01991A0727(01) — DA — 03.07.2018 — 001.001

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

Ændret ved:









▼B

AFTALE

mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz om direkte forsikring bortset fra livsforsikring

INDHOLDSFORTEGNELSE over aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz om direkte forsikring bortset fra livsforsikring 1. Hovedaftale Præambel Første afsnit: Grundlæggende bestemmelser artikel 1 til 6 Andet afsnit: Betingelser for adgang til forsikringsvirksomhed artikel 7 til 14 Tredje afsnit: Betingelser for udøvelse af forsikringsvirksomhed artikel 15 til 26 Fjerde afsnit: Tilbagekaldelse af tilladelsen artikel 27 til 29 Femte afsnit: Samarbejde mellem tilsynsmyndighederne artikel 30 til 33 Sjette afsnit: Almindelige og afsluttende bestemmelser artikel 34 til 44 Undertegningsformular 2. Bilag 1: Klassifikation af de forsikringsklasser, der er omfattet af aftalen 3. Bilag 2: Definition af de former for forsikring, virksomhed og foretagender, der ikke er omfattet af aftalen 4. Bilag 3: De anerkendte retlige former 5. Bilag 4: Særbestemmelser for visse medlemsstater i Fællesskabet 6. Bilag 5: Metoder til beregning af udligningsreserven for kreditforsikringsklassen samt betingelserne for fritagelse for forpligtelsen til at oprette en sådan reserve 7. Protokol nr. 1: Solvensmargen 8. Protokol nr. 2: Driftsplan 9. Protokol nr. 3: Forholdet mellem ecuen og schweizerfrancen 10. Protokol nr. 4: Agenturer og filialer til foretagender, hvis vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende uden for de områder, der er omfattet af aftalen 11. Brevveksling nr. 1: Princippet om ikke-diskriminering 12. Brevveksling nr. 2: Tilladelsens anvendelsesområde 13. Brevveksling nr. 3: Generalbefuldmægtiget 14. Brevveksling nr. 4: Overførsel til den schweiziske sikkerhedsfond af fast ejendom, der direkte ejes af forsikringsforetagender 15. Brevveksling nr. 5: Principper for anbringelse af aktiver 16. Brevveksling nr. 6: Den schweiziske fortegnelse over forsikringsklasser 17. Brevveksling nr. 7: Forsikringsforetagenders grundkapital 18. Brevveksling nr. 8: Overgangsordning for assistance 19. Brevveksling nr. 9: Overgangsordning for store risici, jf. artikel 2, stk. 1, i protokol nr. 2 20. Fælleserklæring fra de kontraherende parter om perioden mellem aftalens undertegnelse og dens ikrafttræden 21. Slutakt







PRÆAMBEL DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB på den ene side og SCHWEIZ på den anden side, SOM TAGER I BETRAGTNING, at der eksisterer snævre bånd mellem Schweiz og Fællesskabet, SOM i forbindelse med oprettelsen af ét samlet marked for forsikring inden for Fællesskabet ønsker at konsolidere de eksisterende økonomiske forbindelser mellem de to parter på dette område og under overholdelse af rimelige konkurrencevilkår at fremme den harmoniske udvikling af disse forbindelser, herunder at garantere de forsikrede tilstrækkelig beskyttelse, SOM HAR SAT SIG FOR med henblik herpå, under forudsætning afgensidighed og ikke-diskriminering samt med garanti for de nødvendige retlige betingelser for tilsyn, at fjerne de eksisterende hindringer for adgang til og udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring og således at indføre fri etableringsret mellem sig på dette område, SOM UNDERSTREGER, at dette på ingen måde påvirker deres kompetence til at lovgive inden for de i international offentlig ret afstukne grænser, SOM BESTRÆBER SIG PÅ at gøre alt, hvad de formår, for at sikre, at hver af de kontraherende parters interne lovgivning på området udvikler sig på en måde, der er forenelig med den anden kontraherende parts interne lovgivning, SOM KONSTATERER, at det er af interesse for deres økonomi således at udvikle og uddybe deres forbindelser på det område, hvor der ikke hidtil ved gensidig aftale er fastsat regler, og herved bidrage til en samordning af de to parters retsregler vedrørende økonomiske forhold, SOM ERKLÆRER SIG REDE til på grundlag af alle de omstændigheder, der må tages i betragtning, herunder blandt andet udviklingen i forsikringsretten inden for Fællesskabet, at undersøge mulighederne for at indgå andre aftaler på forsikringsområdet, HAR VEDTAGET med henblik på disse mål at indgå denne aftale og har med henblik herpå som befuldmægtigede udpeget: HAR VEDTAGET med henblik på disse mål at indgå denne aftale og har med henblik herpå som befuldmægtigede udpeget: DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB: Fru Edith CRESSON, minister for EF-anliggender, Formand for Rådet for De Europæiske Fællesskaber; Sir Leon BRITTAN, Næstformand for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber; SCHWEIZ: Jean Pascal DELAMURAZ, Præsident for Det Schweiziske Edsforbund, Chef for Forbundsøkonomidepartementet; Franz BLANKART, Statssekretær, Direktør for Forbundskontoret for Udenrigsøkonomi; SOM, efter at have udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behørig form, er blevet enige om følgende: SOM, efter at have udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behørig form, er blevet enige om følgende:







FØRSTE AFSNIT

GRUNDLÆGGENDE BESTEMMELSER

Artikel 1

Aftalens formål

Formålet med denne aftale er under forudsætning af gensidighed at fastsætte de nødvendige og tilstrækkelige betingelser for, at agenturer og filialer af foretagender, hvis vedtægtsmæssige hjemsted findes på en af de kontraherende parters område, og som ønskes etableret, eller som er etableret på den anden kontraherende parts område, kan få adgang til eller udøve selvstændig direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring.

Artikel 2

Materielt anvendelsesområde

I bilag 1 anføres de forsikringsklasser, der omfattes af aftalen.

Artikel 3

Undtagelser fra det materielle anvendelsesområde

I bilag 2 anføres de former for forsikring, virksomhed og foretagender, som ikke omfattes af aftalen.

Artikel 4

Anvendelse af national lovgivning

Hver af de kontraherende parters lovgivning finder anvendelse:

— på spørgsmål, der ikke er reguleret af denne aftale

— samt på spørgsmål, der falder ind under denne aftales anvendelsesområde, i det omfang de ikke er reguleret af denne aftale.

Artikel 5

Princippet om ikke-diskriminering

De kontraherende parter forpligter sig til at indføre og anvende aftalens bestemmelser i overensstemmelse med princippet om ikke-diskriminering.

Artikel 6

Tilsynsmyndighed

I henhold til aftalen er tilsynsmyndigheden, når der er tale om Fællesskabet, den kompetente myndighed i den medlemsstat, på hvis område foretagendets vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende, eller på hvis område et agentur eller en filial får adgang til at udøve direkte forsikringsvirksomhed eller allerede udøver sådan virksomhed.







ANDET AFSNIT

BETINGELSER FOR ADGANG TIL FORSIKRINGSVIRKSOMHED

Artikel 7

Tilladelse

7.1. Hver kontraherende part gør adgang til direkte forsikringsvirksomhed på sit område for et foretagende, som vælger vedtægtsmæssigt hjemsted der, afhængig af en tilladelse fra tilsynsmyndigheden.

7.2. Endvidere gør hver kontraherende part åbning på sit område af et agentur eller en filial af et foretagende, hvis vedtægtsmæssige hjemsted befinder sig på den anden kontraherende parts område, afhængig af en tilladelse fra tilsynsmyndigheden.

7.3. Hver kontraherende part gør desuden åbning på sit område af et agentur eller en filial af et foretagende, hvis vedtægtsmæssige hjemsted befinder sig uden for de områder, for hvilke aftalen gælder i henhold til artikel 43, afhængig af en tilladelse fra tilsynsmyndigheden.

Artikel 8

Tilladelsens anvendelsesområde

8.1. Tilladelsen gælder for dækning afrisici, der består på hele det område, der henhører under den tilsynsmyndigheds kompetence, der meddeler tilladelsen, medmindre, og i det omfang den gældende lovgivning åbner mulighed herfor, ansøgeren anmoder om at udøve virksomhed på kun en del af det pågældende område.

8.2. En risiko består på det område, der henhører under den pågældende tilsynsmyndigheds kompetence:

— for så vidt der er tale om en forsikring, der dækker enten fast ejendom eller fast ejendom og indbo, i det omfang indboet er dækket af samme forsikringspolice og de pågældende genstande befinder sig på dette område

— for så vidt der er tale om en forsikring, der dækker transportmidler af enhver art, og det pågældende transportmiddel er indregistreret på dette område

— for så vidt der er tale om en aftale med en varighed på højst fire måneder vedrørende risici i forbindelse med rejser eller ferie, uanset hvilken forsikringsklasse der er tale om, og forsikringstageren har tegnet forsikringen på dette område

— i alle de tilfælde, som ikke udtrykkeligt er omhandlet i de foregående led, hvis forsikringstageren har sin sædvanlige bopæl på dette område, eller, hvis forsikringstageren er en juridisk person, hvis den i aftalen omhandlede virksomhed er beliggende på dette område.

8.3. Tilladelse gives særskilt for hver forsikringsklasse. Den omfatter hele den pågældende klasse, medmindre ansøgeren kun ønsker at dække en del af de risici, der i henhold til litra A i bilag 1 hører under den pågældende klasse.

Dog

— kan tilsynsmyndigheden meddele tilladelse for de grupper af klasser, der er anført under litra Β i bilag 1, idet tilladelsen gives den deri fastsatte tilsvarende benævnelse

— omfatter den tilladelse, der gives for en klasse eller for en gruppe af klasser, ligeledes dækning af de under en anden klasse hørende accessoriske risici, såfremt de under litra C i bilag 1 fastsatte betingelser er opfyldt.

Artikel 9

Retlig form

I bilag 3 anføres de retlige former, som kan anvendes af foretagender, hvis vedtægtsmæssige hjemsted befinder sig på en kontraherende parts område.

Artikel 10

Betingelser for meddelse af tilladelse

10.1. Hver kontraherende part kræver, at et foretagende, hvis vedtægtsmæssige hjemsted befinder sig på den anden kontraherende parts område, og som ansøger om tilladelse til på dens område at åbne et agentur eller en filial, opfylder følgende betingelser:

a) det meddeler sine vedtægter og listen over bestyrelsesmedlemmerne

b) det fremlægger et certifikat udstedt af tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, på hvis område det vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende, og som godtgør

— at det ansøgende foretagende har etableret sig under en af de i bilag 3 nævnte retlige former

— at foretagendet begrænser sit vedtægtsmæssige formål til forsikringsvirksomhed og dermed direkte forbundne forretninger med udelukkelse af enhver anden erhvervsmæssig virksomhed

— inden for hvilke klasser, det er beføjet til at udøve virksomhed

— at det råder over den i artikel 3, stk. 2, i protokol nr. 1 omhandlede minimumsgarantifond, eller i givet fald over den i henhold til artikel 2, stk. 2, i samme protokol beregnede minimumssolvensmargen, såfremt denne er større end minimumsgarantifonden

— de risici, som det faktisk dækker

— at de i artikel 1, litra f), i protokol nr. 2 omhandlede finansielle midler faktisk er til stede

c) fremlægger en driftsplan i overensstemmelse med protokol nr. 2, der er vedlagt status og resultatopgørelse for hvert af de sidste tre regnskabsår.

Har foretagendet bestået i mindre end tre regnskabsår, skal dette materiale dog kun fremlægges for de regnskabsår, for hvilke regnskaberne er afsluttet, hvis der er tale om:

— stiftelse af et nyt foretagende ved sammenslutning af eksisterende foretagender, eller

— et nyt foretagende, der er stiftet af et eller flere eksisterende foretagender med henblik på at udøve forsikringsvirksomhed inden for en bestemt klasse, som tidligere blev udøvet af et af de pågældende foretagender

d) udpeger en generalbefuldmægtiget med bopæl og fast opholdssted på et område, der henhører under den pågældende kontraherende parts tilsynsmyndigheds kompetence, og som har tilstrækkelige beføjelser til at forpligte foretagendet over for tredjemand og til at repræsentere det over for denne kontraherende parts myndigheder og domstole.

Såfremt den kontraherende parts lovgivning tillader, at den befuldmægtigede er en juridisk person, skal denne have sit vedtægtsmæssige hjemsted på den pågældende kontraherende parts område og skal som sin repræsentant udpege en fysisk person, der opfylder ovennævnte betingelser.

10.2. Denne aftale er ikke til hinder for, at de kontraherende parter anvender bestemmelser, der som betingelse for meddelelse af tilladelse kræver, at alle forsikringsforetagenders generelle og specielle forsikringsbetingelser i policerne, tariffer og alt andet materiale, der er nødvendigt for den normale udøvelse af tilsynet, skal godkendes.

