form af en diplomatisk note fra Canada, som godtgør, at navnene i stk. 1 er geografiske betegnelser, træffe de nødvendige foranstaltninger for at få navnene i bilag III(b) beskyttet af de håndhævende myndigheder, så vine, der ukorrekt præsenteres og beskrives som vine med en beskyttet canadisk geografisk betegnelse ikke markedsføres eller trækkes tilbage fra markedet.

Artikel 12

Gængse betegnelser og overgangsordninger

1. Ved udløbet af den nedenfor angivne overgangsperiode anser Canada ikke længere nedenstående vinnavne for at være gængse i Canadas fælles sprog som fælles betegnelser for vine som fastsat i artikel 24, stk. 6, i TRIPS-aftalen.







Navn Overgangsperioden udløber Bordeaux ved aftalens ikrafttrædelse Chianti ved aftalens ikrafttrædelse Claret ved aftalens ikrafttrædelse Madeira ved aftalens ikrafttrædelse Malaga ved aftalens ikrafttrædelse Marsala ved aftalens ikrafttrædelse Medoc ved aftalens ikrafttrædelse Médoc ved aftalens ikrafttrædelse Mosel ved aftalens ikrafttrædelse Moselle ved aftalens ikrafttrædelse Chablis 31. december 2013 Champagne 31. december 2013 Bourgogne 31. december 2008 Burgundy 31. december 2008 Port 31. december 2013 Porto 31. december 2013 Rhin 31. december 2008 Rhine 31. december 2008 Sauterne 31. december 2008 Sauternes 31. december 2008 Sherry 31. december 2013.

2. Med virkning fra datoen for denne aftales ikrafttrædelse må ingen af de vinnavne, der er opført i stk. 1, anvendes til at beskrive eller præsentere canadiske VQA-certificerede vine.

Artikel 13

Ændringer til bilag III

De kontraherende parter kan efter anmodning fra en af parterne ændre bilag III af hensyn til ændringer i den pågældende parts interne lovgivning.







AFSNIT IV

SPIRITUS

Artikel 14

Registrering og beskyttelse i Canada

1. De i bilag IV(a) opførte navne, som betegner spiritus med oprindelse i Fællesskabet, hvis kvalitet, omdømme eller andre egenskaber i al væsentlighed kan føres tilbage til spiritussens geografiske oprindelse, og som i den gældende fællesskabslovgivning officielt er anerkendt og beskyttet som en geografisk betegnelse i den betydning, der gives i TRIPS-aftalens artikel 22, stk. 1, kan registreres som beskyttede geografiske betegnelser for spiritus i Canada.

2. En beskyttet geografisk betegnelse må ikke anvendes til at beskrive eller præsentere spiritus, som ikke har oprindelse i det område, som den pågældende beskyttede geografiske betegnelse vedrører, herunder også i oversættelser, uanset om den ledsages af udtryk som »art«, »type«, »stil«, »efterligning« eller lignende, og uanset om den beskyttede geografiske betegnelse ledsages af en henvisning til det egentlige oprindelsessted.

3. I overensstemmelse med den i canadisk lov fastsatte ansøgningsprocedure skal Canada træffe de nødvendige foranstaltninger for at få de navne, der er opført i bilag IV(a), opført på listen over beskyttede geografiske betegnelser i Canada på grundlag af en behørigt fremsat registreringsansøgning.

Artikel 15

Beskyttelse i Fællesskabet

1. De i bilag IV(b) opførte navne, som betegner spiritus med oprindelse i Canada, hvis kvalitet, omdømme eller andre egenskaber i al væsentlighed kan føres tilbage til spiritussens geografiske oprindelse, og som i Canadas gældende lovgivning officielt er anerkendt som en geografisk betegnelse i den betydning, der gives i TRIPS-aftalens artikel 22, stk. 1, kan opnå beskyttelse som geografiske betegnelser for spiritus i Fællesskabet.

2. En beskyttet geografisk betegnelse, jf. stk. 1, må ikke anvendes til at beskrive eller præsentere spiritus, som ikke har oprindelse i det område, som den pågældende beskyttede geografiske betegnelse vedrører, herunder også i oversættelser, uanset om den ledsages af udtryk som »art«, »type«, »stil«, »efterligning« eller lignende, og uanset om den beskyttede geografiske betegnelse ledsages af en henvisning til det egentlige oprindelsessted.

3. Med henblik på gennemførelse af stk. 1 og 2 skal Fællesskabet efter at have modtaget en officiel ansøgning i form af en diplomatisk note fra Canada, som godtgør, at navnene i stk. 1 er geografiske betegnelser, træffe de nødvendige foranstaltninger for at få navnene i bilag IV(b) beskyttet af de håndhævende myndigheder, så spiritus, der ukorrekt præsenteres og beskrives som spiritus med en beskyttet canadisk geografisk betegnelse ikke markedsføres eller trækkes tilbage fra markedet.

Artikel 16

Ændringer til bilag IV

De kontraherende parter kan efter anmodning fra en af parterne ændre bilag IV af hensyn til ændringer i den pågældende parts interne lovgivning.

Artikel 17

Spiritusnavne

1. Ved udløbet af overgangsperioden på to år fra denne aftales ikrafttrædelsesdato anerkender Canada, at nedenstående spiritusnavne udelukkende betegner spiritus, der fremstilles i de nedenfor angivne lande, og det tillader ikke, at disse navne anvendes som betegnelse for spiritus, der ikke udelukkende er fremstillet i de således anførte lande.







Grappa: Italien Jägertee, Jagertee, Jagatee: Østrig Korn, Kornbrand: Tyskland, Østrig Ouzo, Ούζο: Grækenland Pacharán: Spanien

2. Ved udløbet af overgangsperioden på to år fra denne aftales ikrafttrædelsesdato anerkender Fællesskabet, at Rye Whisky udelukkende betegner spiritus med oprindelse i Canada, og det tillader ikke, at dette navn bruges som betegnelse for spiritus, der ikke har oprindelse i Canada.

3. Ved undtagelse fra stk. 1 og 2 kan en af de kontraherende parter efter anbefaling fra den fælles komité tillade, at et af de i stk. 1 og 2 nævnte spiritusnavne bruges til at betegne spiritus, der er fremstillet i et tredjeland, dog forudsat:

a) at den pågældende spiritus’ omdømme ikke afhænger af omdømmet af spiritus fremstillet inden for et af de kontraherende parters områder, og

b) at en sådan tilladelse ikke vil vildlede forbrugerne.

Artikel 18

Mærkning af spiritus

1. På Canadas område må spiritus ikke mærkes med urigtige, falske eller vildledende betegnelser, som kan give et fejlagtigt indtryk af spiritussens egenskab, sammensætning, kvalitet, oprindelse eller værdi, især i forbindelse med spiritus, der er mærket med navnet på eller en henvisning til en af Fællesskabets medlemsstater.

2. På Fællesskabets område må spiritus ikke mærkes med ukorrekte betegnelser, som kan afstedkomme forvirring eller vildlede de personer, som de er henvendt til, især i forbindelse med spiritus, der er mærket med navnet på eller en henvisning til Canada.

Artikel 19

Whiskyfremstilling

1. Canada sikrer, at whisky, herunder Canadian Whisky, Canadian Rye Whisky og Rye Whisky, der udføres fra Canada til Fællesskabet, er spiritus fremstillet ved destillering af gæret mask af korn:

— som er forsukret ved diastase af den heri indeholdte malt med eller uden naturlige enzymer

— som er gæret ved hjælp af gær

— som er destilleret ved en alkoholprocent på højst 94,8 %, så destillatet har aroma og smag fra de anvendte råvarer

— som er lagret i mindst tre år i trætønder på højst 700 liter

— som er aftappet med en volumenprocent på mindst 40 %, og

— som ikke er tilsat andet end vand og spirit karamel.

2. Hvad angår whiskyens maksimale destilleringsstyrke, gælder det for destillater, som er fremstillet i Canada mellem den 31. december 1990 og den 31. december 2002, og som har en sådan styrke, at destillatet har aroma og smag fra råvarerne, at de anses for at overholde den maksimale destilleringsstyrke, som er angivet i stk. 1, tredje led, og de kan indgå i den whisky, der udføres fra Canada til Fællesskabet indtil den 31. december 2008, uanset at der ikke foreligger nogen oplysninger om den egentlige destilleringsstyrke.







AFSNIT V

MÆRKNING AF VIN

Artikel 20

Principper for mærkning af vin

De kontraherende parter er enige om, at oplysningerne på vinetiketter:

— ikke må være ukorrekte eller falske, og

— ikke må være misvisende eller kunne føre til forvirring eller vildlede de personer, som de er henvendt til, og de må ikke kunne give et fejlagtigt indtryk af vinens egenskaber, sammensætning, kvalitet, oprindelse eller værdi.

Artikel 21

Nye mærkningsbestemmelser

De kontraherende parter fortsætter i den fælles komité med at forhandle om bestemmelserne for mærkning af vin med det mål at nå en aftale.

Artikel 22

Foreløbige bestemmelser

Indtil der foreligger et resultat af de i artikel 21 omhandlede forhandlinger, kan vin, der er mærket i overensstemmelse med de i bilag V fastsatte foreløbige bestemmelser, markedsføres på de kontraherende parters områder.







AFSNIT VI

ATTESTERING VED INDFØRSEL OG KRAV VED MARKEDSFØRING AF VIN

Artikel 23

Fællesskabets attestering af vin

1. Vin med oprindelse i Canada, som er fremstillet under tilsyn og kontrol af et af de i bilag VI opførte organer, kan indføres i henhold til de forenklede attesteringsbestemmelser i fællesskabslovgivningen.

2. De enkelte producenter kan udarbejde og undertegne attesteringsdokumenter, når de har tilladelse hertil fra et af de kompetente organer.

3. Canada sikrer, at de kompetente organer fører tilsyn med og kontrollerer producenter med en sådan tilladelse, og at der er bevis for, at producenterne har den nødvendige kapacitet til at udarbejde attesteringsdokumenter og analyser.

4. Canada giver efter anmodning Fællesskabet oplysning om navn og adresse på producenter, der har tilladelse til at udarbejde det i stk. 2 omhandlede attesteringsdokument.

5. Fællesskabet underkaster ikke indførslen af vin med oprindelse i Canada en mere restriktiv eller mere udbredt attesteringsordning end den gældende ordning på datoen for denne aftales ikrafttrædelse og ordningen for vin indført fra andre lande, hvor der anvendes samme tilsyn og kontrolforanstaltninger, dog med undtagelse af supplerende midlertidige attesteringskrav, som er begrundet i berettigede offentlige hensyn.

Artikel 24

Canadas attestering af vin

1. Canada underkaster ikke indførslen af vin med oprindelse i Fællesskabet en mere restriktiv eller udbredt ordning for attestering, analyse eller afprøvning, som skal udføres af leverandøren eller de canadiske myndigheder på leverandørens regning, end den gældende ordning på dagen for denne aftales ikrafttrædelse, dog med undtagelse af supplerende midlertidige attesteringskrav, som er begrundet i berettigede offentlige hensyn.

2. Inden for et år efter aftalens ikrafttrædelse reducerer de canadiske myndigheder de i stk. 1 fastsatte attesterings-, analyse- og afprøvningskrav, så de ikke er mere restriktive end nødvendigt.

Artikel 25

Vin produceret af druer, der er frosne på vinstokken

Betegnelserne »Icewine« eller for vin fremstillet i Canada eller Luxembourg »Vin de glace« eller for vin fremstillet i Østrig eller Tyskland »Eiswein« må kun anvendes til at beskrive vin, som er fremstillet af druer, der er frosne på vinstokken, og som er fremstillet under følgende vilkår:

a) druerne skal være frosne under høsten og presningen, idet temperaturen helst ikke må være højere end minus syv grader celsius

b) ingen form for kunstig frysning er tilladt

c) druer, der anvendes til fremstillingen, skal alle have oprindelse i samme region

d) ingen tilsætning er tilladt

e) det naturlige alkoholindhold skal mindst være på 15 volumenprocent

f) det egentlige alkoholindhold skal mindst være på 5,5 volumenprocent

g) det samlede indhold af svovldioxid må ikke overstige 400 mg/l, og

h) indholdet af flygtige syrer må ikke overstige 2,1 g/l.







AFSNIT VII

SAMARBEJDE

Artikel 26

De kontraherende parters opgaver

1. De kontraherende parter opretholder direkte eller gennem den fælles komité, der er oprettet ifølge artikel 27, forbindelse med hinanden med hensyn til ethvert spørgsmål om denne aftales gennemførelse og funktion.

