02017D1442 — DA — 17.08.2017 — 000.003

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

►B KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2017/1442 af 31. juli 2017 om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU for så vidt angår store fyringsanlæg (meddelt under nummer C(2017) 5225) (EØS-relevant tekst) (EUT L 212 af 17.8.2017, s. 1)





Berigtiget ved:









▼B

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2017/1442

af 31. juli 2017

om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU for så vidt angår store fyringsanlæg

(meddelt under nummer C(2017) 5225)

(EØS-relevant tekst)







Artikel 1

De bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner om store fyringsanlæg, jf. bilaget, vedtages.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.









BILAG

BAT (BEDSTE TILGÆNGELIGE TEKNIK)-KONKLUSIONER

ANVENDELSESOMRÅDE

Disse BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner vedrører følgende aktiviteter, jf. bilag I til direktiv 2010/75/EU:

— 1.1: Forbrænding af brændsel i anlæg med en samlet nominel indfyret termisk effekt på 50 MW eller derover, men kun når denne aktivitet finder sted i fyringsanlæg med en samlet nominel indfyret termisk effekt på 50 MW eller derover.

— 1.4: Forgasning af kul eller andre brændsler i anlæg med en samlet nominel indfyret termisk effekt på 20 MW eller derover, men kun når denne aktivitet er direkte forbundet med et fyringsanlæg.

— 5.2: Bortskaffelse eller nyttiggørelse af affald i affaldsmedforbrændingsanlæg for ikke-farligt affald, hvor kapaciteten er større end 3 ton/time, eller for farligt affald, hvor kapaciteten er større end 10 ton/dag, men kun når denne aktivitet finder sted i fyringsanlæg, der er omfattet af punkt 1.1 ovenfor.

Disse BAT-konklusioner vedrører navnlig før- og efterliggende aktiviteter, der er direkte forbundet med ovennævnte aktiviteter, herunder de anvendte teknikker til forebyggelse og kontrol af emissioner.

De brændselstyper, der er omfattet af disse BAT-konklusioner, er ethvert fast, flydende og/eller gasformigt brændbart stof, herunder:

— fast brændsel (f.eks. kul, brunkul, tørv)

— biomasse (som defineret i artikel 3, nr. 31), i direktiv 2010/75/EU)

— flydende brændsel (f.eks. svær fuelolie og gasolie)

— gasformigt brændsel (f.eks. naturgas, hydrogenholdig gas og syngas)

— industrispecifikt brændsel (f.eks. biprodukter fra kemikalie- og jern- og stålindustrien)

— affald undtagen blandet kommunalt affald som defineret i artikel 3, nr. 39), og undtagen andet affald som omhandlet i artikel 42, stk. 2, litra a), nr. ii) og iii), i direktiv 2010/75/EU.

Disse BAT-konklusioner omhandler ikke følgende:

— forbrænding af brændsel i enheder med en nominel indfyret termisk effekt på mindre end 15 MW

— fyringsanlæg, der er omfattet af undtagelsen vedrørende begrænset levetid eller fjernvarme, jf. artikel 33 og 35 i direktiv 2010/75/EU, indtil udløbet af de undtagelser, der er fastsat i deres godkendelser, for så vidt angår BAT-AEL'erne for de forurenende stoffer, der er omfattet af undtagelsen, og for andre forurenende stoffer, hvis emissioner ville være reduceret gennem de tekniske foranstaltninger, der ikke er iværksat som følge af undtagelsen

— forgasning af brændsel, når forgasningen ikke er direkte forbundet med forbrændingen af syngassen herfra

— forgasning af brændsel og efterfølgende forbrænding af syngas, når det er direkte forbundet med raffinering af mineralolie og gas

— før- og efterliggende aktiviteter, der ikke er direkte forbundet med forbrændings- og forgasningsaktiviteter