For så vidt angår de i artikel 2, stk. 1, i protokol nr. 2 omhandlede risici må de kontraherende parter dog ikke fastsætte bestemmelser om, at der kræves godkendelse eller løbende anmeldelse af de generelle og specielle betingelser i forsikringspolicer, aftariffer og af formularer og andre trykte dokumenter, som foretagendet agter at anvende over for forsikringstagerne. Med henblik på at kontrollere, at love eller administrative bestemmelser om nævnte risici overholdes, kan de alene kræve, at de pågældende betingelser og de øvrige dokumenter når som helst skal kunne forelægges, uden at dette må gøres til en betingelse for, at et foretagende kan udøve sin virksomhed.

I henhold til denne aftale omfatter de generelle og specielle policebetingelser ikke specifikke betingelser, der er beregnet på i de enkelte tilfælde at tage hensyn til de særlige omstændigheder ved den risiko, der skal dækkes.

Denne aftale er heller ikke til hinder for, at de kontraherende parter underkaster de foretagender, der ansøger om godken delse for klasse 18 under litra A i bilag 1, et tilsyn med de direkte eller indirekte midler i form af personale og materiel, herunder lægeholdenes kvalifikationer og kvaliteten af det udstyr, de råder over med henblik på at opfylde deres forpligtelser under denne klasse.

Artikel 11

Meddelelse af tilladelsen

11.1. Hver kontraherende part forpligter sig til at give tilladelsen, hvis de i artikel 10 fastsatte betingelser er opfyldt, og hvis i øvrigt de betingelser, der gælder for foretagender med vedtægtsmæssigt hjemsted på dets område, er opfyldt.

11.2. De kontraherende. parter må ikke gøre denne tilladelse betinget af et depositum eller en sikkerhedsstillelse.

11.3. De kontraherende parter forpligter sig endvidere til, at ingen ansøgning om tilladelse behandles under hensyntagen til markedets økonomiske behov.

11.4. Den udpegede befuldmægtigede kan kun afvises af tilsynsmyndigheden af grunde, der vedrører hans hæderlighed eller faglige kvalifikationer.

Artikel 12

Udstrækning af det område, for hvilket tilladelsen gælder

12.1. Hver kontraherende part kræver, at ny tilladelse indhentes som betingelse for, at et foretagende kan udstrække sin virksomhed til andre områder end dem, for hvilke en første tilladelse allerede er givet i henhold til bestemmelserne i artikel 7 og 8.

12.2. Hver af de kontraherende parter kræver, såfremt et agentur eller en filial ønsker at udvide sin virksomhed til andre klasser eller i det i artikel 8, stk. 1, nævnte tilfælde, at ansøgeren af denne tilladelse fremlægger en driftsplan i overensstemmelse med protokol nr. 2 og tilvejebringer det i artikel 10, stk. 1, litra b), omhandlede certifikat.

Artikel 13

Fremgangsmåde for indhentelse af tilladelsen

13.1. Ansøgning om tilladelse skal indgives til tilsynsmyndigheden af det foretagende, hvis vedtægtsmæssige hjemsted befinder sig på den anden kontraherende parts område.

13.2. Den i henhold til protokol nr. 2 udarbejdede driftsplan med tilhørende bemærkninger fra den tilsynsmyndighed, hvem det påhviler at give tilladelse, fremsendes af nævnte tilsynsmyndighed til tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, på hvis område hjemstedet er beliggende.

Sidstnævnte myndighed skal inden tre måneder efter modtagelsen af dette materiale afgive udtalelse over for den førstnævnte myndighed. Manglende udtalelse ved fristens udløb anses som positiv udtalelse.

13.3. Den tilsynsmyndighed, hvortil ansøgningen om tilladelse indgives, skal senest seks måneder fra datoen for modtagelsen meddele det ansøgende foretagende sin afgørelse.

Artikel 14

Afslag på ansøgning om tilladelse

14.1. Enhver afgørelse om afslag på tilladelse skal være klart begrundet og meddeles det pågældende foretagende.

14.2. Hver kontraherende part fastsætter regler om adgang til domstolsprøvelse af enhver afgørelse om afslag. Adgang til domstolsprøvelse står også åben i tilfælde af, at tilsynsmyndigheden ikke har afgivet udtalelse om ansøgningen om tilladelse inden for en frist af seks måneder fra datoen for modtagelsen.







TREDJE AFSNIT

BETINGELSER FOR UDØVELSE AF FORSIKRINGSVIRKSOMHED

Artikel 15

Valg af aktiverne

De kontraherende parter fastsætter ingen regler for valget af de aktiver, der ikke medgår til dækningen af de tekniske reserver, som omhandles i artikel 19 til 23. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 18, stk. 2, og artikel 20, 21, 23 samt artikel 29, stk. 2 og 3, afstår de kontraherende parter fra at begrænse den frie rådighed over løsøre og fast ejendom, der indgår i foretagendernes formue.

Artikel 16

Solvensmargenen

16.1. Hver kontraherende part pålægger alle foretagender, hvis vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende på dens område, at oprette en i forhold til deres samlede virksomhed tilstrækkelig solvensmargen.

16.2. Definitionen samt reglerne for beregningen og sammensætningen af denne solvensmargen og fastsættelsen af minimumsgarantifonden fastsættes i protokol nr. 1.

Artikel 17

Tilsyn med solvensen

17.1. Tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, på hvis område foretagendets vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende, skal efterpøve dets solvens for så vidt angår dets samlede virksomhed.

17.2. Den anden kontraherende parts tilsynsmyndighed skal give ovennævnte tilsynsmyndighed alle nødvendige oplysninger for at gøre det muligt for denne at gennemføre den pågældende efterprøvning, såfremt den har givet det pågældende foretagende tilladelse til at åbne et agentur eller en filial.

17.3. Hver kontraherende part pålægger de foretagender, der har deres vedtægtsmæssige hjemsted på denne parts område, hvert år for den samlede virksomhed at aflægge beretning om deres økonomiske situation og solvens, og, hvad angår dækning af de risici, der er klassificeret under litra A, nr. 18, i bilag 1, om de øvrige midler, de råder over til opfyldelse af deres forpligtelser, for så vidt den kontraherende parts lovgivning foreskriver tilsyn med disse midler.

Artikel 18

Genoprettelse af den økonomiske situation

18.1. Med henblik på genoprettelse af den økonomiske situation i et foretagende, hvis solvensmargen ikke længere når op på det i artikel 2, stk. 2, i protokol nr. 1 forekrevne minimum, kan tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, på hvis område det vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende, kræve en genoprettelsesplan, der skal forelægges tilsynsmyndigheden til godkendelse.

18.2. Såfremt solvensmargenen ikke længere når op på den i artikel 3 i protokol nr. 1 fastsatte garantifond, kan tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, på hvis område det vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende, kræve en kortfristet finansieringsplan, som skal forelægges den til godkendelse.

Tilsynsmyndigheden kan endvidere begrænse eller forbyde den frie rådighed over foretagendets aktiver. Den giver meddelelse herom til tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, på hvis område det har agenturer eller filialer, til hvem tilladelse er meddelt. Denne myndighed træffer på den andens anmodning de samme foranstaltninger.

Tilsynsmyndigheden kan i det i dette stykke omhandlede tilfælde endvidere træffe alle andre foranstaltninger til beskyttelse af de forsikredes interesser.

Artikel 19

De tekniske reserver

19.1. Hver kontraherende part, på hvis område et forsikringsforetagende udøver virksomhed, pålægger dette at afsætte tilstrækkelige tekniske reserver.

19.2. Disse reservers størrelse fastlægges efter de af hver enkelt kontraherende part fastsatte retsforskrifter eller i mangel heraf ifølge praksis hos hver enkelt part.

19.3. Hver kontraherende part kræver endvidere, at ethvert foretagende, der er etableret på dets område, og som dækker risici, der er omfattet af forsikringsklassen i litra A, nr. 14, i bilag 1 (kreditforsikring), skal oprette en udligningsreserve, som skal dække et eventuelt teknisk tab eller en skadesprocent, der er højere end gennemsnittet, når et sådant forhold forekommer inden for denne forsikringsklasse ved afslutningen af regnskabsåret.

I bilag 5 angives metoder til beregning af udligningsreserven samt betingelserne for fritagelse for forpligtelsen til at oprette en sådan reserve.

Udligningsreserven beregnes i henhold til de regler, som hver kontraherende part fastsætter, efter en af de fire metoder, der er anført i bilag 5, og som betragtes som ækvivalente. Op til de beløb, der er beregnet efter de ovennævnte metoder, indregnes udligningsreserven ikke i solvensmargenen.

Foretagendet skal give tilsynsmyndigheden adgang til regnskabsmateriale, som indeholder både de tekniske resultater og de tekniske reserver i forbindelse med denne virksomhed.

Artikel 20

Kongruens og lokalisering af de tekniske reserver

20.1. De tekniske reserver skal være dækket af ækvivalente og kongruente aktiver, der befinder sig på det område, der henhører under hver enkelt kontraherende parts tilsynsmyndigheds kompetence. Dog kan de kontraherende parter lempe forskrifterne for aktivernes kongruens og lokalisering.

20.2. Ved »kongruens« forstås dækning af forpligtelser, der kan kræves opfyldt i en bestemt valuta, ved aktiver, der lyder på eller kan realiseres i denne valuta.

20.3. Ved »aktivernes lokalisering« forstås tilstedeværelse af løsøre eller fast ejendom på det område, der henhører under vedkommende kontraherende parts tilsynsmyndigheds kompetence, dog uden krav om deponering af løsøre og uden restriktive foranstaltninger med hensyn til fast ejendom såsom tinglysning af panterettigheder. De aktiver, der består i fordringer, anses som lokaliseret på det område, der henhører under den kontraherende parts tilsynsmyndigheds kompetence, hvor de kan realiseres.

Med forbehold af ovenstående er reglerne for lokalisering undergivet hver enkelt kontraherende parts lovgivning.

Artikel 21

Sammensætningen af de tekniske reserver

21.1. Lovgivningen hos den kontraherende part, på hvis område et forsikringsforetagende udøver virksomhed, finder anvendelse med hensyn til spørgsmålet om aktivernes art og i givet fald, i hvilket omfang det kan tillades, at aktiverne kan dække de tekniske reserver, samt med hensyn til reglerne for aktivernes værdiansættelse.

21.2. Udtrykket »aktivernes art« tager sigte på de forskellige kategorier af løsøre og fast ejendom og deres specifikke karakter såsom dem, der vedrører den debitor, mod hvem fordring haves, og som udgør en del af de tekniske reserver.

21.3. Tillader en kontraherende part, at tekniske reserver dækkes af fordringer på reassurandørerne, fastsætter den den tilladte procentsats eller træffer bestemmelser med henblik på fastsættelser heraf. Den kan i så fald uanset bestemmelsen i artikel 20, stk. 1, ikke stille krav til lokalisering af disse fordringer.

Artikel 22

Status

Tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, på hvis område et foretagendes vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende, drager omsorg for, at foretagendets status til dækning af de tekniske reserver udviser aktiver, der svarer til de forpligtelser, som er indgået i alle de lande, hvor det udøver virksomhed.

Artikel 23

Manglende overholdelse af forskrifterne med hensyn til de tekniske reserver

Såfremt et agentur eller en filial ikke efterkommer de i artikel 19 til 21 omhandlede bestemmelser, kan tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, på hvis område agenturet eller filialen udøver sin virksomhed, forbyde den frie rådighed over de aktiver, der findes på dens område, efter at have givet underretning herom til tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, på hvis område hjemstedet er beliggende.

Endvidere kan tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, på hvis område agenturet eller filialen udøver sin virksomhed, træffe alle egnede foranstaltninger til beskyttelse af de forsikredes interesser.

Artikel 24

Overdragelse af forsikringsbestand

24.1. Tilsynsmyndigheden tillader på de betingelser, der er fastsat i vedkommende kontraherende parts lovgivning, at foretagender, der er etableret på det område, der henhører under myndighedens kompetence, overdrager hele eller en del af deres forsikringsbestand til en overtagende virksomhed, der er etableret på samme område som den overtagne virksomhed, hvis tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, på hvis område den overtagende virksomhed har sit vedtægtsmæssige hjemsted, bekræfter, at virksomheden under hensyn til overdragelsen er i besiddende af den fornødne solvensmargen.

24.2. Overdragelsen, der tillades i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, skal på det område, hvor den overtagne eller overtagende virksomhed er etableret og som henhører under den kontraherende parts tilsynsmyndighed, offentliggøres således som foreskrevet i vedkommende kontraherende parts lovgivning. Overdragelsen kan uden videre gøres gældende over for forsikringstagerne, de forsikrede og enhver anden person, for hvem de omhandlede kontrakter hjemler rettigheder eller forpligtelser. Bestemmelsen i dette stykke er dog ikke til hinder for, at det af hver kontraherende part kan fastsættes, at forsikringstagerne skal have mulighed for at opsige kontrakten inden for en bestemt frist fra overdragelsestidspunktet.