2. De kontraherende parter:

a) kan ændre bilagene som fastsat i denne aftale

b) underretter hinanden, hvis de har til hensigt at iværksætte nye foranstaltninger eller foretage ændringer af gældende foranstaltninger begrundet i offentlige hensyn, herunder sundheds- eller forbrugerbeskyttelse, der kan få følger for vin- og spiritussektoren

c) underretter hinanden om retsforskrifter, administrative foranstaltninger og retsafgørelser vedrørende anvendelsen af denne aftale, og de meddeler hinanden de foranstaltninger, der vedtages på grundlag af sådanne beslutninger.

Artikel 27

Den fælles komité

1. Med henvisning til denne aftale nedsættes der en fælles komité bestående af repræsentanter for Fællesskabet og Canada.

2. Den fælles komité kan udarbejde anbefalinger med konsensus. Den fastsætter selv sin forretningsorden. Den mødes på anmodning af en af de kontraherende parter senest 90 dage efter datoen for anmodningens fremsættelse skiftevis i Fællesskabet og Canada og på tider og steder og under forhold, som de kontraherende parter aftaler i fællesskab, herunder videokonference.

3. Den fælles komité sørger for, at aftalen fungerer efter hensigten, og den kan tage ethvert spørgsmål vedrørende aftalens gennemførelse og funktion op til behandling. Den tager sig især af følgende opgaver:

— ►M1 at vedtage ændringer til bilagene til denne aftale ved hjælp af en afgørelse truffet af Det Blandede Udvalg ◄

— udarbejdelse af anbefalinger, som bidrager til at nå målene for denne aftale eller 1989-aftalen

— udveksling af oplysninger for at få aftalen til at fungere så optimalt som muligt

— fremsættelse af forslag om emner af gensidig interesse for de kontraherende parter inden for vin- og spiritussektoren, og

— udarbejdelse af oversigter over gebyrer og udgifter, som er opført i bilag VII, punkt 9.

Artikel 28

Overtrædelse

1. Hvis en af de kontraherende parter har grund til at tro:

a) at vin eller spiritus, der er eller har været genstand for samhandel mellem de kontraherende parter, eller som markedsføres på en af parternes områder, ikke er i overensstemmelse med denne aftale eller den ændrede aftale fra 1989, og

b) den manglende overensstemmelse er af særlig interesse for den anden af de kontraherende parter

underretter den kontraherende part med det samme den anden kontraherende part i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale eller den ændrede aftale fra 1989.

2. De oplysninger, der skal meddeles i overensstemmelse med stk. 1, skal ledsages af passende dokumentation og skal især indeholde følgende detaljer vedrørende den pågældende vin og spiritus, for så vidt som de er kendt af den kontraherende part:

a) producenten og den person, der har rådighed over vinen eller spiritussen, og

b) detaljer vedrørende den påståede ikke-overensstemmelse.

▼M1 —————

▼B







AFSNIT IX

GENERELLE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 32

Forsendelse — små mængder

Aftalens afsnit II, III, IV, V og VI finder ikke anvendelse på:

a) vin eller spiritus, der er under forsendelse gennem en af de kontraherende parters område, eller

b) vin eller spiritus, der har oprindelse på en af de kontraherende parters område og forsendes i små mængder mellem de kontraherende parter på de betingelser og efter de procedurer, der er fastsat i de kontraherende parters love og bestemmelser.

Artikel 33

Anvendelsesområde

Denne aftale anvendes inden for Canadas område og de områder, som omfattes af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og på de betingelser, der er fastsat i denne traktat.

Artikel 34

Undtagelser

1. I tilfælde af enslydende geografiske betegnelser gælder følgende:

a) Enhver betegnelse er beskyttet i henhold til artikel 10, stk. 2, artikel 11, stk. 2, artikel 14, stk. 2, og artikel 15, stk. 2, forudsat at den geografiske betegnelse ikke, selv om den er en korrekt betegnelse for det område, den region eller den lokalitet, hvor vinen eller spiritussen har sin oprindelse, giver publikum det fejlagtige indtryk, at vinen eller spiritussen har oprindelse i et andet land.

b) De kontraherende parter kan i fællesskab fastsætte praktiske regler, som gør det muligt at skelne de enslydende betegnelser, der er nævnt i dette stykke, fra hinanden, samtidig med at der tages hensyn til behovet for, at de berørte producenter behandles lige, og at forbrugerne ikke vildledes.

2. Intet i denne aftale forpligter de kontraherende parter til at beskytte en af den anden kontraherende parts geografiske betegnelser på de vilkår, der er fastsat i andet punktum i artikel 24, stk. 6, og artikel 24, stk. 7, 8 og 9, i TRIPS-aftalen.

3. Den canadiske regering er ikke i henhold til artikel 17, stk. 1, forpligtet til at forhindre brugen af et registreret varemærke, som var registreret, eller som der var anmodet om registrering for før den 1. januar 1996, og navnet »Grappa di Ticino« for visse spirituøse drikke, som er fremstillet i Ticino-området i Schweiz.

4. Fællesskabet er ikke i henhold til artikel 17, stk. 2, forpligtet til at forhindre brugen af navnet »Rye Whisky« for visse spirituøse drikke, som opfylder de i Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 (som ændret) fastsatte betingelser, og som er fremstillet i USA.

Artikel 35

Sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger

1. Bestemmelserne i denne aftale berører ikke de kontraherende parters ret til at træffe sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger, som er nødvendige af hensyn til beskyttelse af menneskers, dyrs eller planters liv og sundhed, dog forudsat at disse foranstaltninger ikke strider mod bestemmelserne i Aftalen om anvendelse af sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger i bilag 1 A i WTO-aftalen.

2. Med forbehold af stk. 1 bestræber begge de kontraherende parter sig på i henhold til de i afsnit VII fastsatte procedurer at underrette den anden kontraherende part ved førstgivne lejlighed om udviklinger, som for den vin eller spiritus, der markedsføres på dens område, kan føre til, at der vedtages sådanne foranstaltninger, især vedrørende fastsættelse af særlige grænser for forurenende stoffer og rester, med henblik på opnåelse af en fælles fremgangsmetode.

Artikel 36

Markedsføring af eksisterende lagre

1. Vin eller spiritus, der på eller før tidspunktet for ikrafttrædelsen af denne aftale er blevet fremstillet inden for eller indført til en af de kontraherende parters områder under overholdelse af de interne love og bestemmelser, men hvis markedsføring inden for den kontraherende parts område er forbudt i henhold til denne aftale, kan markedsføres på følgende betingelser:

a) hvis vinen er fremstillet under anvendelse af en eller flere ønologiske metoder eller fremgangsmåder, der ikke er anført i bilag I og II, kan den markedsføres på den berørte kontraherende parts område, indtil lagrene er opbrugt

b) hvis vinen eller spiritussen beskrives eller præsenteres på en måde, som strider mod afsnit III, IV eller V, kan den fortsat markedsføres på den berørte kontraherende parts område under anvendelse af de samme oplysninger på etiketten som ved den lovlige fremstilling eller indførsel:

i) af grossister eller producenter i en periode på tre år, og

ii) af detailhandlere, indtil lagrene er opbrugt.

2. Vine og spiritus, der fremstilles på eller indføres til en af de kontraherende parters område i overensstemmelse med denne aftale, men hvis markedsføring på den kontraherende parts område er forbudt i henhold til en ændring af denne aftale, kan markedsføres, indtil lagrene er opbrugte, medmindre de kontraherende parter bliver enige om andet.

Artikel 37

Forbindelse til WTO-aftalen

De kontraherende parter opretholder deres rettigheder og forpligtelser i henhold til WTO-aftalen.

Artikel 38

Ændring af 1989-aftalen

1989-aftalen ændres som fastsat i bilag VIII.

Artikel 39

Bilag

Bilagene til denne aftale udgør en integrerende del af denne.

Artikel 40

Gyldige sprog

Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Artikel 41

Ikrafttræden

Denne aftale træder i kraft på den første dag i den anden måned efter den dato, hvor de kontraherende parter har udvekslet diplomatiske noter, som bekræfter, at deres respektive ikrafttrædelsesprocedurer for denne aftale er afsluttet.

Artikel 42

Midlertidig ikke-anvendelse af visse bestemmelser og opsigelse

1. Hvis der i Canada med henvisning til artikel 24, stk. 4 og 5, og artikel 24, stk. 6, første punktum, i TRIPS-aftalen gøres krav på at anvende en af de geografiske betegnelser, der er opført i bilag III(a), kan Canada vælge ikke at anvende bestemmelserne i artikel 10, stk. 2, og artikel 14, stk. 2, men kun i det omfang, det er absolut nødvendigt. Skulle de forudsætninger, der beskrives i dette stykke, opstå, giver Canada Fællesskabet skriftlig meddelelse herom ved førstkommende lejlighed. Canadas eventuelle anvendelse af artikel 24, stk. 6, første punktum, i TRIPS-aftalen er omfattet af artikel 12.

2. Efter modtagelsen af den i stk. 1 omhandlede meddelelse kan Fællesskabet anmode om et møde i den fælles komité, som uanset bestemmelserne i artikel 27, stk. 2, finder sted senest ti dage efter, hvis dette ønskes. Under dette møde i den fælles komité undersøges alle muligheder, som de kontraherende parter har for at løse det problem, som bevirkede, at Canada tog stk. 1 i anvendelse.

3. Ifald Canada i forlængelse af stk. 1 undlader at anvende artikel 10, stk. 2, eller artikel 14, stk. 2, og den fælles komité ikke i enighed når frem til en løsning inden 30 dage, efter at den fælles komité mødtes i henhold til stk. 2, kan Fællesskabet beslutte helt eller delvist ikke at anvende visse bestemmelser i denne aftale eller i 1989-aftalen. Fællesskabets eventuelle foranstaltninger skal stå i forhold til de skadelige handelsvirkninger, som Canadas anvendelse af stk. 1 volder, og de må ikke vare længere end Canadas ikke-anvendelse af de nævnte artikler.

4. Fællesskabet iværksætter ikke foranstaltninger i henhold til stk. 3, hvis de forhold, der bevirker, at Canada tager stk. 1 i anvendelse, vedrører et navn, som Fællesskabet har vedtaget kan anvendes på fællesskabsmarkedet eller eksportmarkeder i forbindelse med aftaler med tredjelande.

5. De kontraherende parter kan begge opsige aftalen med et års skriftligt varsel til den anden kontraherende part. Ifald Canada gør krav på at anvende en af de geografiske betegnelser, der er opført i bilag III(a) eller IV(a), i henhold til artikel 24, stk. 6, første punktum, i TRIPS-aftalen, jf. stk. 1, kan Fællesskabet opsige denne aftale med et tremåneders skriftligt varsel til Canada.

6. Hvis en af de kontraherende parter opsiger 1989-aftalen, som ændret ved denne aftale, vil det samtidig føre til en opsigelse af denne aftale.

EN FE DE LO CUAL, los abajo firmantes, debidamente autorizados al respecto, han firmado este acuerdo.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, behørigt befuldmægtiget hertil, underskrevet denne aftale.

ZU URKUND DESSEN haben die hierzu ordnungsgemäß ermächtigten Unterzeichner dieses Abkommen unterzeichnet.

ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογεγραμμένοι, δεόντως εξουσιοδοτημένοι γι' αυτό, υπέγραψαν την παρούσα συμφωνία.

IN WITNESS WHEREOF, the undersigned, being duly authorised to that effect, have signed this Agreement.

EN FOI DE QUOI les soussignés, dûment autorisés à cet effet, ont signé le présent accord.

IN FEDE, i sottoscritti, essendo debitamente autorizzati a tal fine, hanno firmato il presente accordo.

TEN BLIJKE WAARVAN DE ONDERGETEKENDEN, hiertoe naar behoren gemachtigd, hun handtekening onder de overeenkomst hebben gesteld.

EM FÉ DO QUE, os abaixo assinados, devidamente autorizados para o efeito, apuseram as suas assinaturas no presente acordo.

TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut tätä varten asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

Realizado en dos ejemplares en Niagara-on-the-Lake, el dieciseis de septiembre de 2003.

Udfærdiget i to eksemplarer i Niagara-on-the-Lake, den sekstende september 2003.

Geschehen zu Niagara-on-the-Lake, am sechzehnten September 2003 in zwei Urschriften.

Έγινε σε δύο πρωτότυπα, στο Niagara-on-the-Lake, στις δέκα έξι Σεπτεμβρίου 2003.

Done in duplicate, at Niagara-on-the-Lake, this sixteenth day of September 2003.

Fait en double exemplaire, à Niagara-on-the-Lake, ce seizième jour de septembre 2003.

Fatto in duplice copia a Niagara-on-the-Lake, addì sedici settembre 2003.