— forbrænding i procesovne eller varmeanlæg

— forbrænding i efterforbrændingsanlæg

— flaring

— forbrænding i genvindingskedler og TRS-brændere (TRS -totalt reduceret svovl) i anlæg, der fremstiller papirmasse og papir, da dette er omfattet af BAT-konklusionerne for fremstilling af papirmasse (pulp), papir og pap

— forbrænding af raffinaderibrændsel på selve raffinaderiet, da dette er omfattet af BAT-konklusionerne vedrørende raffinering af mineralolie og gas

— bortskaffelse eller nyttiggørelse af affald i: — — affaldsforbrændingsanlæg (som defineret i artikel 3, nr. 40), i direktiv 2010/75/EU) — affaldsmedforbrændingsanlæg, hvis over 40 % af varmeafgivelsen i et affaldsmedforbrændingsanlæg stammer fra farligt affald — affaldsmedforbrændingsanlæg, der kun forbrænder affald, undtagen hvis affaldet i det mindste delvist består af biomasse som defineret i artikel 3, nr. 31), litra b), i direktiv 2010/75/EU) — da dette er omfattet af BAT-konklusionerne for affaldsforbrænding.

Andre BAT-konklusioner og referencedokumenter, som kan være relevante for de aktiviteter, der er omhandlet i disse BAT-konklusioner:

— Spildevands- og luftrensning og dertil hørende styringssystemer i den kemiske sektor (CWW)

— Serien af de kemiske BREF dokumenter (LVOC mv.)

— Økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (ECM)

— Emissioner fra oplagring (EFS)

— Energieffektivitet (ENE)

— Industrielle kølesystemer (ICS)

— Fremstilling af jern og stål (IS)

— Overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg (ROM)

— Fremstilling af papirmasse, papir og pap (PP)

— Raffinering af mineralolie og gas (REF)

— Affaldsforbrænding (WI)

— Affaldsbehandling (WT)

DEFINITIONER

I disse BAT-konklusioner gælder følgende definitioner:







Udtryk Definition Generelle udtryk Kedel Ethvert fyringsanlæg med undtagelse af motorer, gasturbiner og procesovne eller varmeanlæg Gasturbine med kombineret cyklus (CCGT) En CCGT er et fyringsanlæg, hvor der anvendes to termodynamiske cyklusser (Brayton-cyklus og Rankine-cyklus). I en CCGT konverteres varmen fra røggassen i en gasturbine (der producerer elektricitet i en Brayton-cyklus) til nytteenergi i en dampgenerator til varmegenvinding (HRSG), hvor den anvendes til at producere damp, der herefter udvider sig i en dampturbine (der producerer yderligere elektricitet i en Rankine-cyklus). I disse BAT-konklusioner omfatter en CCGT både konfigurationer med og uden supplerende fyring af HRSG. Fyringsanlæg En teknisk indretning, hvori brændsel oxyderes med henblik på anvendelse af den således frembragte varme. I disse BAT-konklusioner anses en kombination af: — to eller flere særskilte fyringsanlæg, hvor røggasserne udledes gennem en fælles skorsten, eller — særskilte fyringsanlæg, for hvilke der for første gang er udstedt en godkendelse den 1. juli 1987 eller senere, eller hvis driftsledere har indgivet en fuldstændig ansøgning om en sådan godkendelse på eller efter denne dato, som er installeret således, at røggasserne herfra, under hensyntagen til både tekniske og økonomiske forhold, efter den kompetente myndigheds vurdering kan udledes gennem en fælles skorsten for at være et enkelt fyringsanlæg. I forbindelse med beregning af den samlede nominelle indfyrede termiske effekt fra en sådan kombination sammenlægges kapaciteten for alle de pågældende fyringsanlæg, som har en nominel indfyret termisk effekt på mindst 15 MW Forbrændingsenhed Særskilt fyringsanlæg Kontinuerlig måling Måling ved hjælp af et automatisk målesystem, som er permanent monteret på anlægsområdet Direkte udledning Udledning (til en vandrecipient) på det punkt, hvor emissionen forlader anlægget uden yderligere nedstrøms behandling Røggasafsvovlingssystem (FGD, flue gas desuphurisation) System, der består af én eller en kombination af reduktionsteknikker, som har til formål at reducere et fyringsanlægs udledning af SOx Røggasafsvovlingssystem (FGD) — eksisterende Et røggasafsvovlingssystem (FGD), som ikke er et nyt FGD-system Røggasafsvovlingssystem (FGD) — nyt Enten et røggasafsvovlingssystem (FGD) i et nyt anlæg eller et FGD-system med mindst en reduktionsteknik, som er blevet indført eller helt udskiftet i et eksisterende anlæg efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner Gasolie Ethvert olieafledt flydende brændsel, der hører under KN-kode 2710 19 25 , 2710 19 29 , 2710 19 47 , 2710 19 48 , 2710 20 17 eller 2710 20 19 . Eller ethvert olieafledt flydende brændsel, hvor mindre end 65 volumenprocent (herunder tab) destillerer ved 250 °C, og hvor mindst 85 volumenprocent (herunder tab) destillerer ved 350 °C ved ASTM D86-metoden Svær fuelolie (HFO) Ethvert olieafledt flydende brændsel, der hører under KN-kode 2710 19 51 til 2710 19 68 , samt KN-kode 2710 20 31 , 2710 20 35 og 2710 20 39 . Eller ethvert olieafledt flydende brændsel bortset fra gasolie, der ud fra sine destillationsgrænser henhører under de svære olier, der er bestemt til anvendelse som brændsel, og hvoraf mindre end 65 volumenprocent (herunder tab) destillerer ved 250 °C ved ASTM D86-metoden. Kan destillationen ikke bestemmes efter ASTM D86-metoden, klassificeres olieproduktet også som svær fuelolie Nettoelvirkningsgrad (forbrændingsenhed og IGCC) Forholdet mellem nettoelproduktionen (elektricitet produceret på hovedtransformerens højspændingsside minus den importerede energi — f.eks. til hjælpesystemers forbrug) og den energi i form af brændsel/forbrændingsmateriale (udtrykt som brændslets/forbrændingsmaterialets nedre brændværdi), der tilføres forbrændingsenheden over en bestemt periode Mekanisk nettoenergieffektivitet Forholdet mellem den mekaniske effekt ved belastning af kobling og den termiske energi, som brændslet tilfører Samlet netto-brændselsudnyttelse (forbrændingsenhed og IGCC) Forholdet mellem nettoenergiproduktionen (produceret elektricitet, varmt vand, damp, mekanisk energi minus den importerede elektriske og/eller termiske energi (f.eks. til hjælpesystemers forbrug) og det brændsel (udtrykt som brændslets nedre brændværdi), der tilføres forbrændingsenheden over en bestemt periode Samlet netto-brændselsudnyttelse (forgasningsenhed) Forholdet mellem nettoenergiproduktionen (produceret elektricitet, varmt vand, damp, mekanisk energi samt syngas (syngassens nedre brændværdi) minus den