Artikel 25

Godkendelse af forsikringsvilkår og tariffer

25.1. Denne aftale er ikke til hinder for, at de kontraherende parter anvender bestemmelser, hvorefter samdige forsikringsforetagender og forsikringsklasser i forbindelse med udøvelsen af forsikringsvirksomhed skal have godkendt de generelle og specielle forsikringsbetingelser i policerne, tariffer samt alt andet materiale, der er nødvendigt for en normal tilsynsførelse.

For så vidt angår de i protokol nr. 2, artikel 2, stk. 1, omhandlede risici, kan de kontraherende parter dog ikke fastsætte bestemmelser om, at der kræves godkendelser eller løbende anmeldelse af de generelle og specielle betingelser i forsikringspolicer, af tariffer og formularer og andre trykte dokumenter, som et foretagende agter at anvende over for forsikringstagerne. Med henblik på at kontrollere, at love eller administrative bestemmelser vedrørende nævnte risici overholdes, kan de alene kræve, at de pågældende betingelser og de øvrige dokumenter når som helst skal kunne forelægges.

For så vidt angår samme risici må de kontraherende parter hverken opretholde eller indføre krav om forudgående meddelelse eller godkendelse af forhøjelser af tariffer, medmindre krav herom alene er et led i en almindelig priskontrolordning.

25.2. Denne aftale er heller ikke til hinder for, at de kontraherende parter underkaster de foretagender, der har fået godkendelse for klasse 18 under litra A i bilag 1, et tilsyn med de direkte eller indirekte midler i form af personale og materiel, herunder lægeholdenes kvalifikationer og kvaliteten af det udstyr, de råder over med henblik på at opfylde deres forpligtelser under denne klasse.

25.3. I henhold til denne aftale omfatter de generelle og specielle policebetingelser ikke specifikke betingelser, der er beregnet på i de enkelte tilfælde at tage hensyn til de særlige omstændigheder ved den risiko, der skal dækkes.

Artikel 26

Dokumentation

De kontraherende parter kræver, at de foretagender, der udøver virksomhed på deres område, fremlægger de for udøvelsen af tilsynet nødvendige dokumenter, såvel som statistisk materiale, samt at de hvad angår dækning af risici, der er klassificeret under litra A, nr. 18, i bilag 1, præciserer de midler, de råder over til opfyldelsen af deres forpligtelser, for så vidt de kontraherende medlemsstaters lovgivninger foreskriver tilsyn med disse midler.







FJERDE AFSNIT

TILBAGEKALDELSE AF TILLADELSEN

Artikel 27

Betingelser for tilbagekaldelse

Den kontraherende parts tilsynsmyndighed kan over for et foretagende, hvis vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende på den anden kontraherende parts område, tilbagekalde den tilladelse, den har meddelt med henblik på åbning af et agentur eller en filial, når agenturet eller filialen:

a) ikke længere opfylder adgangsbetingelserne, eller

b) groft tilsidesætter de forpligtelser, der påhviler agenturet eller filialen i henhold til de herfor gældende regler, herunder navnlig vedrørende oprettelsen af de tekniske reserver.

Artikel 28

Proceduren i forbindelse med tilbagekaldelse

28.1. Tilsynsmyndigheden skal, inden tilbagekaldelse af tilladelsen finder sted, høre tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, på hvis område foretagendets vedtægts- mæssige hjemsted er beliggende.

Finder tilsynsmyndigheden, at et agentur eller en filial som omhandlet i artikel 27 bør standse sin virksomhed inden afslutningen af denne høring, skal den omgående give meddelelse herom til nævnte myndighed.

28.2. Enhver afgørelse om tilbagekaldelse af en tilladelse eller om standsning af virksomheden skal begrundes og meddeles det pågældende foretagende.

28.3. Hver kontraherende part hjemler adgang til domstolsprøvelse af en sådan afgørelse.

Artikel 29

Tilbagekaldelse af tilladelse, der er meddelt det vedtægtsmæssige hjemsted

29.1. Når tilsynsmyndigheden under en kontraherende part, på hvis område det vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende, tilbagekalder den tilladelse, den har meddelt foretagendet, skal den underrette den anden kontraherende parts tilsynsmyndighed herom, hvis denne har meddelt foretagendet tilladelse til at åbne et agentur eller en filial. Sidstnævnte myndighed skal ligeledes tilbagekalde sin tilladelse.

29.2. I det i artikel 29, stk. 1, omhandlede tilfælde skal tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, på hvis område det vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende, i samråd med den anden kontraherende parts tilsynsmyndighed træffe alle de foranstaltninger, der er egnede til at beskytte de forsikredes interesser, herunder navnlig begrænse den frie rådighed over foretagendets aktiver, når sådanne foranstaltninger ikke allerede er truffet i medfør af artikel 18, stk. 2, og artikel 23.

29.3. Artikel 29, stk. 1, samt i givet fald artikel 29, stk. 2, finder ligeledes anvendelse, når foretagendet på eget initiativ giver afkald på den tilladelse, det har fået meddelt.







FEMTE AFSNIT

SAMARBEJDE MELLEM TILSYNSMYNDIGHEDERNE

Artikel 30

Betingelser for samarbejdet

De kontraherende parter træffer alle fornødne foranstaltninger med henblik på et snævert samarbejde mellem deres tilsynsmyndigheder ved iværksættelsen af denne aftale.

Artikel 31

Formålet med samarbejdet

31.1. Tilsynsmyndighederne samarbejder for at kontrollere, om foretagenderne opfylder kravene vedrørende de finansielle garantier, der er omhandlet i artikel 16 og artikel 19 til 21, og specielt med hensyn til gennemførelsen af de i artikel 18 og 23 omhandlede foranstaltninger.

31.2. Såfremt forsikringsforetagender har tilladelse til at dække risici, der er klassificeret under litra A, nr. 18, i bilag 1, samarbejder medlemsstaterne ligeledes ved efterprøvning af de midler, de pågældende foretagender råder over til gennemførelsen af den assistancevirksomhed, som de har forpligtet sig til at udøve, for så vidt de kontraherende parters lovgivninger foreskriver tilsyn med disse midler.

Artikel 32

Udveksling af oplysninger

Tilsynsmyndighederne tilsender hinanden de for udøvelsen af kontrollen fornødne dokumenter og oplysninger.

Artikel 33

Tavshedspligt

33.1. Artikel 30 til 32 kan under ingen omstændigheder fortolkes således, at de skulle kunne forpligte en af tilsynsmyndighederne til at videregive oplysninger, der ville røbe foretagendets forretningshemmeligheder, eller til at meddele oplysninger, der ville stride mod den offentlige orden.

33.2. Dog må den tavhedspligt, der påhviler tilsynsmyndighederne, ikke være til hinder for deres samarbejde eller for den ved aftalen hjemlede gensidige bistand.

33.3. De udvekslede oplysninger må kun anvendes af de nævnte myndigheder til udførelsen af deres kontrolopgaver.







SJETTE AFSNIT

ALMINDELIGE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 34

Særlige bestemmelser og foretagender i tredjelande

34.1. Bilag 4 indeholder særbestemmelser for visse af Fællesskabets medlemsstater.

34.2. Protokol nr. 4 indeholder de bestemmelser, der finder anvendelse på agenturer eller filialer af foretagender, hvis vedtægtsmæssige hjemsted ligger uden for de områder, som denne aftale gælder for i henhold til artikel 43.

Artikel 35

Integrerede dele af aftalen

De til aftalen knyttede bilag, protokoller og brevvekslinger udgør en integreret del heraf.

Artikel 36

Misligholdelse af forpligtelserne

36.1. De kontraherende parter afholder sig fra at træffe foranstaltninger, der vil kunne bringe virkeliggørelsen af aftalens formål i fare.

36.2. De træffer alle almindelige eller særlige foranstaltninger, der kan sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af aftalen.

Skønner en kontraherende part, at den anden kontraherende part har misligholdt en af aftalen følgende forpligtelse, følger den i artikel 37, stk. 2, omhandlede procedure.

Artikel 37

Den Blandede Komité

37.1. Der nedsættes en blandet komité, bestående af repræsentanter for Schweiz og repræsentanter for Fællesskabet, som det påhviler at forvalte aftalen, at overvåge, at den gennemføres på tilfredsstillende måde, og at træffe de heri foreskrevne beslutninger. Komitéen udtaler sig enstemmigt.

37.2. For at aftalen kan gennemføres på tilfredsstillende måde, udveksler de kontraherende parter oplysninger og konsulterer hinanden i Den Blandede Komité på begæring af en af de kontraherende parter. Udøvelsen af den i femte afsnit omhandlede kontrol henhører ikke under komitéens kompetence.

37.3. Den Blandede Komité fastsætter selv sin forretningsorden.

37.4. Formandskabet i Den Blandede Komité udøves efter tur af hver af de kontraherende parter i henhold til regler, som fastsættes i komitéens forretningsorden. På begæring af en af de kontraherende parter samt på de i forretningsordenen fastsatte vilkår træder komitéen sammen efter indkaldelse fra formanden hver gang, der er særligt behov herfor.

Den Blandede Komité kan beslutte at nedsætte særlige arbejdsgrupper til at bistå den ved udførelsen af dens arbejde.

Artikel 38

Bilæggelse af tvister

38.1. Skulle der opstå tvist mellem de kontraherende parter i forbindelse med forvaltningen af aftalen, herunder navnlig dens fortolkning eller gennemførelse, og kan en sådan tvist hverken bilægges ved det i femte afsnit omhandlede samarbejde mellem tilsynsmyndighederne eller af den i artikel 37 omhandlede Blandede Komité, skal de kontraherende parter rådføre sig indbyrdes ad diplomatisk vej.

38.2. Hvis tvisten ikke har kunnet bilægges ved den i foregående stykke fastsatte procedure, skal den på opfordring af en af parterne forelægges en voldgiftsret på tre medlemmer. Sagen kan tidligst indbringes for en sådan ret efter en frist på to år fra datoen for sagens første forelæggelse for den i artikel 37 omtalte Blandede Komité, medmindre parterne enstemmigt aftaler at forelægge deres tvist for den nævnte ret før fristens udløb. Hver part udpeger en voldgiftsmand. De to udpegede voldgiftsmænd udnævner en opmand, der hverken må være statsborger i Schweiz eller i en af Fællesskabets medlemsstater.

38.3. Såfremt en af de kontraherende parter ikke har udpeget sin voldgiftsmand, og såfremt den ikke har efterkommet den anden kontraherende parts opfordring til at foretage en sådan udpegning inden for en frist på to måneder, skal voldgiftsmanden på sidstnævnte parts anmodning udnævnes af præsidenten for Den Mellemfolkelige Domstol.

38.4. Hvis de to voldgiftsmænd ikke inden to måneder efter deres udpegelse har kunnet blive enige om at vælge en opmand, skal denne på den ene parts anmodning udnævnes af præsidenten for Den Mellemfolkelige Domstol.

38.5. Såfremt præsidenten for Den Mellemfolkelige Domstol i de i artikel 38, stk. 3, og artikel 38, stk. 4, omhandlede tilfælde er forhindret, eller såfremt han er schweizisk statsborger eller statsborger i en af Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs medlemsstater, skal udnævnelserne foretages af vicepræsidenten. Såfremt denne er forhindret eller er schweizisk statsborger eller statsborger i en af Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs medlemsstater, skal udnævnelserne foretages af det ældste medlem af Domstolen, som ikke er schweizisk statsborger eller statsborger i en af Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs medlemsstater.

38.6. Medmindre de kontraherende parter træffer anden afgørelse, fastsætter retten selv reglerne for sagsbehandlingen. Den træffer sine afgørelser ved stemmeflertal.

38.7. Rettens afgørelser er bindende for de kontraherende parter.

Artikel 39

Udviklingen i de kontraherende parters interne lovgivning

39.1. Aftalen berører ikke den enkelte kontraherende parts ret til, med forbehold af at den overholder princippet om ikke-diskriminering og bestemmelserne i denne artikel, autonomt at ændre sin interne lovgivning på et punkt, som er omfattet af bestemmelserne i denne aftale.

39.2. Så snart en af de kontraherende parter har indledt en behandling med henblik på vedtagelse af et forslag til ændring af sin interne lovgivning om adgang til og udøvelse af direkte forsikring bortset fra livsforsikring gennem oprettelse af et forretningssted, underretter den gennem den i artikel 37 omhandlede Blandede Komité den anden kontraherende part herom. Den Blandede Komité drøfter de virkninger, som en sådan ændring måtte få for aftalens anvendelse.

39.3. Så snart den ændrede lovgivning er vedtaget og senest otte dage herefter, meddeler den pågældende kontraherende part den anden kontraherende part teksten til disse nye bestemmelser.