Gedaan te Niagara-on-the-Lake, de zestiende september 2003, in twee exemplaren.

Feito em duplo exemplar em Niagara-on-the-Lake, em dezasseis de Setembro de 2003.

Tehty kahtena kappaleena, Niagara-on-the-Lake:ssa, kuudentenatoista päivänä syyskuuta 2003.

Detta avtal har upprättats i två exemplar i Niagara-on-the-Lake, den sextonde september 2003.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Por el Gobierno de Canadá

For Canadas regering

Für die Regierung Kanadas

Για την κυβέρνηση του Καναδά

For the Government of Canada

Pour le gouvernement du Canada

Per il governo del Canada

Voor de Regering van Canada

Pelo Governo do Canadá

Kanadan hallituksen puolesta

På Kanadas regerings vägnar

BILAG I

Jf. artikel 5

A. CANADA

Liste over tilladte ønologiske fremgangsmåder (herunder tilsætningsstoffer og behandlingsmetoder) for vine med oprindelse i Canada med følgende forskrifter og på de betingelser, der er fastsat i bestemmelserne for et af de organer, der er opført i bilag VI:

1. Gær

2. Koncentreret druesaft

3. Sukker, undtagen isoglucose, til forøgelse af det naturlige alkoholindhold i druer, druemost eller vin

4. Gærnæringsstoffer (monobasisk ammonium, dibasisk ammonium, ammoniumsulfat, dibasisk kaliumphosphat og monobasisk kaliumphosphat)

5. Calciumsulfat i en sådan mængde, at indholdet af opløselige sulfater i den færdige vin ikke overstiger 0,2 % wv beregnet som kaliumsulfat

6. Calciumcarbonat i en sådan mængde, at der er et vinsyreindhold i den færdige vin på mindst 0,15 % wv

7. Svovlsyrling, inkl. salte deraf

8. Vinsyre eller citronsyre

9. Amylase og pectinase

10. Ascorbinsyre eller erythorbinsyre eller salte deraf. For erythorbinsyres vedkommende må der højst tilsættes 100 mg/l

11. Dimethylpolysiloxan som skumdæmpende middel, dog højst 10 ppm i den færdige vin

12. Følgende klaringsmidler: aktivt kul, agar-agar, albumin, casein, diatoméjord, gelatine, husblas, kaliumferrocyanid, garvesyre og æggehvide

13. Karamel, dog udelukkende tilladt i vin tilsat alkohol

14. Brandy, frugtbrændevin eller alkohol fremstillet ved alkoholgæring af fødevareråvarer destilleret til mindst 94 % vol, dog udelukkende tilladt i vin tilsat alkohol

15. Carbondioxid, ilt, ozon eller argon

16. Sorbinsyre eller salte deraf, dog højst 200 ppm beregnet som sorbinsyre

17. Fumarsyre, dog højst 2,4 g/l i den færdige vin

18. Mælkesyre

19. Æblesyre

20. Metavinsyre (højst 0,01 %)

21. Kaliumcitrat

22. Surt kaliumtartrat (højst 0,42 %)

23. Polyvinylpolypyrrolidon og siliciumdioxid (højst 2 ppm i det færdige produkt)

24. Arabisk gummi

25. Kobbersulfat (0,001 %, kobbersulfatindhold i det færdige produkt dog højst i 0,0001 %)

26. Mælkesyrebakterier af slægterne Lactobacillus, Leuconostoc og Pediococcus

27. Kaliumcarbonat

28. Kaliumbicarbonat

29. Nitrogen

30. Stykker, spåner eller smuld af egetræ som produktionshjælpestoffer, der frafiltreres, inden vinen aftappes

31. Vin kan inden den endelige filtrering behandles med stærkt surt kationbytterharpiks på natriumform med henblik på stabilisering af vinens syreindhold

32. Centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af inaktivt filtertilsætningsstof, forudsat at der ikke efterlades uønskede rester i de således behandlede produkter

33. Delvis koncentrering ved fysiske processer, herunder omvendt osmose, for at øge det naturlige alkoholindhold i druemost eller vin

B. FÆLLESSKABET

Liste over ønologiske metoder og fremgangsmåder, der er tilladt for vin med oprindelse i Fællesskabet med følgende forskrifter og på de betingelser, der er fastsat i EF-bestemmelser:

1. Luftning eller gennemstrømning med argon, nitrogen eller oxygen

2. Varmebehandling

3. Anvendelse i tørre vine af sund og ufortyndet frisk vinbærme, der indeholder vingær, som stammer fra nylig fremstilling af tør vin

4. Centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af inaktivt filtertilsætningsstof, forudsat at der ikke efterlades uønskede rester i de således behandlede produkter

5. Anvendelse af vingær i vinfremstillingen

6. Anvendelse af gærcellemembraner

7. Anvendelse af polyvinylpolypyrrolidon

8. Anvendelse af mælkesyrebakterier i vinopløsning

9. Tilsætning af en eller flere af følgende stoffer til fremme af gærudviklingen:

i) tilsætning:

— af diammoniumphosphat eller ammoniumsulfat

— af ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit

ii) tilsætning af thiaminhydroklorid

10. Anvendelse af carbondioxid, argon eller nitrogen, enten alene eller blandet, udelukkende med henblik på at frembringe en inaktiv atmosfære, så produktet under håndtering ikke kommer i kontakt med luften

11. Tilsætning af carbondioxid

12. Anvendelse af svovldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, også kaldet kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit

13. Tilsætning af sorbinsyre eller kaliumsorbat

14. Tilsætning af L-ascorbinsyre

15. Tilsætning af citronsyre til stabilisering af vinen, forudsat at det endelige indhold i den behandlede vin dog ikke overstiger 1 g/l

16. Anvendelse af vinsyre til syring, forudsat at det oprindelige syreindhold højst øges med 2,5 g/l udtrykt som vinsyre

17. Anvendelse af et eller flere af følgende stoffer til afsyring:

— neutralt kaliumtartrat

— kaliumbicarbonat

— calciumcarbonat, eventuelt indeholdende ringe mængder af dobbelt calciumsalt L (+) vinsyre og L (-) æblesyre

— en homogen blanding af vinsyre og calciumcarbonat i lige forhold og fint pulveriseret

— calciumtartrat eller vinsyre

18. Klaring ved hjælp af et eller flere af nedenstående stoffer til ønologisk brug:

— spiselig gelatine

— bentonit

— husblas

— casein og kaliumcaseinater

— æggealbumin, mælkealbumin

— kaolin

— pectinase

— siliciumdioxid som gel eller kolloid opløsning

— tannin

— enzympræparater af betaglucanase

19. Tilsætning af tannin

20. Behandling af hvid most eller hvidvin med trækul til ønologisk brug (aktivt kul)

21. Behandling af:

— hvidvin og rosévin med kaliumferrocyanid

— rødvin med kaliumferrocyanid eller med calciumphytat, forudsat den således behandlede vin indeholder en vis restmængde jern

22. Tilsætning af metavinsyre

23. Anvendelse af akacie eller arabisk gummi efter endt gæring

24. Anvendelse af DL-vinsyre, også kaldet druesyre, eller neutralt kaliumsalt deraf med henblik på bundfældning af overskydende calcium

25. Anvendelse af følgende stoffer ved fremstilling ved gæring på flaske af mousserende vine, hvis bærme udskilles ved degorgering:

— calciumalginat, eller

— kaliumalginat

26. Anvendelse af kobbersulfat

27. Tilsætning af kaliumbitartrat eller calciumtartrat for at fremme udfældningen af vinsten

28. Tilsætning af karamel til forstærkning af hedvines farve

29. Anvendelse af calciumsulfat til fremstilling af visse kvalitetshedvine fra bestemte dyrkningsområder (khvbd)

30. Anvendelse af aleppofyrharpiks med henblik på fremstilling af »retsina«-bordvin, som kun må fremstilles på Grækenlands geografiske område, på de betingelser, der er fastsat i EF-bestemmelser

31. Tilsætning af lysozym

32. Elektrodialyse for at stabilisere vinens syreindhold

33. Anvendelse af urease til at begrænse vinens indhold af urea

34. Tilsætning af druemost eller rektificeret koncentreret druemost til sødning af vin

35. Delvis koncentrering ved fysiske processer, herunder omvendt osmose, for at forøge det naturlige alkoholindhold i druemost eller vin

36. Tilsætning af saccharose, koncentreret druemost eller rektificeret koncentreret druemost for at forøge det naturlige alkoholindhold i druer, druemost eller vin

37. Tilsætning af vin, destillat af tørrede druer eller neutral vinalkohol ved fremstilling af hedvin.

BILAG II

Jf. artikel 5

A. CANADA

Efter denne aftales artikel 5 tillader Fællesskabet import til og markedsføring på sit område af vin med oprindelse i Canada, der opfylder følgende krav til sammensætning og andre produktspecifikationer:

Der fastsættes følgende grænser for nedenstående parametre:

1. Alkoholindhold: a) mindst 8,5 %, men dog højst 24 % virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen, undtagen for visse vine, der har et højt restsukkerindhold uden at have undergået tilsætning, og for hvilke det virkelige alkoholindhold kan være mindre end 8,5 %, men dog mindst skal være 4,5 % b) højst 20 % totalt alkoholindhold udtrykt i volumen, undtagen for specifikke vine, der har et højt restsukkerindhold uden at have undergået tilsætning, for hvilke det totale alkoholindhold kan overstige grænsen på 20 %, og som er berettiget til benævnelserne: i) »Icewine« ii) »Vin du curé« iii) »Special select late harvest wine« iv) »Select late harvest wine« v) »Late harvest wine« vi) »Winter harvest wine« vii) »Autumn harvest wine« c) for vin tilsat alkohol, mindst 15 %, men dog højst 24 % virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen

2. Indhold af flygtige syrer: a) for andre vine end dem, der er nævnt i litra b), højst 1,3 g/l (21,7 meq/l), udtrykt som eddikesyre b) for følgende specifikke vine: i) 1,5 g/l (25 meq/l) for vine, der er berettiget til benævnelsen »Late harvest wine« ii) 1,8 g/l (30 meq/l) for vine, der er berettiget til benævnelserne »Autumn harvest wine«, »Select late harvest wine« og »Special select late harvest wine« iii) 2,1 g/l (35 meq/l) for vine, der er berettiget til benævnelserne »Icewine«, »Winter harvest wine« og »Vin du curé«

3. Totalt svovldioxidindhold: a) 200 ppm i vin (herunder mousserende vin) med et restsukkerindhold på højst 5 g/l b) 250 ppm i vin (herunder mousserende vin) med et restsukkerindhold på over 5 g/l c) 400 ppm i vin, der er berettiget til benævnelserne: i) »Late harvest wine« ii) »Icewine« iii) »Special select late harvest wine« iv) »Select late harvest wine« v) »Vin du curé« vi) »Winter harvest wine« vii) »Autumn harvest wine«

4. Syreindhold: a) syring: højst 4 g/l udtrykt som vinsyre b) totalt syreindhold: mindst 3,5 g/l udtrykt som vinsyre

5. Forhøjelse af det naturlige alkoholindhold: højst 3,5 % vol. I år med usædvanligt ugunstige vejrforhold kan grænserne for forhøjelse af alkoholindholdet overskrides med højst 1 % vol.