importerede elektriske og/eller termiske energi (f.eks. til hjælpesystemers forbrug)) og den energi i form af brændsel/forbrændingsmateriale (udtrykt som brændslets/forbrændingsmaterialets nedre brændværdi), der tilføres forgasningsenheden over en bestemt periode Driftstimer Det tidsrum udtrykt i timer, hvor fyringsanlægget er helt eller delvis i drift og udleder emissioner til luften, bortset fra opstarts- og nedlukningsperioder Periodisk måling Fastsættelse af en målestørrelse (den givne størrelse, som skal måles) med angivne tidsintervaller Anlæg — eksisterende Et fyringsanlæg, som ikke er et nyt anlæg Anlæg — nyt Et fyringsanlæg, der først er givet tilladelse til på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et fyringsanlæg på det eksisterende fundament efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner Efterforbrændingsanlæg System til rensning af røggasserne ved forbrænding, som ikke drives som et selvstændigt fyringsanlæg, f.eks. en termisk oxidator (dvs. et restgasfyringsanlæg), der anvendes til at fjerne indholdet af forurenende stoffer (f.eks. VOC) fra røggassen med eller uden genvinding af den heri producerede varme. Trindelte forbrændingsteknikker, hvor hvert forbrændingstrin sker i et særskilt lukket kammer, der kan have særlige forbrændingsprocesegenskaber (f.eks. luft/brændsel-forhold, temperaturprofil), betragtes som integrerede i forbrændingsprocessen og ikke som efterforbrændingsanlæg. Gasser, der produceres i procesovn/varmeanlæg eller i en anden forbrændingsproces, og som efterfølgende oxyderes i et særskilt fyringsanlæg for at genvinde deres energigivende værdi (med eller uden brug af hjælpebrændsel) for at producere elektricitet, damp, varmt vand/olieenergi eller mekanisk energi, betragtes ligeledes heller ikke som et særskilt efterforbrændingsanlæg System til prædiktiv emissionsovervågning (PEMS) System til kontinuerlig bestemmelse af emissionskoncentrationen af et forurenende stof fra en forureningskilde baseret på forholdet mellem et antal karakteristiske, løbende overvågede procesparametre (f.eks. brændselsgasforbruget, luft/brændsel-forholdet) og data om kvaliteten af brændsel eller tilført materiale (f.eks. svovlindholdet) Procesbrændsel fra kemikalieindustrien Gasformige og/eller flydende biprodukter produceret af den (petro-)kemiske industri og anvendt som ikke-kommercielt brændsel i fyringsanlæg Procesovne eller varmeanlæg Procesovne eller varmeanlæg er: — fyringsanlæg, hvis røggasser anvendes til direkte varmebehandling af objekter eller forbrændingsmateriale i en opvarmningsmekanisme (f.eks. cement- og kalkovn, glasovn, asfaltovn, tørreproces, reaktor anvendt i den (petro-)kemiske industri, procesovne til jern- og metal, eller — fyringsanlæg, hvis strålevarme og/eller ledende varme overføres til genstande eller forbrændingsmateriale gennem en fast væg uden brug af mellemliggende varmeoverførelsesvæske (f.eks. koksovnsblokke, Cowper, ovn eller reaktor, der opvarmer en processtrøm, som anvendes i den (petro-)kemiske industri, f.eks. krakningsovn, procesvarmeanlæg til forgasning af flydende naturgas (LNG) i LNG-terminaler). Som følge af anvendelsen af god praksis for energinyttiggørelse kan procesvarmeanlæg/ovne have et forbundet system, der producerer damp og elektricitet. Dette betragtes som et integreret element i designet af procesvarmeanlægget/ovnen, der ikke kan betragtes isoleret Raffinaderibrændsel Fast, flydende eller gasformigt brændbart materiale fra destillations- og konverteringsfaserne ved raffineringen af råolie. Eksempler på disse er raffinaderigas (RFG), syngas og raffinaderiolier og petroleumskoks Restprodukter Stoffer eller genstande, der er genereret af de aktiviteter, som er omfattet af dette dokuments anvendelsesområde, som affald eller biprodukter Opstarts- og nedlukningsperiode Anlæggets driftsperiode som fastsat i gennemførelsesafgørelse 2012/249/EU (*1) Enhed — eksisterende En forbrændingsenhed, som ikke er en ny enhed Enhed — ny En forbrændingsenhed, der først får godkendelse på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af en forbrændingsenhed på fyringsanlæggets eksisterende fundament efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner Gyldigt (timegennemsnit) Et timegennemsnit betragtes som gyldigt, hvis det automatiske målesystem ikke er under vedligeholdelse og fungerer korrekt (*1) Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/249/EU af 7. maj 2012 om fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle (EUT L 123 af 9.5.2012, s. 44).