39.4. Af hensyn til retssikkerheden skal den pågældende kontraherende part fastsætte en frist på mindst tolv måneder fra vedtagelsen af den ændrede lovgivning til iværksættelsen af enhver lovgivningsændring, som afviger fra aftalens bestemmelser.

39.5. Den Blandede Komité skal have forelagt enhver lovgivningsændring, som har været omfattet af de i artikel 39, stk. 2 og 3, omhandlede procedurer, og som efter en af de kontraherende parters opfattelse afviger fra aftalens bestemmelser. Den Blandede Komité mødes senest seks uger efter den i artikel 39, stk. 3, omhandlede meddelelse.

39.6. Den Blandede Komité

— vedtager enten en afgørelse om revision af aftalens bestemmelser med henblik på heri, om nødvendigt på grundlag af gensidighed, at indarbejde de ændringer, der er foretaget i den pågældende lovgivning, eller

— vedtager en afgørelse om, at ændringerne i den pågældende lovgivning anses for at være i overensstemmelse med aftalen, for så vidt der garanteres den forsikrede en beskyttelse svarende til aftalens, eller

— træffer alle andre foranstaltninger for at sikre, at aftalen fortsat kan fungere tilfredsstillende.

39.7. Den Blandede Komités afgørelser offentliggøres i den schweiziske lovtidende samt i De Europæiske Fællesskabers Tidende. I hver enkelt afgørelse anføres datoen for dens gennemførelse hos de to kontraherende parter samt alle andre oplysninger af interesse for de økonomiske beslutningstagere. Afgørelserne forelægges om nødvendigt de kontraherende parter til ratificering eller godkendelse efter de relevante procedurer. De kontraherende parter underretter hinanden om opfyldelsen af disse formaliteter. Hvis en sådan underretning ikke ved udløbet af den i artikel 39, stk. 4, fastsatte frist har fundet sted, finder Den Blandede Komités afgørelser midlertidigt anvendelse, indtil de er blevet ratificeret eller godkendt af de kontraherende parter. Hvis en af de kontraherende parter meddeler, at en af Den Blandede Komité truffen afgørelse ikke er blevet ratificeret eller godkendt, finder artikel 39, stk. 8, analog anvendelse med virkning fra det tidspunkt, hvor meddelelsen blev givet.

39.8. Hvis Den Blandede Komité ikke når til enighed om de afgørelser, der skal træffes, inden seks måneder fra datoen for forelæggelsen i overensstemmelse med artikel 39, stk. 5, anses aftalen for at være udløbet på dagen for iværksættelsen af den pågældende lovgivning i overensstemmelse med artikel 39, stk. 4, hvorefter bestemmelserne i artikel 38 ikke finder anvendelse. Bestemmelserne i artikel 42, stk. 2, finder tilsvarende anvendelse.

Artikel 40

Revision af aftalen

40.1. Såfremt en af de kontraherende parter ønsker en revision af aftalen, anmoder den den anden kontraherende part om at åbne forhandlinger med henblik herpå. Denne anmodning fremsættes ad diplomatisk vej.

40.2. Ændringer i denne aftale træder i kraft efter proceduren i artikel 44.

40.3. Dog kan ændringer i de bilag, protokoller og brevveksling, der er vedlagt denne aftale, vedtages af den i artikel 37 omhandlede Blandede Komité, som fastsætter datoen for ændringernes ikrafttræden.

Artikel 41

Områder, der ikke er omfattet af aftalen

41.1. Når en kontraherende part mener, at det i de to parters interesse ville være formålstjenligt at udvide de forbindelser, der oprettes ved denne aftale, til også at omfatte forsikringsvirksomhed, der ikke er omfattet heraf, foreslår den den anden kontraherende part at indlede forhandlinger herom.

41.2. De aftaler, som de i artikel 41, stk. 1, nævnte forhandlinger måtte føre til, skal ratificeres eller godkendes af de kontraherende parter i overensstemmelse med de procedurer, der gælder for hver enkelt part.

Artikel 42

Opsigelse

42.1. Hver kontraherende part kan til enhver tid opsige denne aftale ved meddelelse til den anden kontraherende part. Aftalen ophører med at gælde tolv måneder efter denne meddelelse.

42.2. I tilfælde af opsigelse fastsætter de kontraherende parter ved fælles overenskomst, hvorledes der skal forholdes med hensyn til de foretagender, der har opnået tilladelse i medfør af artikel 11, stk. 1. Såfremt der ikke er opnået enighed ved udløbet af de i artikel 42, stk. 1, omtalte tolv måneder, skal de nævnte foretagender undergives de regler, der gælder for foretagender i tredjelande. Dog afgiver de kontraherende parter allerede nu løfte om, at den i medfør af artikel 11, stk. 1, opnåede tilladelse ikke trækkes tilbage under hensyntagen til markedsøkonomiske behov i en periode på mindst fem år fra den dato, hvor denne aftale ophører med at gælde.

Artikel 43

Geografisk anvendelsesområde

Denne aftale gælder på den ene side for Schweiz' område og på den anden side for de områder, hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab finder anvendelse, og på de betingelser, som er fastsat i denne Traktat.

Artikel 44

Ikrafttræden

44.1. Denne aftale, der blev forhandlet på fransk, er udfærdiget i to eksemplarer på tysk, engelsk, dansk, spansk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk og portugisisk. Hver af disse tekster har samme gyldighed.

44.2. Denne aftale skal ratificeres eller godkendes af de kontraherende parter i overensstemmelse med de procedurer, der gælder for hver enkelt part.

44.3. Denne aftale træder i kraft på den første dag i kalenderåret efter udveksling af ratifikations- eller godkendelsesinstrumenterne på betingelse af, at denne udveksling finder sted senest en måned før nævnte dato.

Dog kan de kontraherende parter ved udvekslingen af ratifikations- eller godkendelsesinstrumenterne i fællesskab fastsætte en anden dato for denne aftales ikrafttræden, som i så fald straks skal bekendtgøres.

En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.

Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.

Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.

Εις πίστωση των ανωτέρω, οι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι έθεσαν τις υπογραφές τους στην παρούσα συμφωνία.

In witness whereof the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement.

En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.

In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.

Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld.

Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente acordo.

Hecho en Luxemburgo, el diez de octubre de mil novecientos ochenta y nueve.

Udfærdiget i Luxembourg, den tiende oktober nitten hundrede og niogfirs.

Geschehen zu Luxemburg am zehnten Oktober neunzehnhundertneunundachtzig.

Έγινε στo Λουξεμβούργο, στις δέκα Οκτωβρίου χίλια εννιακόσια ογδόντα εννέα.

Done at Luxembourg on the tenth day of October in the year one thousand nine hundred and eighty-nine.

Fait à Luxembourg, le dix octobre mil neuf cent quatre-vingt-neuf.

Fatto a Lussemburgo, addì dieci ottobre millenovecentottantanove.

Gedaan te Luxemburg, de tiende oktober negentienhonderd negenentachtig.

Feito no Luxemburgo, em dez de Outubro de mil novecentos e oitenta e nove.

En nombre del Consejo de las Comunidades Europeas

På vegne af Rådet for De Europæiske Fællesskaber

Im Namen des Rates der Europäischen Gemeinschaften

Εξ ονόματος του Συμβουλίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων

On behalf of the Council of the European Communities

Au nom du Conseil des Communautés européennes

A nome del Consiglio delle Comunità europee

Namens de Raad van de Europese Gemeenschappen

Em nome do Conselho das Comunidades Europeias

Por el Gobierno de la Confederación Suiza

For regeringen for Schweiz

Für die Regierung der Schweizerischen Eidgenossenschaft

Για την κυβέρνηση της Ελβετικής Συνομοσπονδίας

For the Government of the Swiss Confederation

Pour le gouvernement de la Confédération suisse

Per il governo della Confederazione svizzera

Voor de Regering van de Zwitserse Bondsstaat

Pelo Governo da Confederação Suíça

BILAG 1

KLASSIFIKATION AF DE FORSIKRINGSKLASSER, DER OMFATTES AF OVERENSKOMSTEN

A. Klassifikation af risici ved hjælp af forsikringsklasser

1. Ulykker (herunder arbejdsulykker og erhvervssygdomme)

— fastsatte ydelser

— skadeserstatning

— kombinationer

— personbefordring

2. Sygdom

— fastsatte ydelser

— skadeserstatning

— kombinationer

3. Kaskoforsikring for landkøretøjer (bortset fra jernbaners rullende materiel)

Alle skader på

— motordrevne landkøretøjer

— ikke-motordrevne landkøretøjer

4. Kaskoforsikring for jernbanekøretøjer

Alle skader på jernbanekøretøjer

5. Kaskoforsikring for luftfartøjer

Alle skader på luftfartøjer

6. Kaskoforsikring for fartøjer til sejlads på have, indsøer og floder

Alle skader på

— flodfartøjer

— indsøfartøjer

— havfartøjer

7. Godtransport (herunder varer, bagage og alt andet gods)

Alle skader på transporterede varer eller bagage, uanset arten af transportmidlet

8. Brand og naturkræfter

Alle skader på ejendom (bortset fra ejendom omfattet af klasserne 3, 4, 5, 6 og 7), når de er forårsaget af

— brand

— eksplosion

— storm

— naturkræfter bortset fra storm

— kerneenergi

▼M1

— jordsammenstyrtning og jordskred.

▼B

9. Andre skader på ejendom

Alle skader på ejendom (bortset fra ejendom omfattet af klasserne 3, 4, 5, 6 og 7), når disse skader skyldes hagl eller frost samt årsager af enhver art, f.eks. tyveri, undtagen dem, der er anført under nr. 8

10. Ansvarsforsikring for motordrevne landkøretøjer

Ethvert ansvar hidrørende fra brugen af motordrevne landkøretøjer (herunder fragtførerens ansvar)

11. Ansvarsforsikring for luftfartøjer

Ethvert ansvar hidrørende fra brugen af luftfartøjer (herunder fragtførerens ansvar)

12. Ansvarsforsikring for fartøjer til sejlads på have, indsøer og floder

Ethvert ansvar hidrørende fra anvendelsen af flod-, indsø- og havfartøjer (herunder fragtførerens ansvar)

13. Almindelig ansvarsforsikring

Ethvert ansvar, der ikke er anført under numrene 10, 11 og 12

14. Kredit

— almindelig insolvens

— eksportkredit

— salg på afbetaling

— hypotekforsikring

— landbrugsforsikring

15. Kaution

— direkte kaution

— indirekte kaution

16. Diverse økonomiske tab

— arbejdsløshedsrisici

— inkassotab (almindeligt)

— dårligt vejr

— tab af fortjeneste

— vedbliven af almindelige omkostninger

— udforudsete handelsudgifter

— tab af salgsværdi

— husleje- eller indtægtstab

— indirekte handelstab bortset fra de ovenfor nævnte

— ikke forretningsmæssige økonomiske tab

— andre økonomiske tab

17. Retshjælpsforsikring

Retsh j ælpsfor sikring

18. Assistance

Assistance til personer, der kommer i vanskeligheder under befordring eller under fravær fra bopælen eller det faste opholdssted.

Risici, der er omfattet afen klasse, kan ikke klassificeres i en anden klasse bortset fra de tilfælde, der er anført under punkt C.

B. Benævnelse af den tilladelse, der gives for flere klasser samtidig

Når tilladelsen samtidig omfatter:

a) klasse 1 og 2, gives den under benævnelsen »ulykke og sygdom«;

b) klasse 1 (fjerde led), 3, 7 og 10, gives den under benævnelsen »automobilforsikring«;

c) klasse 1 (fjerde led), 4, 6, 7 og 12, gives den under benævnelsen »sø- og transportforsikring«;

d) klasse 1 (fjerde led), 5, 7 og 11, gives den under benævnelsen »luftfartsforsikring«;

e) klasse 8 og 9, gives den under benævnelsen »brand og andre skader på ejendom«;

f) klasse 10, 11, 12 og 13, gives den under benævnelsen »ansvarsforsikring«;

g) klasse 14 og 15, gives den under benævnelsen »kredit og kaution«;

h) alle klasser, gives den under den (de) af den kontraherende part valgte benævnelse(r), der meddeles den anden kontraherende part.

C. Accessoriske risici

Det foretagende, der opnår tilladelse for en principal risiko, som falder under en klasse eller en gruppe af klasser, kan ligeledes dække risici, der er omfattet af en anden klasse, uden at der kræves tilladelse for disse risici, såfremt disse

— indgår i den principale risiko

— angår det objekt, der er dækket mod den principale risiko, og

— er dækket af den kontrakt, der dækker den principale risiko.

De risici, der omfattes af klasse 14, 15 og 17, kan dog ikke betragtes som accessoriske risici til andre klasser.