6. Tilsætning af vand: forbudt, medmindre det er nødvendigt af særlige tekniske grunde.

B. FÆLLESSKABET

Efter denne aftales artikel 5 tillader Canada import til og markedsføring på sit område af vin med oprindelse i Fællesskabet, der opfylder følgende krav til sammensætning og andre produktspecifikationer:

1. For andre vine end dem, der er nævnt i punkt 2, fastsættes der følgende grænser for nedenstående parametre: 1.1. Alkoholindhold: a) mindst 8,5 %, men dog højst 20 % virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen, undtagen for visse kvbd, der har et højt restsukkerindhold uden at have undergået tilsætning, og for hvilke det virkelige alkoholindhold kan være mindre end 8,5 %, men dog mindst skal være 4,5 % b) højst 20 % totalt alkoholindhold udtrykt i volumen, undtagen for visse vine, der har et højt restsukkerindhold uden at have undergået tilsætning, og for hvilke det totale alkoholindhold kan overstige grænsen på 20 %. 1.2. Indhold af flygtige syrer: a) for andre vine end dem, der er nævnt i litra b), højst 1,20 g/l (20 meq/l) udtrykt som eddikesyre b) for følgende specifikke vine: i) for vine med oprindelse i Tyskland: 1) 1,8 g/l (30 meq/l) for kvbd, der er berettiget til benævnelsen »Eiswein« eller »Beerenauslese« 2) 2,1 g/l (35 meq/l) for kvbd, der er berettiget til benævnelsen »Trockenbeerenauslese« ii) for visse vine med oprindelse i Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige, jf. EF-bestemmelserne: 1,5 g/l (25 meq/l) iii) for vine med oprindelse i Østrig: 1) 1,8 g/l (30 meq/l) for kvbd, der er berettiget til benævnelsen »Beerenauslese« eller »Eiswein« 2) 2,4 g/l (35 meq/l) for kvbd, der er berettiget til benævnelsen »Ausbruch«, »Trockenbeerenauslese« eller »Strohwein«. 1.3. Totalt syreindhold: mindst 3,5 g/l udtrykt som vinsyre. 1.4. Totalt svovldioxidindhold: a) for andre vine end dem, der er nævnt i litra b), c), d) og e): — rødvin: højst 160 mg/l; hvis restsukkerindholdet overstiger 5 g/l, er maksimumsgrænsen 210 mg/l — hvidvin: højst 210 mg/l; hvis restsukkerindholdet overstiger 5 g/l, er maksimumsgrænsen 260 mg/l b) for mousserende vin: højst 235 mg/l c) højst 300 mg/l for visse vine med et restsukkerindhold på over 5 g/l, jf. EF-bestemmelser d) højst 350 mg/l for vine, der er berettiget til benævnelsen »Auslese«, hvis restsukkerindholdet overstiger 5 g/l e) højst 400 mg/l for følgende vine med restsukkerindhold på over 5 g/l: i) kvbd, der er berettiget til benævnelsen »Ausbruch«, »Ausbruchwein«, »Beerenauslese«, »Trockenbeerenauslese« eller »Eiswein« ii) følgende hvide kvbd: — Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux de l'Aubance, Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux de Saumur, Graves Supérieures, Jurançon, Pacherenc de Vic Bihl, Alsace og Alsace grand cru med betegnelsen »vendanges tardives« eller »sélection de grains nobles« iii) følgende søde kvbd fremstillet af overmodne druer og søde kvbd fremstillet af let tørrede druer med oprindelse i Grækenland med et restsukkerindhold udtrykt som invertsukker på mindst 45 g/l, der er berettiget til oprindelsesbetegnelserne Sámos, Rhodos, Pátras, Ríu Pátras, Kefallinía, Límnos, Sitía, Santoríni, Neméa og Dáfni.

2. For hedvine fastsættes der følgende grænser for nedenstående parametre: 2.1. Alkoholindhold: mindst 15 %, men dog højst 22 % virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen 2.2. Samlet indhold af svovldioxid: højst 150 mg/l; hvis restsukkerindholdet overstiger 5 g/l, er maksimumsgrænsen 200 mg/l.

3. Tilsætning af vand: forbudt, medmindre det er nødvendigt af særlige tekniske grunde.

C. ANALYSEMETODER

De kontraherende parter er enige om, at de analysemetoder, som Det Internationale Vinkontor (OIV) har anerkendt som referencemetoder og offentliggjort, eller AOAC International's analysemetoder anvendes som referencemetoder ved bestemmelse af vinens analysemæssige sammensætning med henblik på kontrolforanstaltninger.

BILAG III(a)

Liste over geografiske betegnelser for vine med oprindelse i Fællesskabet

(jf. artikel 10)

I BELGIEN

Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Belgien i henhold til »Arrêté ministériel du 9 juillet 1997 portant agrément comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d.« og »Arrêté ministériel du 6 janvier 2000 portant agrément de »Haspengouwse Wijn« comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d.«

Appellation d'origine contrôlée/Gecontroleerde oorsprongsbenaming:

Hagelandse Wijn

Haspengouwse Wijn

I TYSKLAND

Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Tyskland i henhold til »Neufassung der Bekanntmachung der geographischen Herkunftsangaben für deutschen Wein, vom 3. Juli 2002«. Navnene på Großlagen, Einzellagen, kommuner eller dele af kommuner kan beskyttes i forbindelse med navnene på områder eller underområder, jf. ovennævnte bestemmelser.

Navne på bestemte områder

Ahr

Baden

Franken

Hessische Bergstraße

Mittelrhein

Mosel-Saar-Ruwer

Nahe

Pfalz

Rheingau

Rheinhessen

Saale-Unstrut

Sachsen

Württemberg

Navne på underområder

Det bestemte område Ahr

Walporzheim/Ahrtal

Det bestemte område Hessische Bergstraße

Starkenburg

Umstadt

Det bestemte område Mittelrhein

Loreley

Siebengebirge

Det bestemte område Mosel-Saar-Ruwer

Generelle navne

Mosel

Ruwer

Saar

Underområder

Bernkastel

Moseltor

Obermosel

Zell/Mosel

Saar

Ruwertal

Det bestemte område Nahe

Nahetal

Det bestemte område Rheingau

Johannisberg

Det bestemte område Rheinhessen

Bingen

Nierstein

Wonnegau

Det bestemte område Pfalz

Mittelhaardt/Deutsche Weinstraße

Südliche Weinstraße

Det bestemte område Franken

Maindreieck

Mainviereck

Steigerwald

Det bestemte område Württemberg

Württembergischer Bodensee

Kocher-Jagst-Tauber

Oberer Neckar

Remstal-Stuttgart

Württembergisch Unterland

Bayerischer Bodensee

Det bestemte område Baden

Badische Bergstraße

Tauberfranken

Bodensee

Breisgau

Kaiserstuhl

Kraichgau

Tuniberg

Markgräflerland

Ortenau

Det bestemte område Saale-Unstrut

Schloss Neuenburg

Thüringen

Mansfelder Seen

Det bestemte område Sachsen

Elstertal

Meißen

Andre vinnavne

Landwein

Ahrtaler Landwein

Badischer Landwein

Bayerischer Bodensee-Landwein

Fränkischer Landwein

Landwein der Mosel

Landwein der Ruwer

Landwein der Saar

Mitteldeutscher Landwein

Nahegauer Landwein

Pfälzer Landwein

Regensburger Landwein

Rheinburgen-Landwein

Rheingauer Landwein

Rheinischer Landwein

Saarländischer Landwein der Mosel

Sächsischer Landwein

Schwäbischer Landwein

Starkenburger Landwein

Taubertäler Landwein

Tafelwein

Albrechtsburg

Bayern

Burgengau

Donau

Lindau

Main

Mosel

Neckar

Oberrhein

Rhein

Rhein-Mosel

Römertor

I GRÆKENLAND

Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Den Hellenske Republik i »Εφημερίδα της Κυβερνησέως« (officiel tidende).

Navne på bestemte områder

Σάμος/Samos

Μοσχάτος Πατρών/Moschatos Patron

Μοσχάτος Ρίου - Πατρών/Moschatos Riou Patron

Μοσχάτος Κεφαλληνίας/Moschatos Kephalinias

Μοσχάτος Λήμνου/Moschatos Lemnou

Μοσχάτος Ρόδου/Moschatos Rhodou

Μαυροδάφνη Πατρών/Mavrodafni Patron

Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας/Mavrodafni Kephalinias

Σητεία/Sitia

Νεμέα/Nemea

Σαντορίνη/Santorini

Δαφνές/Dafnes

Ρόδος/Rhodos

Νάουσα/Naoussa

Ρομπόλα Κεφαλληνίας/Robola Kephalinias

Ραψάνη/Rapsani

Μαντινεία/Mantinia

Μεσενικόλα/Mesenicola

Πεζά/Peza

Αρχάνες/Archanes

Πάτρα/Patra

Ζίτσα/Zitsa

Αμύνταιο/Amynteon

Γουμένισσα/Goumenissa

Πάρος/Paros

Λήμνος/Lemnos

Αγχίαλος/Anchialos

Πλαγιές Μελίτωνα/Playies Melitona

Navne på bordvine med en geografisk betegnelse

Ρετσίνα Μεσογείων/Ρετσίνα Μεσογείων Αττικής/Retsina Mesogion/Retsina Mesogion Attikis

Ρετσίνα Κρωπίας/Ρετσίνα Κορωπίου/Ρετσίνα Κρωπίας Αττικής/Ρετσίνα Κορωπίου Αττικής/Retsina Kropias/Retsina Koropiou/Retsina Kropias Attikis/Retsina Koropiou Attikis

Ρετσίνα Μαρκοπούλου/Ρετσίνα Μαρκοπούλου Αττικής/Retsina Markopoulou/Retsina Markopoulou Attikis

Ρετσίνα Μεγάρων/Ρετσίνα Μεγάρων Αττικής/Retsina Megaron/Retsina Megaron Attikis

Ρετσίνα Παιανίας/Ρετσίνα Λιοπεσίου/Ρετσίνα Παιανίας Αττικής/Ρετσίνα Λιοπεσίου Αττικής/Retsina Peanias/Retsina Liopessiou/Retsina Peanias Attikis/Retsina Liopessiou Attikis

Ρετσίνα Παλλήνης/Ρετσίνα Παλλήνης Αττικής/Retsina Pallinis/Retsina Pallinis Attikis

Ρετσίνα Πικερμίου/Ρετσίνα Πικερμίου Αττικής/Retsina Pikermiou/Retsina Pikermiou Attikis

Ρετσίνα Σπάτων/Ρετσίνα Σπάτων Αττικής/Retsina Spaton/Retsina Spaton Attikis

Ρετσίνα Θηβών/Ρετσίνα Θηβών Βοιωτίας/Retsina Thivon/Retsina Thivon Viotias

Ρετσίνα Γιάλτρων/Ρετσίνα Γιάλτρων Ευβοίας/Retsina Yialtron/Retsina Yialtron Evias

Ρετσίνα Καρύστου/Ρετσίνα Καρύστου Ευβοίας/Retsina Karystou/Retsina Karystou Evias

Ρετσίνα Χαλκίδας/Ρετσίνα Χαλκίδας Ευβοίας/Retsina Chalkidas/Retsina Chalkidas Evias

Βερντεα Ζακύνθου/Verntea Zakynthou

Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος/Agioritikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Αναβύσσου/Topikos Oinos Anavyssou

Αττικός Τοπικός Οίνος/Attikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Βιλίτσας/Topikos Oinos Vilitsas

Τοπικός Οίνος Γρesseνών/Topikos Oinos Grevenon

Τοπικός Οίνος Δράμας/Topikos Oinos Dramas

Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος/Dodekanesiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Επανομής/Topikos Oinos Epanomis

Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος/Herakliotikos Topikos Oinos

Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος/Thessalikos Topikos Oinos

Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος/Thivaikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Κισσάμου/Topikos Oinos Kissamou

Τοπικός Οίνος Κρανιάς/Topikos Oinos Kranias

Κρητικός Τοπικός Οίνος/Kritikos Topikos Oinos

Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος/Lassithiotikos Topikos Oinos

Μακεδονικός Τοπικός Οίνος/Makedonikos Topikos Oinos

Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος/Mesimvriotikos Topikos Oinos

Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος/Messiniakos Topikos Oinos

Παιανίτικος Τοπικός Οίνος/Peanitikos Topikos Oinos

Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος/Palliniotikos Topikos Oinos

Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος/Peloponnisiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου/Topikos Oinos Playies Ambelou

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου/Topikos Oinos Playies Vertiskou

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα/Topikos Oinos Playion Kitherona

Κορινθιακός Τοπικός Οίνος/Korinthiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας/Topikos Oinos Playion Parnithas

Τοπικός Οίνος Πυλίας/Topikos Oinos Pylias

Τοπικός Οίνος Τριφυλίας/Topikos Oinos Trifilias

Τοπικός Οίνος Τυρνάβου/Topikos Oinos Tyrnavou

Σιατιστινός Τοπικός Οίνος/Siatistinos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος/Topikos Oinos Ritsonas Avlidos

Τοπικός Οίνος Λετρίνων/Topikos Oinos Letrinon

Τοπικός Οίνος Σπάτων/Topikos Oinos Spaton

Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού/Topikos Oinos Vorion Playion Pentelikou

Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος/Egeopelagitikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου/Topikos Oinos Lilantiou Pediou

Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου/Topikos Oinos Markopoulou

Τοπικός Οίνος Τεγέας/Topikos Oinos Tegeas

Τοπικός Οίνος Ανδριανής/Topikos Oinos Andrianis

Τοπικός Οίνος Χαλικούνας/Topikos Oinos Chalikounas

Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής/Topikos Oinos Chalkidikis

Καρυστινός Τοπικός Οίνος/Karystinos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πέλλας/Topikos Oinos Pellas

Τοπικός Οίνος Σερρών/Topikos Oinos Serron

Συριανός Τοπικός Οίνος/Syrianos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού/Topikos Oinos Playion Petrotou

Τοπικός Οίνος Γερανείων/Topikos Oinos Geranion

Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος/Topikos Oinos Opountias Lokridos

Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος/Topikos Oinos Stereas Ellados

Τοπικός Οίνος Αγοράς/Topikos Oinos Agoras

Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης/Topikos Oinos Kilados Atalantis

Τοπικός Οίνος Αρκαδίας/Topikos Oinos Arkadias

Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος/Pageoritikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Μεταξάτων/Topikos Oinos Metaxaton

Τοπικός Οίνος Ημαθίας/Topikos Oinos Imathias

Τοπικός Οίνος Κλημέντι/Topikos Oinos Klimenti

Τοπικός Οίνος Κέρκυρας/Topikos Oinos Kerkyras

Τοπικός Οίνος Σιθωνίας/Topikos Oinos Sithonias

Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων/Topikos Oinos Mantzavinaton

Ισμαρικός Τοπικός Οίνος/Ismarikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Αβδήρων/Topikos Oinos Avdiron

Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων/Topikos Oinos Ioanninon

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας/Topikos Oinos Playies Egialias

Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου/Topikos Oinos Playies tou Enou

Θρακικός Τοπικός Οίνος/Τοπικός Οίνος Θράκης/Thrakikos Topikos Oinos/Topikos Oinos Thrakis

Τοπικός Οίνος Ιλίου/Topikos Oinos Iliou

Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος/Metsovitikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Κορωπίου/Topikos Oinos Koropiou

Τοπικός Οίνος Φλώρινας/Topikos Oinos Florinas

Τοπικός Οίνος Θαψανών/Topikos Oinos Thapsanon

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος/Topikos Oinos Playion Knimidos

Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος/Ipirotikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πισάτιδος/Topikos Oinos Pisatidos

Τοπικός Οίνος Λευκάδας/Topikos Oinos Lefkadas

Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος/Monemvasios Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Βελβεντού/Topikos Oinos Velvendou

Λακωνικός Τοπικός Οίνος/Lakonikos Topikos Oinos

I SPANIEN

Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Spanien efter bestemmelserne offentliggjort i »Boletín Oficial« af 31. marts 2003. I disse bestemmelser fastsættes det også, hvilke navne på kommuner og andre områder, eller hvilke betegnelser der kan anvendes i forbindelse med nedenstående vinnavne.

Navne på bestemte områder og underområder

Abona

Alella

Alicante/Alicante Marina Alta

Almansa

Ampurdán-Costa Brava

Arabako Txakolina-Txakolí de Alava/Chacolí de Álava

Bierzo

Binissalem

Bullas

Calatayud

Campo de Borja

Cariñena

Cataluña

Cava

Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina

Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina

Cigales

Conca de Barberá

Condado de Huelva

Costers del Segre/Costers del Segre Raimat/Costers del Segre Artesa/Costers del Segre Valls de Riu Corb/Costers del Segre Les Garrigues

Dominio de Valdepusa

El Hierro

Jumilla

La Mancha

La Palma/La Palma Hoyo de Mazo/La Palma Fuencaliente/La Palma Norte de la Palma

Lanzarote

Málaga

Manzanilla

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Méntrida

Mondéjar

Monterrei/Monterrei Ladera de Monterrei/Monterrei Val de Monterrei

Montilla-Moriles

Montsant

Navarra/Navarra Baja Montaña/Navarra Ribera Alta/Navarra Ribera Baja/Navarra Tierra Estella/Navarra Valdizarbe

Penedés

Pla de Bages

Pla i Llevant

Priorato

Rías Baixas/Rías Baixas Condado do Tea/Rías Baixas O Rosal/Rías Baixas Ribera do Ulla/Rías Baixas Soutomaior/Rías Baixas Val do Salnés

Ribeira Sacra/Ribeira Sacra Amandi/Ribeira Sacra Chantada/Ribeira Sacra Quiroga-Bibei/Ribeira Sacra Ribeiras do Miño/Ribeira Sacra Ribeiras do Sil

Ribeiro

Ribera del Duero

Ribera del Guadiana/Ribera del Guadiana Cañamero/Ribera del Guadiana Matanegra/Ribera del Guadiana Montánchez/Ribera del Guadiana Ribera Alta/Ribera del Guadiana Ribera Baja/Ribera del Guadiana Tierra de Barros

Rioja/Rioja Alavesa/Rioja Alta/Rioja Baja

Rueda

Sierras de Málaga/Sierras de Málaga Serranía de Ronda

Somontano

Tacoronte-Acentejo/Tacoronte-Acentejo Anaga

Tarragona

Terra Alta

Toro

Utiel-Requena

Valdeorras

Valdepeñas

Valencia/Valencia Alto Turia/Valencia Clariano/Valencia Moscatel de Valencia/Valencia Valentino

Valle de Güímar

Valle de la Orotava

Vinos de Madrid/Vinos de Madrid Arganda/Vinos de Madrid Navalcarnero/Vinos de Madrid San Martín de Valdeiglesias

Ycoden-Daute-Isora

Yecla

Navne på bordvine (Vinos de la tierra)

Junta de Andalucía

Vino de la Tierra de Bailén

Vino de la Tierra de Cádiz

Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra

Vino de la Tierra de Laujar-Alapujarra

Vino de la Tierra de Norte de Granada

Vino de la Tierra de Ribera del Andarax

Vino de la Tierra de Los Palacios

Diputación General de Aragón

Vino de la Tierra de Bajo Aragón

Vino de la Tierra de Campo de Belchite

Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas

Vino de la Tierra de Valdejalón

Vino de la Tierra de Valle del Cinca

Vino de la Tierra de Valle del Jiloca

Principado de Asturias

Vino de la Tierra de Cangas

Comunidad Autónoma de las Illes Balears

Vino de la Tierra de Ibiza

Vino de la Tierra de Isla de Menorca

Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord

Vino de la Tierra de Illes Balears

Gobierno de Canarias

Vino de la Tierra de La Gomera

Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

Vino de la Tierra de Castilla

Vino de la Tierra de Gálvez

Vino de la Tierra de Pozohondo

Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz

Junta de Castilla y León

Vino de la Tierra de Arribes del Duero

Vino de la Tierra de Castilla y León

Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza

Vino de la Tierra de León

Tierra del Vino de Zamora

Vino de la Tierra de Valles de Benavente

Junta de Extremadura

Vino de la Tierra de Extremadura

Xunta de Galícia

Vino de la Tierra de Betanzos

Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense

Gobierno de La Rioja

Vino de la Tierra Valles de Sadacia

Región de Murcia

Vino de la Tierra de Abanilla

Vino de la Tierra de Campo de Cartagena

Generalidad Valenciana

Vino de la Terra de Castelló

I FRANKRIG

Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Frankrig i henhold til »Décrets et Arrêtés des Vins et Eaux-de-Vie, Tomes 1 et 2, Institut National des Appellations d'Origine, Version du 27/02/2002«.

Alsace og andre områder i Østfrankrig

Alsace, også efterfulgt af navnet på et »lieu-dit«

Côtes de Toul

Moselle

Alsace/Vin d'Alsace, også efterfulgt af navnet på et Edelzwicker/»dénomination de cépage«/»appellation sous régionale«/»appellation communale«/»appellation locale«

Alsace Grand Cru, også efterfulgt af navnet på et »lieu-dit«

Crémant d'Alsace

Champagne

Coteaux Champenois, også efterfulgt af navnet på et »commune d'origine«

Rosé des Riceys

Bourgogne

Aloxe-Corton

Auxey-Duresses/Auxey-Duresses Côte de Beaune

Bâtard-Montrachet

Beaujolais, også efterfulgt af navnet på et »commune d'origine«

Beaujolais Supérieur

Beaujolais-Villages

Beaune

Bienvenues Bâtard-Montrachet

Blagny

Bonnes Mares

Bourgogne (*2) , også efterfulgt af navnet på et »Clairet«/»Rosé«/»appellation sous régionale«/»commune d'origine«/»nom de climat«/»lieu-dit«

Bourgogne Aligoté

Bouzeron

Brouilly

Chablis (*2) , også efterfulgt af navnet på et »climat d'origine«/»premier cru«

Chablis (*2) Grand Cru, også efterfulgt af navnet på et »climat d'origine«

Chambertin

Chambertin Clos de Bèze

Chambolle-Musigny

Chapelle-Chambertin

Charlemagne

Charmes-Chambertin

Chassagne-Montrachet/Chassagne-Montrachet Côte de Beaune

Chenas

Chevalier-Montrachet

Chiroubles

Chorey-lés-Beaune

Clos de la Roche

Clos des Lambrays

Clos de Tart

Clos de Vougeot

Clos Saint-Denis

Corton

Corton-Charlemagne

Côte de Beaune, også efterfulgt af navnet på et »commune d'origine«

Côte de Beaune-Villages

Côte de Brouilly

Côte-de-Nuits-Villages

Côtes du Forez

Côte Roannaise

Crémant de Bourgogne

Criots Bâtard-Montrachet

Echezeaux

Fixin

Fleurie

Gevrey-Chambertin

Givry

Grands Echezeaux

Griotte-Chambertin

Irancy

Juliénas

La Grande Rue

Ladoix/Ladoix Côte de Beaune

Latricières-Chambertin

Mâcon, også efterfulgt af navnet på et »commune d'origine«

Mâcon/Pinot-Chardonnay-Macôn

Mâcon-Villages

Maranges, også efterfulgt af navnet på et »climat d'origine«/»premier cru climat«

Maranges Côte de Beaune/Maranges Côtes de Beaune-Villages

Marsannay

Mazis-Chambertin

Mazoyères-Chambertin

Mercurey

Meursault/Meursault Côte de Beaune

Montagny

Monthélie/Monthélie Côte de Beaune

Montrachet

Morey-Saint-Denis

Morgon

Moulin-à-Vent

Musigny

Nuits

Nuits-Saint-Georges

Pernand-Vergelesses/Pernand-Vergelesses Côte de Beaune

Petit Chablis, også efterfulgt af navnet på et »commune d'origine«

Pommard

Pouilly-Fuissé

Pouilly-Loché

Pouilly-Vinzelles

Puligny-Montrachet/Puligny-Montrachet Côte de Beaune

Régnié

Richebourg

Romanée (La)

Romanée Conti

Romanée Saint-Vivant

Ruchottes-Chambertin

Rully

Saint-Amour

Saint-Aubin/Saint-Aubin Côte de Beaune

Saint-Bris

Saint-Romain/Saint-Romain Côte de Beaune

Saint-Véran

Santenay/Santenay Côte de Beaune

Savigny-lès-Beaune

Tâche (La)

Vin Fin de la Côte de Nuits

Volnay

Volnay Santenots

Vosne-Romanée

Vougeot

Jura og Savoie (Savoyen)

Arbois

Arbois Pupillin

Château Châlon

Côtes du Jura

Coteaux du Lyonnais

Crémant du Jura

Crépy

L'Etoile

Macvin du Jura

Vin de Savoie/Vin de Savoie-Ayze, også efterfulgt af navnet på et »commune d'origine«/»nom du cru«

Roussette de Savoie, også efterfulgt af navnet på et »nom du cru«

Seyssel

Vin du Bugey, også efterfulgt af navnet på et »nom du cru«

Roussette du Bugey, også efterfulgt af navnet på et »nom du cru«

Côtes du Rhône

Beaumes-de-Venise

Château Grillet

Châteauneuf-du-Pape

Châtillon-en-Diois

Clairette de Die

Condrieu

Cornas

Côte Rôtie

Coteaux de Die

Coteaux de Pierrevert

Coteaux du Tricastin

Côtes du Lubéron

Côtes du Rhône

Côtes du Rhône Villages, også efterfulgt af navnet på et »commune d'origine«

Côtes du Ventoux

Côtes du Vivarais

Crozes-Hermitage

Crozes Ermitage

Crémant de Die

Ermitage

Gigondas

Hermitage

Lirac

Saint-Joseph

Saint-Péray

Tavel

Vacqueyras

Provence og Corse (Korsika)