Den risiko, der er omfattet af klasse 17 (retshjælpsforsikring), kan dog betragtes som accessorisk risiko til klasse 18, når betingelserne i første afsnit, litra C, i dette bilag er opfyldt, og når den principale risiko kun vedrører assistance til personer, der kommer i vanskeligheder under rejser eller fravær fra bopælen eller det faste opholdssted.

Retshjælpsforsikring kan ligeledes betragtes som accessorisk risiko på de i første afsnit, litra C, i dette bilag omhandlede betingelser, når den er knyttet til tvister eller risici, som skyldes brug af søfartøjer, eller som kan henføres til sådan brug.

D. Assistance

1. Assistancevirksomhed vedrører assistance til personer, der kommer i vanskeligheder under befordring eller under fravær fra bopælen eller det faste opholdssted. Den består i mod forudgående præmiebetaling at forpligte sig til omgående at yde den sikrede i henhold til en kontrakt om assistance bistand i de tilfælde og på de betingelser, der er fastsat i kontrakten, når vedkommende kommer i vanskeligheder som følge af en hændelig begivenhed.

Bistanden kan bestå i kontantydelser eller naturalydelser. Naturalydelserne kan også præsteres ved benyttelse af tjenesteyderens eget personale eller materiel.

Assistancevirksomhed omfatter ikke pasning, vedligeholdelse, eftersalgsservice eller blot henvisning til eller tilvejebringelse af bistand ved formidling.

2. Enhver af de kontraherende parter kan på sit område lade virksomhed i form af assistance til personer, der kommer i vanskeligheder under andre omstændigheder end de i stk. 1 omhandlede, være underlagt den ved denne aftale indførte ordning. Hvis en kontraherende part gør brug af denne mulighed, skal den med henblik på denne anvendelse sidestille de nævnte former for virksomhed med dem, der er klassificeret i forsikringsklasse 18 under litra A i bilag 1, dog med forbehold af litra C i nævnte bilag.

Stk. 1 berører på ingen måde de i bilag 1 til denne aftale fastsatte klassificeringsmuligheder for de former for virksomhed, der klart henhører under andre forsikringsklasser.

Et agentur eller en filial af et foretagende, hvis vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende på den anden kontraherende parts område, må ikke nægtes godkendelse alene med den begrundelse, at de i dette stykke omhandlede former for virksomhed er klassificeret anderledes hos den kontraherende part, på hvis område foretagendet har sit vedtægtsmæssige hjemsted.

BILAG 2

DEFINITION AF DE FORMER FOR FORSIKRING, VIRKSOMHED OG FORETAGENDER, DER IKKE ER OMFATTET AF AFTALEN

A. Forsikringer, der ikke eromfattet

Denne aftale vedrører ikke

1. livsforsikring, dvs. navnlig livsbetinget kapitalforsikring, ophørende eller livsvarig livsforsikring, livsforsikring med udbetaling i levende live, livsforsikring med tilbagebetaling af præmier, tontiner, forsikring betalbar ved ægteskab og forsikring betalbar ved fødsel

2. livrente

3. livsforsikringsselskabernes accessoriske forsikringer, dvs. forsikring mod legemsbeskadigelse herunder uarbejdsdygtighed, forsikring mod dødsfald som følge af ulykkestilfælde, forsikring mod invaliditet som følge af ulykkestilfælde eller sygdom, såfremt disse forskellige forsikringer tegnes accessorisk til livsforsikring

▼M1

4. forsikringer, der indgår i en lovlig socialsikringsordning

▼B

5. forsikring, der praktiseres i Irland og Det Forenede Kongerige under betegnelsen sygeforsikring, og som indgås for en lang periode og er uopsigelig (»permanent health insurance not subject to cancellation«).

B. Former for virksomhed, der ikke er omfattet

Denne aftale vedrører ikke:

1. kapitaliseringsvirksomhed, således som denne er nærmere fasdagt i hver kontraherende parts lovgivning

2. virksomhed, der udøves af forsorgs- og understøttelsesorganer, som tildeler ydelser, der varierer efter de disponible midler, og som på forhånd fastsætter medlemsbidraget til et bestemt beløb

3. virksomhed, der udøves af en organisation, der ikke har status som juridisk person, og hvis formål er gensidig sikring af dens medlemmer uden betaling af præmier og uden oprettelse af tekniske reserver

4. eksportkreditvirksomhed for statens regning eller med statsgaranti eller de tilfælde, hvor staten står som forsikrer

5. assistancevirksomhed ved hvilken forpligtelsen er begrænset til de nedenfor anførte former for virksomhed, når disse udøves i forbindelse med en ulykke eller en skade, der rammer et vejkøretøj, og som normalt er sket på den kontraherende parts område, hvor yderen af sikkerheden er hjemmehørende, og som henhører under tilsynsmyndighedens kompetence:

— reparation på stedet, hvor yderen af sikkerheden i de fleste tilfælde anvender sit eget personale og materiel

— transport af køretøjet til det nærmeste eller mest hensigtsmæssige sted, hvor reparation kan foretages, samt eventuel befordring, i almindelighed med samme hjælpekøretøj, af føreren og passagererne til det nærmeste sted, hvorfra de kan fortsætte deres rejse på anden måde

— såfremt den kontraherende part, på hvis område yderen af sikkerheden er hjemmehørende, og som henhører under tilsynsmyndighedens kompetence, bestemmer det: transport af det pågældende køretøj, eventuelt ledsaget af føreren og passagererne, til disses bopæl, udgangspunkt eller oprindelige bestemmelsessted inden for den pågældende medlemsstat

medmindre disse former for virksomhed udøves af et foretagende, der er omfattet af denne aftale.

I de tilfælde, der er omhandlet i de to første led, skal betingelsen om, at ulykken eller skaden skal være sket på den kontraherende parts område, hvor yderen af sikkerheden er hjemmehørende, og som henhører under tilsynsmyndighedens kompetence:

a) ikke være opfyldt, når denne er en organisation, som den sikrede er medlem af, og såfremt reparationen eller transporten af køretøjet blot ved forevisning af medlemskort og uden betaling af tillægspræmie foretages af en tilsvarende organisation hos den pågældende eller den anden kontraherende part i henhold til en aftale om gensidighed

b) ikke være til hinder for ydelse af en sådan assistance i Irland og i Det Forenede Kongerige af én og samme organisation med virksomhed i begge disse stater.

I det tilfælde, der er omhandlet i tredje led, og såfremt ulykken eller skaden er sket på Irlands område eller, for Det Forenede Kongeriges vedkommende, på Nordirlands område, kan køretøjet, eventuelt ledsaget af føreren og passagererne, transporteres til disses bopæl, udgangspunkt eller oprindelige bestemmelsessted inden for det ene eller det andet af disse områder.

Endvidere vedrører denne aftale ikke assistancevirksomhed, som udøves i forbindelse med en ulykke eller skade, der har ramt et vejkøretøj, og som består i at transportere det pågældende køretøj, der har været udsat for en ulykke eller en skade uden for storhertugdømmet Luxembourg, eventuelt ledsaget af føreren og passagererne, til disses bopæl, såfremt denne form for virksomhed udøves af Automobile Club du Grand Duché de Luxembourg.

Foretagender, der er omfattet af denne aftale, må kun udøve den i dette nummer omhandlede virksomhed, hvis de er godkendt for klasse 18 under litra A i bilag 1, dog med forbehold aflitra C i nævnte bilag. I dette tilfælde finder nærværende aftale anvendelse på denne form for virksomhed.

C. Foretagender, der ikke er omfattet, fordi de befinder sig i en særlig situation

Denne overenkomst vedrører ikke:

1. Foretagender, der opfylder følgende betingelser:

— foretagendet udøver ingen anden virksomhed, der er omfattet af nærværende overenskomst, end den i klasse 18 under litra A i bilag 1 omhandlede

— denne virksomhed udøves udelukkende på lokalt plan og består kun i naturalydelser, — og

— de årlige indtægter fra udøvelse af assistancevirksomhed til personer i vanskeligheder overstiger ikke 200 000 ECU.

2. For foretagender med vedtægtsmæssigt hjemsted i Schweiz:

Foretagender, hvis årlige præmieindtægt hidrørende fra virksomhed som omhandlet i aftalen, på tidspunktet for dens ikrafttræden ikke overstiger 3 mio. schweizerfranc, og hvis virksomhed er begrænset til schweizisk område, indtil de ikke længere opfylder disse betingelser. Et foretagende, der er underkastet den i aftalen fastsatte ordning, kan ikke længere påberåbe sig denne undtagelsesbestemmelse, heller ikke selv om det opfylder de to ovennævnte betingelser.

3. For foretagender med vedtægtsmæssigt hjemsted i Fællesskabet:

De gensidige forsikringsselskaber, der opfylder følgende betingelser:

— vedtægterne giver mulighed for opkrævning af ekstrapræmier eller nedsættelse af ydelserne

— virksomheden omfatter hverken ansvarsforsikring — medmindre denne udgør en accessorisk sikring som omhandlet i litra C i bilag 1 — eller kredit- og kautionsforsikring

— den årlige præmieindtægt, der opkræves i forbindelse med virksomhed, som omfattes af denne aftale, overstiger ikke 1 mio. ECU, og

— mindst halvdelen af de præmier, der opkræves i forbindelse med virksomhed, som omfattes af denne aftale, stammer fra personer, der er deltagere i det gensidige forsikringsselskab.

Gensidige forsikringsselskaber, som med et andet foretagende af samme art har indgået en aftale, der omfatter fuld genforsikring af de forsikringskontrakter, de indgår, eller som indebærer det overtagende selskabs indtræden i det overdragende selskabs sted ved opfyldelsen af forpligtelser i henhold til de nævnte kontrakter.

I så fald er det overtagende selskab omfattet af aftalen.

D Særlige foretagender, der ikke er omfattet

Aftalen omfatter ikke de under nr. 1 og 2 nævnte foretagender, medmindre der sker en ændring af disses vedtægter for så vidt angår kompetencen.

De under nr. 1 og 2, litra b), nævnte foretagenders territoriale kompetence anses ikke for ændret i tilfælde af fusion eller udskillelse af disse foretagender med den virkning, at den territoriale kompetence, der tidligere tilkom det udskilte foretagende eller de fusionerede foretagender, opretholdes til gunst for det nye eller de nye foretagender; på samme måde anses kompetencen med hensyn til de udøvede klasser ikke for ændret, såfremt et af disse foretagender for samme geografiske område overtager en eller flere af de klasser, der udøves af de pågældende foretagender.

1. I Schweiz

Følgende kantonale offendigretlige anstalter, der indtager en monopolstilling:

a) Aargau: Aargauische Versicherungsamt, Aarau,

b) Appenzell Ausser-Rhoden: Brand- und Elementarschadenversicherung, Appenzell AR, Herisau,

c) Basel-Land: Basellandschaftliche Gebäudeversicherung, Liestal

d) Basel-Stadt: Gebäudeversicherung des Kantons Basel-Stadt, Basel,

e) Bern/Berne: Gebäudeversicherung des Kantons Bern, Bern/Assurance immobilière du canton de Berne, Berne,

f) Fribourg/Freiburg: Etablissement cantonal d’assurance des bâtiments du canton de Fribourg, Fribourg/Kantonale Gebäudeversicherungsanstalt Freiburg, Freiburg,

g) Glarus: Kantonale Sachversicherung Glarus, Glarus,

h) Graubünden/Grigioni/Grischun: Gebäudeversicherungsanstalt des Kantons Graubünden, Chur/ Instituto d’assicurazione fabbricati del cantone dei Grigioni, Coira/Institut dil cantun Grischun per assicuranzas da baghetgs, Cuera,

i) Jura: Assurance immobilière de la République et canton du Jura, Saignelégier,

j) Luzern: Gebäudeversicherung des Kantons Luzern, Luzern,

k) Neuchatel: Etablissement cantonal d’assurance immobiliére contre Pincendie, Neuchâtel,

▼M1

l) Nidwalden: Nidwaldner Sachversicherung, Stans,

▼B

m) Schaffhausen: Gebäudeversicherung des Kantons Schaffhausen, Schaffhausen,

n) Solothurn: Solothurnische Gebäudeversicherung, Solothurn,

o) St. Gallen: Gebäudeversicherungsanstalt des Kantons St. Gallen, St. Gallen,

p) Thurgau: Gebäudeversicherung des Kantons Thurgau, Frauenfeld,

q) Vaud: Etablissement d’assurance contre l’incendie et les éléments naturels du canton de Vaud, Lausanne,

r) Zug: Gebäudeversicherung des Kantons Zug, Zug,

▼M1

s) Zürich: Gebäudeversicherung Kanton Zürich, Zürich.

▼B

2. I Fællesskabet

a) I Danmark

Falcks Redningskorps A/S, København;

b) I Tyskland

— Følgende offentligredige anstalter, der har monopol (Monopolanstalten): — aá) Badische Gebäudeversicherungsanstalt, Karlsruhe, bb) Bayerische Landesbrandversicherungsanstalt, München, cc) Bayerische LandestierverSicherungsanstalt, Schlachtviehversicherung, München,. dd) Braunschweigische Landesbrandversicherungsanstalt, Braunschweig, ee) Hamburger Feuerkasse, Hamburg, ff) Hessische Brandversicherungsanstalt (Hessische Brandversicherungskammer), Darmstadt, gg) Hessische Brandversicherungsanstalt, Kassel, hh) Lippische Landesbrandversicherungsanstalt, Detmold, ii) Nassauische Brandversicherungsanstalt, Wiesbaden, jj) Oldenburgische Landesbrandkasse, Oldenburg, kk) Ostfriesische Landschaftliche Brandkasse, Aurich, ll) Feuersozietät Berlin, Berlin, mm) Württembergische Gebäudebrandversicherungsanstalt, Stuttgart;

— Følgende halv-offendige anstalter: — nn) Postbeamtenkrankenkasse; oo) Krankenversorgung der Bundesbahnbeamten;

c) I Spanien

Følgende offendige organer:

aa) Comisaria del Seguro Obligatorio de Viajeros,

bb) Consorcio de Compensación de Segurbs,

cc) Fondo Nacional de Garantía de Riesgos de la Circulación;

d) I Frankrig

Følgende anstalter:

aa) Caisse départementale des incendiés des Ardennes,

bb) Caisse départementale des incendiés de la Côte-d’Or,

cc) Caisse départementale des incendiés de la Marne,

dd) Caisse départementale des incendiés de la Meuse,

ee) Caisse départementale des incendiés de la Somme;

e) I Irland

Voluntary Health Insurance Board;

f) I Italien

La Cassa di Previdenza per l’assicurazione degli sportivi (Sportass);

g) I Det Forenede Kongerige

The Crown Agents.

BILAG 3

DE ANERKENDTE RETLIGE FORMER

Et foretagende, hvis vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende på en af de kontraherende parters område, skal være etableret under en af de nedenstående retlige former.

Endvidere kan de kontraherende parter i givet fald oprette foretagender under enhver offendigretlig form, når disse har til formål at drive forsikringsvirksomhed på lignende vilkår som privatretlige selskaber.

Α. I Schweiz

— Aktiengesellschaft/société anonyme/società per azioni,

— Genossenschaft/coopérative /cooperativa;

Β. I Fællesskabet

1. I Belgien

— société anonyme/naamloze vennootschap,

— société en commandite par actions/vennootschap bij wijze van geldschieting op aandelen,

— association d’assurance mutuelle/onderlinge verzekeringsmaatschappij,

— société coopérative/coöperatieve vennootschap;

2. I Danmark

— aktieselskaber,

— gensidige selskaber;

3. I Tyskland

— Aktiengesellschaft,

— Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit,

— Öffentlich-rechdiches Wettbewerbs-Versicherungsunternehmen;

▼M1

4. I Frankrig

— société anonyme,

— société d’assurance mutuelle,

— institution de prévoyance régie par le code de la Sécurité sociale,

— institution de prévoyance régie par le code rural,

— mutuelle régie par le code de la mutualité;

▼B

5. I Spanien

— sociedad anónima,

— sociedad mutua,

— sociedad cooperativa;

6. I Grækenland

— Ανώνυμος Εταιρία,

— Αλληλασφαλιοτικός Συνεταιρισμός;

7. I Irland

— incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited;

8. I Italien

— società per azioni,

— società cooperativa,

— mutua di assicurazione;

9. I Luxembourg

— société anonyme,

— société en commandite par actions,

— association d’assuranees mutuelles,

— société cooperative;

10. I Nederlandene

— naamloze vennootschap,

— onderlinge waarborgmaatschappij;

11. I Portugal

— sociedade anónima,

— mutua de seguros;

12. Det Forenede Kongerige

▼M1

— incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited societies registered under the Industrial and Provident Societies Acts,

▼B

— societies registered under the Friendly Societies Act,

— sammenslutningen af forsikringsgivere kaldet Lloyd’s;

▼M1

13. I Østrig

— Aktiengesellschaft,

— Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit;

14. I Finland

— keskinäinen vakuutusyhtiö/ömsesidigt försäkringsbolag,

— vakuutusosakeyhtiö/försäkringsaktiebolag,

— vakuutusyhdistys/försäkringsförening;

15. I Sverige

— försäkringsaktiebolag,

— ömsesidiga försäkringsbolag,

— understödsföreningar.

▼B

BILAG 4

SÆRBESTEMMELSER FOR VISSE MEDLEMSSTATER I FÆLLESSKABET

Uanset bestemmelserne i aftalen anvendes følgende særbestemmelser i visse medlemsstater i Fællesskabet:

1. I Danmark

for så vidt angår artikel IS:

Danmark kan opretholde de bestemmelser i lovgivningen, der pålægger restriktioner for den frie rådighed over de aktiver, der henlægges af forsikringsselskaber til dækning af pensioner i medfør af lovpligtig arbejdsulykkesforsikring;

2. I Tyskland

for så vidt angår artikel 8, stk. 2:

Tyskland kan opretholde forbudet mod, at sygeforsikring udøves sideløbende eller samtidig med andre forsikringsklasser på dets område;

for så vidt angår artikel 15:

Tyskland kan, for så vidt angår sygeforsikring i henhold til artikel 2, stk. 3, i protokol nr. 1 opretholde begrænsningerne i den frie rådighed over aktiverne, i det omfang den frie rådighed over de aktiver, der dækker præmiereserverne, gøres afhængig af samtykke fra en »Treuhänder«.

3. I Luxembourg

for så vidt angår artikel 20, stk. 1 og 3:

Luxembourg kan opretholde sin garantiordning vedrørende tekniske reserver, der består ved aftalens ikrafttræden.

4. I Det Forenede Kongerige

for så vidt angår artikel 10, stk. 1, litra c):

for Lloyd’s skal der i stedet for status og resultatopgørelse fremlægges et samlet årsregnskab for den udøvede forsikringsvirksomhed vedlagt attestation for, at revisorerne har afgivet erklæringen for hver forsikringsgiver, hvorved det bevises, at de forpligtelser, der er opstået ved denne virksomhed, fuldt ud dækkes at aktiverne. Disse dokumenter skal gøre det muligt for tilsynsmyndighederne at få et overblik over sammenslutningens stilling med hensyn til dens solvens.

for så vidt angår artikel 10, stk. 1, litra d):

med hensyn til Lloyd’s må eventuelle tvister i værtslandet, der hidrører fra indgåede forpligtelser, ikke for de sikrede medføre større vanskeligheder, end hvis tvisterne vedrørte selskaber af sædvanlig type. Med henblik herpå skal den generalbefuldmægtigedes kompetence særligt omfatte beføjelse til i denne egenskab at give møde i retten som sagsøgt med beføjelse til at forpligte de pågældende forsikringsgivere i Lloyd’s.

BILAG 5

METODER TIL BEREGNING AF UDLIGNINGSRESERVEN FOR KREDITFORSIKRINGSKLASSEN SAMT BETINGELSERNE FOR FRITAGELSE FOR FORPLIGTELSEN TIL AT OPRETTE EN SÅDAN RESERVE

A. Metoder

Metode nr. 1

1.1. Under hensyn til de risici, der er anført i forsikringsklassen under litra A, nr. 14, i bilag 1 (kreditforsikring), skal der oprettes en udligningsreserve til dækning af et eventuelt teknisk tab, som forekommer inden for denne forsikringsklasse ved afslutningen af regnskabsåret.

1.2. Indtil reserven udgør 150 % af det højeste årlige beløb i de seneste fem regnskabsår for nettopræmier eller-bidrag skal der i hvert regnskabsår til reserven overføres et beløb på 75 % af det eventuelle tekniske overskud fra kreditforsikringsvirksomheder, idet denne overførsel dog ikke kan overstige 12 % af nettopræmier eller-bidrag.

Metode nr. 2

2.1. Under hensyn til de risici, der er anført i forsikringsklassen under litra A, nr. 14, i bilag 1 (kreditforsikring), skal der oprettes en udligningsreserve til dækning af et eventuelt teknisk tab, som forekommer inden for denne forsikringsklasse ved afslutningen af regnskabsåret.

2.2. Udligningsreservens minimumsbeløb skal udgøre 134 % af gennemsnittet af den årlige indtægt fra præmier eller bidrag i de fem foregående regnskabsår efter fradrag af overdragelser og tillæg af godkendte genforsikringer.

2.3. Denne reserve skal i hvert af de efterfølgende regnskabsår tilføres en overførsel på 75 % af det eventuelle tekniske overskud i denne klasse, indtil reserven er lig med eller højere end det minimum, der er beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i dette bilag.

2.4. De kontraherende parter kan for beregning af reservens størrelse og/eller størrelsen af den årlige overførsel fastsætte særlige regler, der resulterer i større beløb end de i artikel 2, stk. 2 og 3, i dette bilag fastsatte minimumsbeløb.

Metode nr. 3

3.1. For den under litra A, nr. 14, i bilag 1 anførte forsikringsklasse (kreditforsikring) skal der oprettes en udligningsreserve til dækning af en i regnskabsåret forekommende skadesprocent, der er højere end gennemsnittet i denne forsikringsklasse.

3.2. Denne udligningsreserve beregnes efter følgende metode:

Alle beregninger vedrørende indtægter og udgifter for egen regning.

For hvert regnskabsår skal det beløb, der følger af et skadesforløb under normalen, overføres til udligningsreserven, indtil reserven når eller igen når op på det beregnede beløb.

Der foreligger et skadesforløb under normalen, såfremt regnskabsårets skadesprocent er lavere end den gennemsnitlige skadesprocent i referenceperioden. Beløb, der følger af et skadesforløb under normalen, svarer til differencen mellem disse to procenter multipliceret med præmieindtægterne i regnskabsåret.

Det beregnede beløb af reserven er lig med det seksdobbelte af standardforskellen mellem skadesprocenterne i referenceperioden og den gennemsnitlige skadesprocent multipliceret med præmieindtægterne i regnskabsåret.

Er der i et regnskabsår opstået en skadesexcedent, skal beløbet udredes over udligningsreserven. Der foreligger en skadesexcedent, såfremt regnskabsårets skadesprocent er højere end den gennemsnitlige skadesprocent. Størrelsen af skadesexcedenten svarer til differencen mellem disse to procenter multipliceret med præmieindtægterne i regnskabsåret.

Uanset skadesforløbet skal der i hvert regnskabsår straks tilføres udligningsreserven 3,5 % af det beregnede beløb, indtil reserven når eller igen når op på dette beløb.

Referenceperioden skal have en varighed af mindst femten og højst tredive år. Forsikringsgiveren kan undlade at oprette en udligningsreserve, såfremt der ikke er konstateret noget forsikringsteknisk tab i referenceperioden.

Udligningsreservens beregnede beløb og overførsler herfra kan nedsættes, såfremt det af den gennemsnitlige skadesprocent i referenceperioden tillige med omkostningsprocenten fremgår, at præmierne omfatter et sikkerhedstillæg.

Metode nr. 4

4.1. For den under litra A, nr. 14, i bilag 1 anførte forsikringsklasse (kreditforsikring) skal der oprettes en udligningsreserve til dækning af en i regnskabsåret forekommende skadesprocent, der er højere end gennemsnittet i denne forsikringsklasse.

4.2. Denne udligningsreserve beregnes efter følgende metode:

Alle beregninger vedrører indtægter og udgifter for egen regning.

For hvert regnskabsår skal det beløb, der følger af et skadesforløb under normalen, overføres til udligningsreserven, indtil reserven når eller igen når op på det beregnede beløb.

Der foreligger et skadesforløb under normalen, såfremt regnskabsårets skadesprocent er lavere end den gennemsnitlige skadesprocent i referenceperioden. Beløb, der følger af et skadesforløb under normalen, svarer til differencen mellem disse to procenter multipliceret med præmieindtægterne i regnskabsåret.

Det maksimale beregnede beløb for reserven er lig med det seksdobbelte af standardforskellen mellem skadesprocenten i referenceperioden og den gennemsnitlige skadesprocent multipliceret med præmieindtægterne i regnskabsåret.

Er der i et regnskabsår opstået en skadesexcedent, skal beløbet udredes over udligningsreserven, indtil reserven når det minimale beregnede beløb. Der foreligger en skadesexcedent, såfremt regnskabsårets skadesprocent er højere end den gennemsnitlige skadesprocent. Størrelsen af skadesexcedenten svarer til differencen mellem disse to procenter multipliceret med præmieindtægterne i regnskabsåret.

Det minimale beregnede beløb for reserven er lig med det tredobbelte af standardforskellen mellem skadesprocenten i referenceperioden og den gennemsnitlige skadesprocent multipliceret med præmieindtægterne i regnskabsåret.