Ajaccio

Bandol

Bellet

Muscat du Cap Corse

Cassis

Vin de Corse, også efterfulgt af navnet på et »appellation locale«

Coteaux d'Aix-en-Provence

Les-Baux-de-Provence

Coteaux Varois

Côtes de Provence

Palette

Patrimonio

Languedoc-Roussillon

Banyuls

Blanquette de Limoux

Clairette de Bellegarde

Cabardès

Clairette du Languedoc, også efterfulgt af navnet på et »commune d'origine«

Collioure

Corbières

Costières de Nîmes

Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet

Coteaux du Languedoc, også efterfulgt af navnet på et »commune d'origine«

Côtes du Roussillon

Côtes du Roussillon Villages

Côtes du Roussillon Villages Caramany

Côtes du Roussillon Villages Latour de France

Côtes du Roussillon Villages Lesquerde

Côtes du Roussillon Villages Tautavel

Crémant de Limoux

Faugères

Fitou

Frontignan

Grand Roussillon

Languedoc, også efterfulgt af navnet på et »commune d'origine«

Limoux

Lunel

Maury

Minervois

Minervois-la-Livinière

Mireval

Saint-Jean-de-Minervois

Rasteau

Rasteau Rancio

Rivesaltes

Rivesaltes Rancio

Saint-Chinian

Côtes de la Malepère

Sydvestfrankrig

Béarn/Béarn Bellocq

Bergerac

Buzet

Cahors

Côtes de Bergerac

Côtes de Duras

Côtes du Frontonnais

Côtes du Frontonnais Fronton

Côtes du Frontonnais Villaudric

Côtes du Marmandais

Côtes de Montravel

Floc de Gascogne

Gaillac

Gaillac Premières Côtes

Haut-Montravel

Irouléguy

Jurançon

Madiran

Marcillac

Monbazillac

Montravel

Pacherenc du Vic-Bilh

Pécharmant

Rosette

Saussignac

Coteaux du Quercy

Côtes de Brulhois

Côtes de Millau

Côtes de Saint-Mont

Tursan

Vin d'Entraygues et du Fel

Vin d'Estaing

Vin de Lavilledieu

Bordeaux

Barsac

Blaye

Bordeaux/Bordeaux Clairet

Bordeaux Côtes de Francs

Bordeaux Haut-Benauge

Bordeaux Supérieur

Bordeaux Rosé

Bordeaux mousseux

Bourg

Bourgeais

Côtes de Bourg

Cadillac

Cérons

Côtes Canon-Fronsac

Canon-Fronsac

Côtes de Blaye

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

Côtes de Castillon

Crémant de Bordeaux

Entre-Deux-Mers

Entre-Deux-Mers Haut-Benauge

Fronsac

Graves

Graves de Vayres

Haut-Médoc

Lalande de Pomerol

Listrac-Médoc

Loupiac

Lussac Saint-Émilion

Margaux

Médoc

Montagne Saint-Émilion

Moulis

Moulis-en-Médoc

Néac

Pauillac

Pessac-Léognan

Pomerol

Premières Côtes de Blaye

Premières Côtes de Bordeaux, også efterfulgt af navnet på et »commune d'origine«

Puisseguin Saint-Émilion

Sainte-Croix-du-Mont

Saint-Émilion

Saint-Emilion Grand Cru

Saint-Estèphe

Sainte-Foy Bordeaux

Saint-Georges Saint-Émilion

Saint-Julien

Val de Loire (Loiredalen)

Anjou/Anjou Val de Loire

Anjou Coteaux de la Loire

Anjou-Gamay

Anjou-Mousseux

Anjou-Villages

Anjou-Villages Brissac

Blanc Fumé de Pouilly

Bourgueil

Bonnezeaux

Cabernet d'Anjou

Cabernet de Saumur

Cheverny

Chinon

Coteaux de l'Aubance

Coteaux du Giennois

Coteaux du Layon, også efterfulgt af navnet på et »commune d'origine«

Coteaux du Layon Chaume

Coteaux du Loir

Coteaux de Saumur

Cour-Cheverny

Crémant de Loire

Jasnières

Menetou Salon, også efterfulgt af navnet på et »commune d'origine«

Montlouis/Montlouis mousseux/Montlouis pétillant

Muscadet

Muscadet Coteaux de la Loire

Muscadet Sèvre-et-Maine

Muscadet Côtes de Grandlieu

Pouilly-sur-Loire

Pouilly Fumé

Quarts-de-Chaume

Quincy

Reuilly

Sancerre

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

Saumur

Saumur Champigny

Savennières

Savennières-Coulée-de-Serrant

Savennières-Roche-aux-Moines

Touraine/Touraine mousseux/Touraine pétillant

Touraine Azay-le-Rideau

Touraine Amboise

Touraine Mesland

Touraine Noble Joue

Vouvray/Vouvray mousseux/Vouvray pétillant

Châteaumeillant

Coteaux d'Ancenis, også efterfulgt af navnet på et »nom de cépage«

Coteaux du Vendômois

Côtes d'Auvergne, også efterfulgt af navnet på et »appellation locale«

Fiefs Vendéens/Fiefs Vendéens Mareuil/Fiefs Vendéens Brem/Fiefs Vendéens Vix/Fiefs Vendéens-Pissotte

Gros Plant du Pays Nantais

Haut Poitou

Orléans

Orléans-Cléry

Saint-Pourçain

Thouarsais

Valençay

Cognac

Pineau des Charentes

Navne på »Vins de pays«

Vin de pays de l'Agenais

Vin de pays d'Aigues

Vin de pays de l'Ain

Vin de pays de l'Allier

Vin de pays d'Allobrogie

Vin de pays des Alpes de Haute-Provence

Vin de pays des Alpes Maritimes

Vin de pays de l'Ardailhou

Vin de pays de l'Ardèche

Vin de pays d'Argens

Vin de pays de l'Ariège

Vin de pays de l'Aude

Vin de pays de l'Aveyron

Vin de pays des Balmes dauphinoises

Vin de pays de la Bénovie

Vin de pays du Bérange

Vin de pays de Bessan

Vin de pays de Bigorre

Vin de pays des Bouches du Rhône

Vin de pays du Bourbonnais

Vin de pays de Cassan

Vin de pays Catalan

Vin de pays de Caux

Vin de pays de Cessenon

Vin de pays des Cévennes/Vin de pays des Cévennes Mont Bouquet

Vin de pays Charentais, også efterfulgt af navnet på et: Île de Ré/Île d'Oléron/Saint-Sornin

Vin de pays de la Charente

Vin de pays des Charentes-Maritimes

Vin de pays du Cher

Vin de pays de la Cité de Carcassonne

Vin de pays des Collines de la Moure

Vin de pays des Collines rhodaniennes

Vin de pays du Comté de Grignan

Vin de pays du Comté tolosan

Vin de pays des Comtés rhodaniens

Vin de pays de Corrèze

Vin de pays de la Côte Vermeille

Vin de pays des coteaux charitois

Vin de pays des coteaux d'Enserune

Vin de pays des coteaux de Besilles

Vin de pays des coteaux de Cèze

Vin de pays des coteaux de Coiffy

Vin de pays des coteaux Flaviens

Vin de pays des coteaux de Fontcaude

Vin de pays des coteaux de Glanes

Vin de pays des coteaux de l'Ardèche

Vin de pays des coteaux de l'Auxois

Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse

Vin de pays des coteaux de Laurens

Vin de pays des coteaux de Miramont

Vin de pays des coteaux de Murviel

Vin de pays des coteaux de Narbonne

Vin de pays des coteaux de Peyriac

Vin de pays des coteaux des Baronnies

Vin de pays des coteaux des Fenouillèdes

Vin de pays des coteaux du Cher et de l'Arnon

Vin de pays des coteaux du Grésivaudan

Vin de pays des coteaux du Libron

Vin de pays des coteaux du Littoral Audois

Vin de pays des coteaux du Pont du Gard

Vin de pays des coteaux du Quercy

Vin de pays des coteaux du Salagou

Vin de pays des coteaux du Verdon

Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban

Vin de pays des côtes catalanes

Vin de pays des côtes de Gascogne

Vin de pays des côtes de Lastours

Vin de pays des côtes de Montestruc

Vin de pays des côtes de Pérignan

Vin de pays des côtes de Prouilhe

Vin de pays des côtes de Thau

Vin de pays des côtes de Thongue

Vin de pays des côtes du Brian

Vin de pays des côtes de Ceressou

Vin de pays des côtes du Condomois

Vin de pays des côtes du Tarn

Vin de pays des côtes du Vidourle

Vin de pays de la Creuse

Vin de pays de Cucugnan

Vin de pays des Deux-Sèvres

Vin de pays de la Dordogne

Vin de pays du Doubs

Vin de pays de la Drôme

Vin de pays du Duché d'Uzès

Vin de pays de Franche-Comté/Vin de pays de Franche-Comté Coteaux de Champlitte

Vin de pays du Gard

Vin de pays du Gers

Vin de pays des Gorges de l'Hérault

Vin de pays des Hautes-Alpes

Vin de pays de la Haute-Garonne

Vin de pays de la Haute-Marne

Vin de pays des Hautes-Pyrénées

Vin de pays d'Hauterive, også efterfulgt af navnet på et: Val d'Orbieu/Coteaux du Termenès/Côtes de Lézignan

Vin de pays de la Haute-Saône

Vin de pays de la Haute-Vienne

Vin de pays de la Haute vallée de l'Aude

Vin de pays de la Haute vallée de l'Orb

Vin de pays des Hauts de Badens

Vin de pays de l'Hérault

Vin de pays de l'Ile de Beauté

Vin de pays de l'Indre et Loire

Vin de pays de l'Indre

Vin de pays de l'Isère

Vin de pays du Jardin de la France, også efterfulgt af navnet på et: Marches de Bretagne/Pays de Retz

Vin de pays des Landes

Vin de pays de Loire-Atlantique

Vin de pays du Loir et Cher

Vin de pays du Loiret

Vin de pays du Lot

Vin de pays du Lot et Garonne

Vin de pays des Maures

Vin de pays de Maine et Loire

Vin de pays de la Meuse

Vin de pays du Mont Baudile

Vin de pays du Mont Caume

Vin de pays des Monts de la Grage

Vin de pays de la Nièvre

Vin de pays d'Oc

Vin de pays du Périgord/Vin de pays du Périgord Vin de Domme

Vin de pays de la Petite Crau

Vin de pays de Pézenas

Vin de pays de la Principauté d'Orange

Vin de pays du Puy de Dôme

Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques

Vin de pays des Pyrénées-Orientales

Vin de pays des Sables du Golfe du Lion

Vin de pays de Saint-Sardos

Vin de pays de Sainte Marie la Blanche

Vin de pays de Saône et Loire

Vin de pays de la Sarthe

Vin de pays de Seine et Marne

Vin de pays du Tarn

Vin de pays du Tarn et Garonne

Vin de pays des Terroirs landais, også efterfulgt af navnet på et: Coteaux de Chalosse/Côtes de L'Adour/Sables Fauves/Sables de l'Océan

Vin de pays de Thézac-Perricard

Vin de pays du Torgan

Vin de pays d'Urfé

Vin de pays du Val de Cesse

Vin de pays du Val de Dagne

Vin de pays du Val de Montferrand

Vin de pays de la Vallée du Paradis

Vin de pays des Vals d'Agly

Vin de pays du Var

Vin de pays du Vaucluse

Vin de pays de la Vaunage

Vin de pays de la Vendée

Vin de pays de la Vicomté d'Aumelas

Vin de pays de la Vienne

Vin de pays de la Vistrenque

Vin de pays de l'Yonne

I ITALIEN

Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Italien i henhold til »Codice denominazioni di origine dei vini« 2002.