Referenceperioden skal have en varighed af mindst femten og højst tredive år. Forsikringsgiveren kan undlade at oprette en udligningsreserve, såfremt der ikke er konstateret noget forsikringsteknisk tab i referenceperioden.

Begge de beregnede beløb, der indgår i udligningsreserven, og overførsler hertil eller herfra kan nedsættes, såfremt det af den gennemsnitlige skadesprocent i referenceperioden tillige med omkostningsprocenten fremgår, at præmierne omfatter et sikkerhedstillæg, og dette sikkerhedstillæg er over 1½ gang større end skadesprocentens standardafvigelse i referenceperioden. I så fald multipliceres de nævnte beløb med en kvotient, der svarer til 1½ gang standardafvigelsen divideret med sikkerheds-tillægget.

B. Fritagelse

Hver af de kontraherende parter kan fritage vedtægtsmæssige hjemsteder, agenturer og filialer fra kravet om oprettelse af en udligningsreserve for kreditforsikringsklassen, hvis deres indtægt fra præmier og bidrag i denne klasse udgør mindre end 4 % af den samlede præmie- og bidragsindtægt og er mindre end 2 500 000 ECU.

Forholdet mellem ecuen og schweizerfrancen samt de procedurer, der ifølge dette bilag er nødvendige for fastsættelsen heraf, er fastsat i protokol nr. 3.

PROTOKOL Nr. 1

SOLVENSMARGEN

▼M2

Artikel 1

Definition af solvensmargenen

Solvensmargenen for virksomheder, hvis vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende på Unionens område, er det solvenskapitalkrav, som er omhandlet i artikel 100 og 101 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF ( 1 ).

Solvensmargenen for virksomheder, hvis vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende på Schweiz' område, er den målkapital (Zielkapital), som er defineret sammen med dertil hørende begreber, såsom værdiansættelse af aktiver og passiver og risikobærende kapital (Risikotragendes Kapital) i den schweiziske solvenstest (SST) i Versicherungsaufsichtsgesetz ( 2 ) (»lov om forsikringstilsyn«) og Aufsichtsverordnung ( 3 ) (»bekendtgørelse om forsikringstilsyn«).

▼M2 —————

▼M2

Artikel 3

Definition af garantifonden

Garantifonden for virksomheder, hvis vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende på Unionens område, er minimumskapitalkravet som omhandlet i artikel 128 og 129 i direktiv 2009/138/EF.

Garantifonden for virksomheder, hvis vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende på Schweiz' område, er mindstekapitalen (laveste interventionsniveau) i den schweiziske solvenstest.

▼M2 —————

▼B

PROTOKOL Nr. 2

DRIFTSPLANER

Artikel 1

Planens nærmere indhold

Driftsplanen for et agentur eller en filial skal indeholde angivelser eller dokumentation vedrørende:

a) arten af de risici, som foretagendet har til hensigt at dække

b) de generelle og specielle forsikringsbetingelser i de policer, det har til hensigt at benytte

c) de tariffer, som det har til hensigt at anvende for de enkelte kategorier af forsikringsvirksomhed

d) grundprincipperne for genforsikring

e) en oversigt over foretagendets solvensmargen som omhandlet i protokol nr. 1

f) de anslåede omkostninger i forbindelse med opbygningen af administrationen og funktionsnettet samt de dertil bestemte finansielle midler, og såfremt de risici, der skal dækkes, er klassificeret under litra A, nr. 18, i bilag 1, de midler, foretagendet råder over med henblik på at yde den lovede assistance og endvidere for de tre første regnskabsår:

g) de anslåede administrationsomkostninger

h) de anslåede præmier eller bidrag og skadesudgifter under hensyn til det nye virkefelt

i) agenturets eller filialens sandsynlige finansielle stilling.

▼M1

Artikel 2

De oplysninger, der er nævnt i artikel 1, litra b)og c), i denne protokol, kan ikke kræves forelagt, hvis der er tale om følgende risici:

a) risici, der er klassificeret under nummer 1, 3-7 og 9-18 i punkt A i bilag I

b) risici, der er klassificeret under nummer 8 i punkt A i bilag I, bortset fra dem, der forårsages af naturkræfter.

▼B

PROTOKOL Nr. 3

FORHOLDET MELLEM SCHWEIZERFRANCEN OG ECUEN

Artikel 1

Ecu

I denne aftale forstås ved »ecu« den europæiske regningsenhed, således som den defineres af de kompetente instanser i Fællesskabet.

Artikel 2

Forholdet mellem de nationale valutaer og ecuen

2.1. Dersom de beløb, der i denne aftale er angivet i ecu, skal omregnes til national valuta for herved at give tilsynsmyndighederne mulighed for direkte at anvende de i aftalen fastsatte bestemmelser, skal omregningen finde sted efter de regler, der er foreskrevet i denne protokols artikel 2, stk. 2 og 3.

2.2. Når et i ecu angivet beløb skal omregnes til én af EF-medlemsstaternes nationale valuta, anvendes de regler, der fastlægges af Fællesskabets kompetente instanser.

▼M2

2.3. Med hensyn til ækvivalenten i schweiziske francs af beløb udtrykt i euro er valutakursværdien af en euro i forbindelse med denne aftale 1,14 schweiziske francs.

▼B

Artikel 3

Ændring af forholdet mellem ecuen og schweizerfrancen

3.1. Det i artikel 2,stk. 3, anførte forhold mellem ecuen og schweizerfrancen skal hvert år tages op til fornyet vurdering på basis af følgende elementer: Når den til 1 ECU svarende modværdi i schweizerfranc, således som fastsat af den schweiziske nationalbank den sidste arbejdsdag i oktober, er steget eller faldet med mere end 10 % i forhold til den modværdi, der er angivet i denne aftale, skal omregningsforholdet justeres tilsvarende med virkning fra den følgende 1. januar.

3.2. Den i artikel 37 omhandlede Blandede Komité kan om fornødent træffe enhver anden foranstaltning med henblik på en tilpasning.

PROTOKOL Nr. 4

AGENTURER OG FILIALER TIL FORETAGENDER, HVIS VEDTÆGTSMÆSSIGE HJEMSTED ER BELIGGENDE UDEN FOR DE OMRÅDER, DER OMFATTES AF AFTALEN

Artikel 1

Betingelse for meddelelse af tilladelse

Hvad angår et foretagende, hvis vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende uden for de områder, som ifølge artikel 43 omfattes af aftalen, kan hver af de kontraherende parter give tilladelse til at åbne et agentur eller en filial på sit område, såfremt det ansøgende foretagende mindst opfylder følgende betingelser:

a) er beføjet til at udøve forsikringsvirksomhed i medfør af den nationale lovgivning, det er undergivet

b) opretter et agentur eller en filial på den pågældende kontraherende parts område

c) forpligter sig til på agenturets eller filialens vedtægtsmæssige hjemsted at føre særskilt regnskab for den virksomhed, der udøves der, samt opbevarer alle forretningsdokumenter sammesteds

d) udpeger en generalbefuldmægtiget, som skal godkendes af tilsynsmyndigheden

e) råder i det land, hvor virksomheden udøves, over aktiver af en størrelse, der mindst er lig med halvdelen af det i artikel 3, stk. 2, i protokol nr. 1, foreskrevne minimum for garantifonden, og deponerer fjerdedelen af dette minimum som sikkerhed

f) forpligter sig til at være i besiddelse af en solvensmargen i overensstemmelse med artikel 3 i denne protokol

g) fremlægger en driftsplan i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, litra c), i aftalen, og protokol nr. 2. Med hensyn til den status og resultatopgørelse, der skal vedlægges driftsplanen, kan hver kontraherende part, såfremt gældende lovgivning tillader det, kræve, at et foretagende, der har bestået i mindre end tre regnskabsår, kun skal fremlægge dem for de regnskabsår, for hvilke regnskaberne er afsluttet.

Artikel 2

Tekniske reserver

Med hjemmel i denne protokol anvender hver af de kontraherende parter for de agenturer eller filialer, der er oprettet på dens område, en ordning vedrørende de tekniske reserver, som ikke kan være mere gunstig end den i artikel 19, 20 og 21 fastsatte. Som en undtagelse fra artikel 20, stk. 1, andet punktum, kræver den, at de aktiver, der dækker de tekniske reserver, befinder sig på det område, der henhører under vedkommende kontraherende parts tilsynsmyndighed.

Artikel 3

Solvensmargen

3.1. Med hjemmel i denne protokol pålægger hver af de kontraherende parter de agenturer og filialer, der er oprettet på dens område, at råde over en solvensmargen, der udgøres af aktiver fri for enhver påregnelig forpligtelse og med fradrag af immaterielle værdier. Margenen beregnes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2 og 3, i protokol nr. 1. Ved beregningen af denne margen tages dog kun hensyn til præmier eller bidrag og skader, der hidrører fra agenturets eller filialens virksomhed.

3.2. En tredjedel af solvensmargenen udgør garantifonden. Denne garantifond kan ikke være mindre end halvdelen af det i artikel 3, stk. 2, i protokol nr. 1 fastsatte minimum. Initialdepotet ifølge artikel 1, litra e), i nærværende protokol er medregnet heri.

3.3. De aktiver, der dækker solvensmargenen, skal befinde sig på det område, der henhører under vedkommende kontraherende parts tilsynsmyndighed.

3.4. Fællesskabet kan tillade en vis smidighed for at lette tilsynet med foretagender, der har agenturer eller filialer i forskellige medlemsstater.

Artikel 4

Tilsyn med og genoprettelse af den økonomiske situation

Artikel 17, stk. 3, og artikel 18 finder tilsvarende anvendelse på agenturer og filialer af de i denne protokol omhandlede foretagender.

Artikel 5

Aftaler med tredjelande

Hver kontraherende part kan i de aftaler, den indgår med et eller flere tredjelande, vedtage at anvende bestemmelser, der afviger fra de i denne protokol fastsatte, idet den på betingelse af gensidighed garanterer en tilstrækkelig beskyttelse af sine forsikrede.

BREVVEKSLING Nr. 1

Princippet om ikke-diskriminering

De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles, den 26. juli 1989

Hr. delegationschef,

Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Fællesskabet og Schweiz har jeg den ære at bekræfte over for Dem, at den i artikel 5 omhandlede forpligtelse vedrørende ikke-diskriminering udelukkende vedrører adgang til og udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed på det område, der henhører under den tilsynsmyndigheds kompetence, som giver tilladelsen, og at denne forpligtelse ligeledes påhviler Fællesskabets medlemsstater under udøvelsen af deres kompetence til at udstede retsforskrifter på det område, der er omfattet af nævnte aftale.

Jeg anmoder Dem om at tage denne meddelelse til efterretning og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmærkede højagtelse.

Chefen for

De Europæiske Fællesskabers delegation

(sign. Geoffrey FITCHEW)

Hr. statssekretær Frank Blankart

Chef for

den schweiziske delegation

Bern

Schweiziske delegation

Bern, den 26. juli 1989

Hr. delegationschef,

Jeg har den ære at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato, sålydende:

»Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Fællesskabet og Schweiz har jeg den ære at bekræfte over for Dem, at den i artikel 5 omhandlede forpligtelse vedrørende ikke-diskriminering udelukkende vedrører adgang til og udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed på det område, der henhører under den tilsynsmyndigheds kompetence, som giver tilladelsen, og at denne forpligtelse ligeledes påhviler Fællesskabets medlemsstater under udøvelsen af deres kompetence til at udstede retsforskrifter på det område, der er omfattet af nævnte aftale.«

Jeg har taget denne meddelelse til efterretning og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmærkede højagtelse.

Chefen for den schweiziske delegation

(sign. Franz BLANKART)

Hr. generaldirektør Geoffrey Fitchew

Chef for De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles

BREVVEKSLING Nr. 2

Tilladelsens anvendelsesområde

De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles, den 26. juli 1989

Hr. delegationschef,

Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Fællesskabet og Schweiz har jeg den ære at erindre Dem om vor aftale, ifølge hvilken artikel 8, stk. 1, ikke berører de hos hver af de kontraherende parter gældende bestemmelser med hensyn til et forsikringsforetagendes mulighed for at dække risici, der består uden for det geografiske område, der henhører under den tilsynsmyndigheds kompetence, som har givet tilladelsen.

Jeg anmoder Dem venligst om at bekræfte ovenstående og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmærkede højagtelse.