D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita)

Regione Piemonte

Asti Spumante/Asti/Moscato D'Asti

Barbaresco

Barolo

Brachetto d'Acqui/Acqui

Gattinara

Gavi/Cortese di Gavi

Ghemme

Regione Lombardia

Franciacorta

Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina

Valtellina Superiore, også efterfulgt af navnet på et: Grumello, Inferno, Maroggia, Sassella, Stagafassli, Valgella

Regione Veneto

Bardolino superiore

Recioto di Soave

Soave superiore

Regione Friuli Venezia Giulia

Ramandolo

Regione Emilia Romagna

Albana di Romagna

Regione Toscana

Brunello di Montalcino

Carmignano

Chianti, også efterfulgt af navnet på et: Colli Aretini, Colli Fiorentini, Colline Pisane, Colli Senesi, Montalbano, Montespertoli, Rufina

Chianti Classico

Vernaccia di San Gimignano

Vino Nobile di Montepulciano

Regione Umbria

Montefalco Sagrantino

Torgiano

Regione Abruzzo

Montepulciano d'Abruzzo Colline Teramane

Regione Campania

Taurasi

Regione Sardegna

Vermentino di Gallura/Sardegna Vermentino di Gallura

D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata)

Regione Valle d'Aosta

Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste, også efterfulgt af navnet på et: Arnad-Montjovet, Donnas, Enfer d'Arvier, Torrette, Blanc de Morgex et de la Salle, Chambave, Nus

Regione Piemonte

Alta Langa

Albugnano

Barbera d'Alba

Barbera d'Asti

Barbera del Monferrato

Boca

Bramaterra

Canavese

Carema

Cisterna d'Asti

Collina Torinese

Colline Novaresi

Colline Saluzzesi

Colli Tortonesi

Cortese dell'Alto Monferrato

Coste della Sesia

Dolcetto d'Acqui

Dolcetto d'Alba

Dolcetto d'Asti

Dolcetto delle Langhe Monregalesi

Dolcetto di Diano d'Alba/Diano d'Alba

Dolcetto di Dogliani

Dolcetto di Ovada

Erbaluce di Caluso/Caluso

Fara

Freisa d'Asti

Freisa di Chieri

Gabiano

Grignolino d'Asti

Grignolino del Monferrato Casalese

Langhe

Lessona

Loazzolo

Malvasia di Casorzo d'Asti

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

Monferrato/Monferrato Casalese

Nebbiolo d'Alba

Piemonte

Pinerolese

Roero

Rubino di Cantavenna

Ruchè di Castagnole Monferrato

Sizzano

Valsusa

Verduno Pelaverga/Verduno

Regione Liguria

Cinque Terre/Cinque Terre Sciacchetrà, også efterfulgt af navnet på et: Costa de sera, Costa de Campu, Costa da Posa

Colli di Luni

Colline di Levanto

Golfo del Tigullio

Riviera Ligure di Ponente, også efterfulgt af navnet på et: Riviera dei Fiori, Albenga o Albenganese, Finale/Finalese, Ormeasco

Rossese di Dolceacqua/Dolceacqua

Val Polcevera/Val Polcevera Coronata

Regione Lombardia

Botticino

Capriano del Colle

Cellatica

Garda

Garda Colli Mantovani

Lambrusco Mantovano, også efterfulgt af navnet på et: Oltrepò Mantovano, Viadanese-Sabbionetano

Lugana

Oltrepò Pavese

Riviera del Garda Bresciano/Garda Bresciano

San Colombano al Lambro/San Colombano

San Martino della Battaglia

Scanzo/Moscato di Scanzo

Terre di Franciacorta

Valcalepio

Valtellina

Regione Trentino Alto Adige

Alto Adige/dell'Alto Adige (Südtirol/Südtiroler), også efterfulgt af navnet på et: — Colli di Bolzano (Bozner Leiten) — Meranese di Collina/Meranese (Meraner Hugel/Meraner) — Santa Maddalena (St. Magdalener) — Terlano (Terlaner) — Valle Isarco (Eisacktal/Eisacktaler) — Valle Venosta (Vinschgau)

Caldaro (Kalterer)/Lago di Caldaro (Kalterersee), også efterfulgt af navnet på et »Classico«

Casteller

Teroldego Rotaliano

Trentino, også efterfulgt af navnet på et: Sorni, Isera/d'Isera, Ziresi/dei Ziresi

Trento

Valdadige (Etschaler)

Regione Veneto

Arcole

Bagnoli di Sopra/Bagnoli

Bardolino

Bianco di Custoza

Breganze

Colli di Conegliano/Colli di Conegliano Refrontolo/Colli di Conegliano Torchiato di Fregona

Colli Berici/Colli Berici Barbarano

Colli Euganei

Gambellara

Garda

Lison-Pramaggiore

Lugana

Merlara

Montello e Colli Asolani

Monti Lessini/Lessini

Conegliano-Valdobbiadene/Conegliano-Valdobbiadene Cartizze

Soave

San Martino della Battaglia

Valdadige (Etschtaler)/Valdadige Terra dei Forti

Valpolicella/Valpolicella Valpantena

Vicenza

Vini del Piave/Piave

Regione Friuli Venezia Giulia

Carso

Collio Goriziano/Collio

Colli Orientali del Friuli/Colli Orientali del Friuli Cialla/Colli Orientali del Friuli Rosazzo

Friuli Annia

Friuli Aquileia

Friuli Grave

Friuli Isonzo/Isonzo del Friuli

Friuli Latisana

Lison-Pramaggiore

Regione Emilia Romagna

Bosco Eliceo

Cagnina di Romagna

Colli Bolognesi, også efterfulgt af navnet på et: Colline di Riosto, Colline Marconiane, Zola Predosa, Monte San Pietro, Colline di Oliveto, Terre di Montebudello, Serravalle

Colli Bolognesi Classico-Pignoletto

Colli di Faenza

Colli d'Imola

Colli di Parma

Colli di Rimini

Colli di Scandiano e di Canossa

Colli Piacentini, også efterfulgt af navnet på et: Vigoleno, Gutturnio, Monterosso Val d'Arda, Trebbianino Val Trebbia, Val Nure

Colli Romagna Centrale

Lambrusco di Sorbara

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco Salamino di Santa Croce

Pagadebit di Romagna/Pagadebit di Romagna Bertinoro

Reggiano

Reno

Romagna Albana spumante

Sangiovese di Romagna

Trebbiano di Romagna

Regione Toscana

Ansonica Costa dell'Argentario

Barco Reale di Carmignano/Rosato di Carmignano/Vin Santo di Carmignano/Vin Santo di Carmignano Occhio di Pernice

Bianco della Valdinievole

Bianco dell'Empolese

Bianco di Pitigliano

Bianco Pisano di S. Torpè

Bolgheri e Bolgheri Sassicaia

Candia dei Colli Apuani

Capalbio

Colli dell'Etruria Centrale

Colli di Luni

Colline Lucchesi

Cortona

Elba

Montecarlo

Montecucco

Monteregio di Massa Marittima

Montescudaio

Morellino di Scansano

Moscadello di Montalcino

Orcia

Parrina

Pomino

Rosso di Montalcino

Rosso di Montepulciano

San Gimignano

Sant'Antimo

Sovana

Val d'Arbia

Valdichiana

Val di Cornia/Val di Cornia Suvereto

Vin Santo del Chianti

Vin Santo del Chianti Classico

Vin Santo di Montepulciano

Regione Marche

Bianchello del Metauro

Colli Maceratesi

Colli Pesaresi/Colli Pesaresi Focara/Colli Pesaresi Roncaglia

Esino

Falerio dei Colli Ascolani/Falerio

Lacrima di Morro/Lacrima di Morro d'Alba

Offida

Rosso Conero

Rosso Piceno

Verdicchio dei Castelli di Jesi

Verdicchio di Matelica

Vernaccia di Serrapetrona

Regione Umbria

Assisi

Colli Alto Tiberini

Colli Amerini

Colli del Trasimeno/Trasimeno

Colli Martani/Colli Martani Todi

Colli Perugini

Lago di Corbara

Montefalco

Orvieto

Rosso Orvietano/Orvietano Rosso

Torgiano

Regione Abruzzo

Controguerra

Montepulciano d'Abruzzo

Trebbiano d'Abruzzo

Regione Molise

Biferno

Molise

Pentro di Isernia

Regione Lazio

Aleatico di Gradoli

Aprilia

Atina

Bianco Capena

Castelli Romani

Cerveteri

Cesanese di Affile/Affile

Cesanese di Olevano Romano

Cesanese del Piglio

Circeo

Colli Albani

Colli della Sabina

Colli Etruschi Viterbesi

Colli Lanuvini

Cori

Est! Est!! Est!!! di Montefiascone

Frascati

Genazzano

Marino

Montecompatri Colonna

Nettuno

Orvieto

Tarquinia

Velletri

Vignanello

Zagarolo

Regione Campania

Aversa

Campi Flegrei

Capri

Castel San Lorenzo

Cilento

Costa d'Amalfi/Costa d'Amalfi Furore/Costa d'Amalfi Ravello/Costa d'Amalfi Tramonti

Falerno del Massico

Fiano di Avellino

Galluccio

Greco di Tufo

Guardia Sanframondi o Guardiolo

Ischia

Penisola Sorrentina/Penisola Sorrentina Gragnano/Penisola Sorrentina Lettere/Penisola Sorrentina Sorrento

Sannio

Sant'Agata de Goti

Solopaca

Aglianico del Taburno/Taburno

Vesuvio

Regione Puglia

Aleatico di Puglia

Alezio

Brindisi

Cacc'e mmitte di Lucera

Castel del Monte

Copertino

Galatina

Gioia del Colle

Gravina

Leverano

Lizzano

Locorotondo

Martina/Martina Franca

Matino

Moscato di Trani

Nardò

Orta Nova

Ostuni

Primitivo di Manduria

Rosso Barletta

Rosso Canosa

Rosso di Cerignola

Salice Salentino

San Severo

Squinzano

Regione Basilicata

Aglianico del Vulture

Regione Calabria

Bivongi

Cirò

Donnici

Greco di Bianco

Lamezia

Melissa

Pollino

Sant'Anna di Isola di Capo Rizzuto

San Vito di Luzzi

Savuto

Scavigna

Verbicaro

Regione Sicilia

Alcamo

Cerasuolo di Vittoria

Contessa Entellina

Contea di Sclafani

Delia Nivolelli

Eloro/Eloro Pachino

Etna

Faro

Malvasia delle Lipari

Marsala

Menfi/Menfi Feudo/Menfi Fiori/Menfi Bonera

Monreale

Moscato di Noto

Moscato di Pantelleria/Passito di Pantelleria/Pantelleria

Moscato di Siracusa

Riesi

Sambuca di Sicilia

Santa Margherita di Belice

Sciacca/Sciacca Rayana

Regione Sardegna

Alghero/Sardegna Alghero

Arborea/Sardegna Arborea

Campidano di Terralba/Terralba/Sardegna Campidano di Terralba/Sardegna Terralba

Cannonau di Sardegna, også efterfulgt af navnet på et: Capo Ferrato, Oliena, Nepente di Oliena Jerzu

Carignano del Sulcis/Sardegna Carignano del Sulcis

Girò di Cagliari/Sardegna Girò di Cagliari

Malvasia di Bosa/Sardegna Malvasia di Bosa

Malvasia di Cagliari/Sardegna Malvasia di Cagliari

Mandrolisai/Sardegna Mandrolisai

Monica di Cagliari/Sardegna Monica di Cagliari

Monica di Sardegna

Moscato di Cagliari/Sardegna Moscato di Cagliari

Moscato di Sardegna, også efterfulgt af navnet på et: Gallura, Tempio Pausania, Tempio

Moscato di Sorso-Sennori/Moscato di Sorso/Moscato di Sennori/Sardegna Moscato di Sorso-Sennori/Sardegna Moscato di Sorso/Sardegna Moscato di Sennori

Nasco di Cagliari/Sardegna Nasco di Cagliari

Nuragus di Cagliari/Sardegna Nuragus di Cagliari

Sardegna Semidano/Sardegna Semidano Mogoro

Vermentino di Sardegna

Vernaccia di Oristano/Sardegna Vernaccia di Oristano

Indicazioni Geografiche Tipiche (IGT) dei vini Italiani

Regione Lombardia

Alto Mincio

Benaco bresciano

Bergamasca

Collina del Milanese

Montenetto di Brescia

Provincia di Mantova

Provincia di Pavia

Quistello

Ronchi di Brescia

Sabbioneta

Sebino

Terrazze Retiche di Sondrio

Regione Trentino - Alto Adige

Delle Venezie

Mitterberg/Mitterberg tra Cauria e Tel/Mitterberg zwischen Gfrill und Toll

Vallagarina

Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten

Regione Veneto

Alto Livenza

Colli Trevigiani

Conselvano

Delle Venezie

Marca Trevigiana

Provincia di Verona/Veronese

Vallagarina

Veneto

Veneto Orientale

Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten

Regione Friuli Venezia Giulia

Alto Livenza

Delle Venezie

Venezia Giulia

Regione Liguria

Colline del Genovesato

Colline Savonesi

Golfo dei Poeti La Spezia/Golfo dei Poeti

Regione Emilia Romagna

Bianco di Castelfranco Emilia

Emilia/dell'Emilia

Forlì

Fortana del Taro

Modena/Provincia di Modena

Ravenna

Rubicone

Sillaro/Bianco del Sillaro

Terre di Veleja

Val Tidone

Regione Toscana

Alta Valle della Greve

Colli della Toscana centrale

Maremma toscana

Toscana/Toscano

Val di Magra

Regione Umbria

Allerona

Bettona

Cannara

Narni

Spello

Umbria

Regione Marche

Marche

Regione Lazio

Civitella d'Agliano

Colli Cimini

Frusinate/del Frusinate

Lazio

Regione Abruzzo

Alto Tirino

Colli Aprutini

Colli del Sangro

Colline Frentane

Colline Pescaresi

Colline Teatine

Del Vastese/Histonium

Terre di Chieti

Valle Peligna

Regione Molise

Osco/Terre degli Osci

Rotae

Regione Campania

Beneventano

Colli di Salerno

Dugenta

Epomeo

Irpinia

Paestum

Pompeiano

Roccamonfina

Terre del Volturno

Regione Puglia

Daunia

Murgia

Puglia

Salento

Tarantino

Valle d'Itria

Regione Basilicata

Basilicata

Grottino di Roccanova

Regione Calabria

Arghillà

Calabria

Condoleo

Costa Viola

Esaro

Lipuda

Locride

Palizzi

Pellaro

Scilla

Valdamato

Val di Neto

Valle del Crati

Regione Sicilia

Camarro

Colli Ericini

Fontanarossa di Cerda

Salemi

Salina

Sicilia

Valle Belice

Regione Sardegna

Barbagia

Colli del Limbara

Isola dei Nuraghi

Marmilla

Nurra

Ogliastra

Parteolla

Planargia

Provincia di Nuoro

Romangia

Sibiola

Tharros

Trexenta

Valle del Tirso

Valli di Porto Pino

I LUXEMBOURG

Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Storhertugdømmet Luxembourg efter bestemmelserne offentliggjort i »Mémorial - Journal officiel du Grand-Duché de Luxembourg no 46 du 19 juillet 1971«.

Navne på bestemte områder

Moselle Luxembourgeoise

Navne på kommuner eller delkommuner

Ahn

Assel

Bech-Kleinmacher

Born

Bous

Burmerange

Canach

Ehnen

Ellingen

Elvange

Erpeldingen

Gostingen

Greiveldingen

Grevenmacher

Lenningen

Machtum

Mertert

Moersdorf

Mondorf

Niederdonven

Oberdonven

Oberwormeldingen

Remerschen

Remich

Rolling

Rosport

Schengen

Schwebsingen

Stadtbredimus

Trintingen

Wasserbillig

Wellenstein

Wintringen

Wormeldingen

I ØSTRIG

Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Østrig i henhold til »Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein - Weingesetz 1999«. Navnene på vindyrkningsområder kan anvendes sammen med navne på Großlagen, Rieden, Fluren, Einzellagen samt kommuner og delkommuner, jf. ovennævnte bestemmelser.

Navne på vindyrkningsregioner

Weinland

Bergland

Steirerland

Wien

Navne på vindyrkningsområder

Bestemte områder i Weinland

Niederösterreich

Burgenland

Neusiedlersee

Neusiedlersee-Hügelland

Mittelburgenland

Südburgenland

Carnuntum

Donauland

Kamptal

Kremstal

Thermenregion

Traisental

Wachau

Weinviertel

Bestemte områder i Bergland

Salzburg

Oberösterreich

Kärnten

Tirol

Vorarlberg

Bestemte områder i Steirerland

Süd-Oststeiermark

Südsteiermark

Weststeiermark

Steiermark

Bestemte områder i Wien

Wien

I PORTUGAL

Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Portugal efter bestemmelserne (Decreto-Lei) offentliggjort i »Diário da República« af 31. marts 2003.

Navne på bestemte områder

Alcobaça

Alenquer

Alentejo

Arruda

Bairrada

Beira Interior

Biscoitos

Bucelas

Carcavelos

Chaves

Colares

Dão/Dão Nobre

Douro/Vinho do Douro/Moscatel do Douro

Encostas de Aire

Graciosa

Lafões

Lagoa

Lagos

Lourinhã

Madeira/Madère/Madera/Vinho da Madeira/Madeira Weine/Madeira Wine/Vin de Madère/Vino di Madera/Madera Wijn

Óbidos

Palmela

Pico

Planalto Mirandês

Portimão

Porto ( *4 )/Port (*4) /Oporto/Portwein/Portvin/Portwijn/Vinho do Porto (*4) /Vin de Porto (*4) /Port (*4) Wine

Ribatejo

Setúbal

Tavira

Távora-Vorosa

Torres Vedras

Valpaços

Vinho Verde/Vinho Verde Alvarinho/Vinho Verde Espumante/Vinho Verde Alvarinho Espumante

Navne på underområder

Det bestemte område Alentejo

Borba

Évora

Granja-Amareleja

Moura

Portalegre

Redondo

Reguengos

Vidigueira

Det bestemte område Beira Interior

Castelo Rodrigo

Cova da Beira

Pinhel

Det bestemte område Dão

Alva

Besteiros

Castendo

Serra da Estrela

Silgueiros

Terras de Azurara

Terras de Senhorim

Det bestemte område Douro

Baixo Corgo

Cima Corgo

Douro Superior

Det bestemte område Ribatejo

Almeirim

Cartaxo

Chamusca

Coruche

Santarém

Tomar

Det bestemte område Vinho Verde

Amarante

Ave

Baião

Basto

Cávado

Lima

Monção

Paiva

Sousa

Navne på bordvine

Alentejano

Algarve

Beira Litoral

Beira Alta

Beiras

Estremadura

Ribatejano

Minho

Terras de Sicó

Terras do Sado

Trás-os-Montes

Det bestemte område Estremadura

Alta Estremadura

Palhete de Ourém vinho regional Estremadura

Det bestemte område Trás-os-Montes

Terras Durienses

I DET FORENEDE KONGERIGE

Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Det Forenede Kongerige i henhold til »Statutory Instrument 2003, No 114 The Common Agricultural Policy (Wine) (England and Northern Ireland) (Amendment) Regulations 2003 og Statutory Instrument 1998, No 453 Agriculture, The Common Agricultural Policy (Wine) (Amendment) Regulations 1998«.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder (kvbd)

English Vineyards

Welsh Vineyards.

BILAG III(b)

Liste over geografiske betegnelser for vine med oprindelse i Canada

(jf. artikel 11)

Fraser Valley

Lake Erie North Shore

Niagara Peninsula

Okanagan Valley

Pelee Island

Similkameen Valley

Vancouver Island

BILAG IV(a)

Følgende liste indeholder geografiske betegnelser for spiritus med oprindelse i Fællesskabet som fastlagt og beskyttet efter forordning (EØF) nr. 1576/89

(jf. artikel 14)

1. Rom

Rhum de la Martinique/Rhum de la Martinique traditionnel

Rhum de la Guadeloupe/Rhum de la Guadeloupe traditionnel

Rhum de la Réunion/Rhum de la Réunion traditionnel

Rhum de la Guyane/Rhum de la Guyane traditionnel

Ron de Málaga

Ron de Granada

Rum da Madeira

2. a) Whisky

Scotch Whisky

Irish Whisky

Whisky español

(Kan suppleres med betegnelserne »malt« eller »grain«)

2. b) Whiskey

Irish Whiskey

Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey

(Kan suppleres med betegnelsen »Pot Still«)

3. Kornspiritus

Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

4. Vinbrændevin

Eau-de-vie de Cognac

Eau-de-vie des Charentes

Cognac (»Cognac« kan suppleres med følgende betegnelser: — Fine — Grande Fine Champagne — Grande Champagne — Petite Champagne — Petite Fine Champagne — Fine Champagne — Borderies — Fins Bois — Bons Bois)

Fine Bordeaux

Armagnac

Bas-Armagnac

Haut-Armagnac

Ténarèze

Eau-de-vie de vin de la Marne

Eau-de-vie de vin originaire d’Aquitaine

Eau-de-vie de vin de Bourgogne

Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

Eau-de-vie de vin de Savoie

Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

Eau-de-vie de vin originaire de Provence

Eau-de-vie de Faugères/Faugères

Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

Aguardente do Minho

Aguardente do Douro

Aguardente da Beira Interior

Aguardente da Bairrada

Aguardente do Oeste

Aguardente do Ribatejo

Aguardente do Alentejo

Aguardente do Algarve

5. Brandy

Brandy de Jerez

Brandy del Penedés

Brandy italiano

Brandy Αττικής/Brandy of Attica

Brandy Πελοποννήσου/Brandy of the Peloponnese

Brandy Κεντρικής Ελλάδας/Brandy of Central Greece

Deutscher Weinbrand

Wachauer Weinbrand

Weinbrand Dürnstein

6. Brændevin af presserester af druer

Eau-de-vie de marc de Champagne

Marc de Champagne

Eau-de-vie de marc originaire d’Aquitaine

Eau-de-vie de marc de Bourgogne

Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est

Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté

Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

Marc de Bourgogne

Marc de Savoie

Marc d’Auvergne

Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône

Eau-de-vie de marc originaire de Provence

Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

Marc d’Alsace Gewürztraminer

Marc de Lorraine

Bagaceira do Minho

Bagaceira do Douro

Bagaceira da Beira Interior

Bagaceira da Bairrada

Bagaceira do Oeste

Bagaceira do Ribatejo

Bagaceira do Alentejo

Bagaceira do Algarve

Orujo gallego

Grappa di Barolo

Grappa piemontese/Grappa del Piemonte

Grappa lombarda/Grappa di Lombardia

Grappa trentina/Grappa del Trentino

Grappa friulana/Grappa del Friuli

Grappa veneta/Grappa del Veneto

Südtiroler Grappa/Grappa dell’Alto Adige

Τσικουδιά Κρήτης/Tsikoudia of Crete

Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro of Macedonia

Τσίπουρο Θεσσαλίας/Tsipouro of Thessaly

Τσίπουρο Τυρνάβου/Tsipouro of Tyrnavos

Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise

7. Frugtbrændevin

Schwarzwälder Kirschwasser

Schwarzwälder Himbeergeist

Schwarzwälder Mirabellenwasser

Schwarzwälder Williamsbirne

Schwarzwälder Zwetschgenwasser

Fränkisches Zwetschgenwasser

Fränkisches Kirschwasser

Fränkischer Obstler

Mirabelle de Lorraine

Kirsch d’Alsace

Quetsch d’Alsace

Framboise d’Alsace

Mirabelle d’Alsace

Kirsch de Fougerolles

Südtiroler Williams/Williams dell’Alto Adige

Südtiroler Aprikot/Aprikot dell’Alto Adige/Südtiroler Marille/Marille dell’Alto

Adige

Südtiroler Kirsch/Kirsch dell’Alto Adige

Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell’Alto Adige

Südtiroler Obstler/Obstler dell’Alto Adige

Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell’Alto Adige

Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell’Alto Adige

Williams friulano/Williams del Friuli

Sliwovitz del Veneto

Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino

Williams trentino/Williams del Trentino

Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino

Aprikot trentino/Aprikot del Trentino

Medronheira do Algarve

Medronheira do Buçaco

Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano

Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino

Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto

Aguardente de pêra da Lousã

Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

Wachauer Marillenbrand

8. Brændevin af æble- eller pærecider

Calvados

Calvados du Pays d’Auge

Eau-de-vie de cidre de Bretagne

Eau-de-vie de poiré de Bretagne

Eau-de-vie de cidre de Normandie

Eau-de-vie de poiré de Normandie

Eau-de-vie de cidre du Maine

Aguardiente de sidra de Asturias

Eau-de-vie de poiré du Maine

9. Ensianbrændevin

Bayerischer Gebirgsenzian

Südtiroler Enzian/Genziana dell’Alto Adige

Genziana trentina/Genziana del Trentino

10. Frugtspiritus

Pacharán navarro

11. Spiritus med enebærsmag

Ostfriesischer Korngenever

Genièvre Flandres Artois

Hasseltse jenever

Balegemse jenever

Péket de Wallonie

Steinhäger

Plymouth Gin

Gin de Mahón

12. Spiritus med kommensmag

Dansk Akvavit/Dansk Aquavit

Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit

13. Spiritus med anissmag

Anis español

Évora anisada

Cazalla

Chinchón

Ojén

Rute

14. Likør

Berliner Kümmel

Hamburger Kümmel

Münchener Kümmel

Chiemseer Klosterlikör

Bayerischer Kräuterlikör

Cassis de Dijon

Cassis de Beaufort

Irish Cream

Palo de Mallorca

Ginjinha portuguesa

Licor de Singeverga

Benediktbeurer Klosterlikör

Ettaler Klosterlikör

Ratafia de Champagne

Ratafia catalana

Anis português

Finnish berry/Finnish fruit liqueur

Grossglockner Alpenbitter

Mariazeller Magenlikör

Mariazeller Jagasaftl

Puchheimer Bitter

Puchheimer Schlossgeist

Steinfelder Magenbitter

Wachauer Marillenlikör

15. Spiritus

Pommeau de Bretagne

Pommeau du Maine

Pommeau de Normandie

Svensk Punsch/Swedish Punch

16. Vodka

Svensk Vodka/Swedish Vodka

Suomalainen Votka/Finsk Vodka/Vodka of Finland

BILAG IV(b)

Liste over geografiske betegnelser for spiritus med oprindelse i Canada

(jf. artikel 15)

Canadian Rye Whisky

Canadian Whisky

BILAG V

MIDLERTIDIGE BESTEMMELSER FOR MÆRKNING AF VIN

Artikel A

Generelle bestemmelser

1. Vin skal mærkes efter den importerende kontraherende parts bestemmelser, medmindre andet er fastsat i det