Chef for

De Europæiske Fællesskabers delegation

(sign. Geoffrey FITCHEW)

Hr. statssekretær Franz Blankart

Chef for den schweiziske delegation

Bern

Den schweiziske delegation

Bern, den 26. juli 1989

Hr. delegationschef,

Jeg har den ære at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato, sålydende:

»Under henvisning til den dags dato paraferede overenskomst mellem Fællesskabet og Schweiz har jeg den ære at erindre Dem om vor aftale, ifølge hvilken artikel 8, stk. 1, ikke berører de hos hver af de kontraherende parter gældende bestemmelser med hensyn til et forsikringsforetagendes mulighed for at dække risici, der består uden for det geografiske område, der henhører under den tilsynsmyndigheds kompetence, som har givet tilladelsen.«

Jeg har taget denne meddelelse til efterretning og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmærkede højagtelse.

Chefen for den schweiziske delegation

(sign. Franz BLANKART)

Hr. generaldirektør Geoffrey Fitchew

Chef for De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles

BREVVEKSLING Nr. 3

Generalbefuldmægtiget

Schweiziske delegation

Bern, den 25. juni 1982

Hr. delegationschef,

Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Schweiz og Fællesskabet har jeg den ære at præcisere, at denne ikke er til hinder for, at den i artikel 10, stk. 1, litra d), i artikel 11, stk. 4, og i protokol nr. 4, artikel 1, litra d), omhandlede generalbefuldmægtigede forpligtes til at påtage sig den faktiske ledelse af agenturet eller af filialen med hensyn til samtlige de forretninger, som agenturet eller filialen har til hensigt at udøve på det område, der henhører under den tilsynsmyndigheds kompetence, til hvem der er indgivet ansøgning om godkendelse.

Jeg anmoder Dem om venligst at bekræfte ovenstående og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmærkede højagtelse.

Chefen for den schweiziske delegation

(sign. Franz BLANKART)

Hr. direktør Gérard Imbert

Chef for De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles

De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles, den 25. juni 1982

Hr. delegationschef,

Jeg har den ære at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato, sålydende:

»Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Schweiz og Fællesskabet har jeg den ære at præcisere, at denne ikke er til hinder for, at den i artikel 10, stk. 1, litra d), i artikel 11, stk. 4, og i protokol nr. 4, artikel 1, litra d), omhandlede generalbefuldmægtigede forpligtes til at påtage sig den faktiske ledelse af agenturet eller af filialen med hensyn til samtlige de forretninger, som agenturet eller filialen har til hensigt at udøve på det område, der henhører under den tilsynsmyndigheds kompetence, til hvem der er indgivet ansøgning om godkendelse.«

Jeg bekræfter ovenstående over for Dem og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmærkede højagtelse.

Chefen for

De Europæiske Fællesskabers delegation

(sign. Gérard IMBERT)

Hr. statssekretær Franz Blankart

Chef for den schweiziske delegation

Bern

BREVVEKSLING Nr. 4

Overførsel til den schweiziske sikkerhedsfond af fast ejendom, der direkte ejes af forsikringsforetagender

Schweiziske delegation

Bern, den 25. juni 1982

Hr. delegationschef,

Jeg har den ære at meddele Dem, at Schweiz under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Schweiz og Fællesskabet, hvad angår overførsel til den schweiziske sikkerhedsfond af fast ejendom, der direkte ejes af forsikringsforetagender, forbeholder sig muligheden for at indføre nævnte faste ejendom i det afforetagendet førte sikkerhedsfondsregister og i forbindelse hermed at foretage en påtegning i tingbogen om en begrænsning af rådighedsretten, hvilket efter schweizisk ret ikke er lig med en tinglysning af panterettighed.

Jeg beder Dem over for mig bekræfte, at De er enig med mig i, at en sådan fremgangsmåde ikke strider mod artikel 11, stk. 2, og artikel 20, stk. 3, i nævnte aftale.

Modtag, hr. delegationschef, forsikringen om min udmærkede højagtelse.

Chefen for den schweiziske delegation

(sign. Franz BLANKART)

Hr. direktør Gérard Imbert

Chef for De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles

De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles, den 25. juni 1982

Hr. delegationschef,

Jeg har den ære at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato, sålydende:

»Jeg har den ære at meddele Dem, at Schweiz under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Schweiz og Fællesskabet, hvad angår overførsel til den schweiziske sikkerhedsfond af fast ejendom, der direkte ejes af forsikringsforetagender, forbeholder sig muligheden for at indføre nævnte faste ejendom i det af foretagendet førte sikkerhedsfondsregister og i forbindelse hermed at foretage en påtegning i tingbögen om en begrænsning af rådighedsretten, hvilket efter schweizisk ret ikke er lig med en tinglysning af panterettighed.«

Jeg bekræfter over for Dem, at jeg er enig med Dem i, at en sådan fremgangsmåde ikke strider mod artikel 11, stk. 2, og artikel 20, stk. 3, i nævnte aftale.

Modtag, hr. delegationschef, forsikringen om min udmærkede højagtelse.

Chefen for

De Europæiske Fællesskabers delegation

(sign. Gérard IMBERT)

Hr. statssekretær Franz Blankart

Chef for den schweiziske delegation

Bern

BREVVEKSLING Nr. 5

Investeringsprincipper

Schweiziske delegation

Bern, den 25. juni 1982

Hr. delegationschef,

Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Schweiz og Fællesskabet har jeg den ære at gøre opmærksom på, at nævnte aftale med hensyn til de i artikel 15 omhandlede aktiver ikke er til hinder for, at tilsynsmyndigheden bevarer muligheden for at gribe ind i særlige tilfælde, når valget af aktiver vil kunne bringe foretagendets finansielle sikkerhed i alvorlig fare eller formindske dets likviditetsgrad.

Jeg anmoder Dem venligst om at bekræfte ovenstående over for mig og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmærkede højagtelse.

Chefen for den schweiziske delegation

(sign. Franz BLANKART)

Hr. direktør Gérard Imbert

Chef for De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles

De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles, den 25. juni 1982

Hr. delegationschef,

Jeg har den ære at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato, sålydende:

»Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Schweiz og Fællesskabet har jeg den ære at gøre opmærksom på, at nævnte aftale med hensyn til de i artikel 15 omhandlede aktiver ikke er til hinder for, at tilsynsmyndigheden bevarer muligheden for at gribe ind i særlige tilfælde, når valget af aktiver vil kunne bringe foretagendets finansielle sikkerhed i alvorlig fare eller formindske dets likviditetsgrad.«

Jeg bekræfter ovenstående over for Dem og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmærkede højagtelse.

Chefen for

De Europæiske Fællesskabers delegation

(sign. Gérard IMBERT)

Hr. statssekretær Franz Blankart

Chef for den schweiziske delegation

Bern

BREVVEKSLING Nr. 6

Den schweiziske fortegnelse over forsikringsklasser

Schweiziske delegation.

Bern, den 25. juni 1982

Hr. delegationschef,

Jeg har de ære at meddele Dem, at Schweiz under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Schweiz og Fællesskabet fortsat vil anvende sin »Fortegnelse over forsikringsklasserne« ved fremlæggelse af regnskaber og statistikker for så vidt angår de på dets område etablerede hjemsteder, agenturer og filialer. Denne bemærkning gælder ligeledes den rapport, Forbundsdirektoratet for privatforsikring aflægger om »Privatforsikringsselskaber i Schweiz«. Derimod gælder den under litra A i bilag 1 til nævnte aftale anførte »Klassifikation af risici ved hjælp af forsikringsklasser« for specifikation af forskringsklasserne i forbindelse med ansøgning om tilladelse samt for vurderingen af, om en godkendelse af de generelle og specielle forskringsbetingelser i policerne og af tarifferne er påkrævet.

Dette udelukker ikke, at Schweiz på et senere tidspunkt vil undersøge muligheden for fuldt ud at anvende ovennævnte »Klassifikation«. En sådan beslutning vil blive meddelt Fællesskabet ad diplomatisk vej.

»Fortegnelse over forsikringsklasserne« dækker samme anvendelsesområde som »Klassifikatio af risici ved hjæölp af forsikringsklasser«. En sammenligning mellem de to klassifikationstyper tager sig således ud:







Fortegnelser over forskringsklasserne i Schweiz Forsikringsklassernes inddeling i henhold til bilag 1 1. Ulykker Α. 1 2. Ansvarsforsikring Α. 10, 11, 12, 13 3. Brand og naturkræfter Α. 8 4. Transport Α. 4, 6, 7 5. Kaskoforsikring for transportmidler Α. 3, 5 6. Hagl Α. 9 7. Dyr 8. Tyveri 9. Glasforsikring 10. Vandskader 11. Maskiner 12. Smykker 13. Kaution Α. 15 14. Kredit Α. 14 15. Retshjælp Α. 17 16. Sygdom Α. 2 17. Regn Α. 16, 18 18. Særlige forsikringer

Jeg anmoder Dem om at tage denne meddelelse til efterretning og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmærkede højagtelse.

Chefen for den schweiziske delegation

(sign. Franz BLANKART)

Hr. direktør Gérard Imbert

Chef for De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles

De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles, den 25. juni 1982

Hr. delegationschef,

Jeg har den ære at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato, sålydende:

»Jeg har den ære at meddele Dem, at Schweiz under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Schweiz og Fællesskabet fortsat vil anvende sin »Fortegnelse over forsikringsklasserne« ved fremlæggelse af regnskaber og statistikker for så vidt angår de på dets område etablerede hjemsteder, agenturer og filialer. Denne bemærkning gælder ligeledes den rapport, Forbundsdi-rektoratet for privatforsikring aflægger om »Privatforsikringsselskaber i Schweiz«. Derimod gælder den under litra A i bilag 1 til nævnte aftale anførte »Klassifikation af risici ved hjælp af forsikringsklasser« for specifikation af forsikringsklasserne i forbindelse med ansøgning om tilladelse samt for vurderingsen af, om en godkendelse af de generelle og specielle forsikringsbetingelser i policerne og af tarifferne er påkrævet.

Dette udelukker ikke, at Schweiz på et senere tidspunkt vil undersøge muliheden for fuldt ud at anvende ovennævnte »Klassifikation«. En sådan beslutning vil blive meddelt Fællesskabet ad diplomatisk vej.

»Fortegnelse over forsikringsklasserne« dækker samme anvendelsesområde som »Klassifikation af risici ved hjæolp af forsikringsklasser«. En sammenligning mellem de to klassifikationstyper tager sig således ud:







Fortegnelse over forsikringskallserne i Schweiz Forsikringsklasserenes inddeling i henhold til bilag 1 1. Ulykker A. 1 2. Ansvarsforsikring A. 10, 11, 12, 13 3. Brand og naturkræfter A. 8 4. Transport A. 4, 6, 7 5. Kaskoforsikring for transportmidler A. 3, 5 6. Hagl A. 9 7. Dyr 8. Tyveri 9. Glasforsikring 10. Vandskader 11. Maskiner 12. Smykker 13. Kaution A. 15 14. Kredit A. 14 15. Retshjælp A. 17 16. Sygdom A. 2 17. Regn A. 16, 18« 18. Særlige forsikringer

Jeg har taget denne meddelelse til efterretning og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forskringen om min udmærkede højagtelse.

Chefen for De Europæiske Fællesskabers delegation

(sign. Gérard IMBERT)

Hr. statssekretær Franz Blankart

Chef for den schweiziske delegation

Bern

BREVVEKSLING Nr. 7

Forsikringsforetagenders grundkapital

Schweiziske delegation

Bern, den 25. juni 1982

Hr. delegationschef,

Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Schweiz og Fællesskabet har jeg den ære at erindre Dem om vor aftale, ifølge hvilken bestemmelserne om solvensmargenens minimum, beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i protokol nr. 1, samt det i artikel 3, stk. 2, i samme protokol omhandlede minimum for garantifonden, ikke vedrører de kontraherende parters bestemmelser eller praksis angående kravene til foretagendets grundkapital.

Jeg anmoder Dem om at bekræfte ovenstående over for mig og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.

Chefen for den schweiziske delegation

(sign. Franz BLANKART)

Hr. direktør Gérard Imbert

Chef for De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles

De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles, den 25. juni 1982

Hr. delegationschef,

Jeg har den ære at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato, sålydende:

»Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Schweiz og Fællesskabet har jeg den ære at erindre Dem om vor aftale, ifølge hvilken bestemmelserne om solvensmargenens minimum, beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i protokol nr. 1, samt det i artikel 3, stk. 2, i samme protokol omhandlede minimum for garantifonden, ikke vedrører de kontraherende parters bestemmelser eller praksis angående kravene til foretagendets grundkapital.«

Jeg bekræfter ovenstående over for Dem og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmærkede højagtelse.

Chefen for De Europæiske Fællesskabers delegation

(sign. Gérard IMBERT)

Hr. statssekretær Franz Blankart

Chef for den schweiziske delegation

Bern

BREVVEKSLING Nr. 8

Overgangsforordning for assistance

De Europæiske Fællesskabers delegation

Bruxelles, den 26. juli 1989

Hr. delegationschef,

Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Fællesskabet og Schweiz har jeg den ære at erindre Dem om vor aftale, ifølge hvilken Fællesskabets medlemsstater kan indrømme fo