Udtryk Definition Forurenende stoffer/parametre As Summen af arsen og arsenforbindelser udtrykt som As C3 Kulbrinter med carbonantal på tre C4+ Kulbrinter med carbonantal på fire eller derover Cd Summen af cadmium og cadmiumforbindelser udtrykt som Cd Cd+Tl Summen af cadmium og thallium samt forbindelser deraf udtrykt som Cd+Tl CH4 Metan CO Kulmonoxid COD Kemisk iltforbrug. Den mængde ilt, der kræves til fuldstændig oxidation af det organiske stof til kuldioxid COS Carbonylsulfid Cr Summen af chrom og chromforbindelser udtrykt som Cr Cu Summen af kobber og kobberforbindelser udtrykt som Cu Støv Samlet mængde partikler (i luft) Fluorid Opløst fluorid udtrykt som F– H2S Hydrogensulfid HCl Alle uorganiske gasformige chlorforbindelser udtrykt som HCl HCN Hydrogencyanid HF Alle uorganiske gasformige fluorforbindelser udtrykt som HF Hg Summen af kviksølv og kviksølvforbindelser udtrykt som Hg N2O Dinitrogenmonoxid (dinitrogenoxid) NH3 Ammoniak Ni Summen af nikkel og nikkelforbindelser udtrykt som Ni NOX Summen af nitrogenmonoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2) udtrykt som NO2 Pb Summen af bly og blyforbindelser udtrykt som Pb PCDD/F Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner/furaner RCG Rågaskoncentration i røggassen. Koncentrationen af SO2 i den rå røggas som et årligt gennemsnit (under de standardbetingelser, der er redegjort for i de generelle betragtninger) ved SOX-reduktionssystemets indsugning udtrykt ved et referenceiltindhold på 6 vol-% O2 Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V Summen af antimon, arsen, bly, chrom, kobolt, kobber, mangan, nikkel og vanadium samt forbindelser deraf udtrykt som Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V SO2 Svovldioxid SO3 Svovltrioxid SOX Summen af svovldioxid (SO2) og svovltrioxid (SO3) udtrykt som SO2 Sulfat Opløst sulfat udtrykt som SO4 2– Sulfid, let frigivet Summen af opløst sulfid og uopløste sulfider, som frigives let ved forsuring, udtrykt som S2– Sulfit Opløst sulfit udtrykt som SO3 2– TOC Totalt organisk kulstof udtrykt som C (i vand) TSS Totalt suspenderet stof. Massekoncentration af totalt suspenderet stof (i vand) målt ved filtrering gennem glasfiberfiltre og gravimetri TVOC Totalt gasformigt organisk kulstof udtrykt som C (i luft) Zn Summen af zink og zinkforbindelser udtrykt som Zn

FORKORTELSER

I disse BAT-konklusioner gælder følgende forkortelser:







Akronym (forkortelse) Definition ASU Luftseparationsanlæg CCGT Gasturbine med kombineret cyklus med eller uden supplerende fyring CFB Cirkulerende fluid bed CHP Kraftvarmeproduktion COG Koksværksgas COS Carbonylsulfid DLN Tørre lav-NOX-brændere DSI Indsprøjtning af sorptionsmiddel i kanal ESP Elektrofilter FBC Fluid bed-forbrænding FGD Røggasafsvovling HFO Svær fuelolie HRSG Dampgenerator til varmegenvinding IGCC Integreret forgasning med kombineret cyklus LHV Nedre brændværdi LNB Lav-NOX-brændere LNG Flydende naturgas OCGT Gasturbine med åben cyklus OTNOC Andre vilkår end normale driftsvilkår PC Støvforbrænding PEMS System til prædiktiv emissionsovervågning SCR Selektiv katalytisk reduktion SDA Sprayabsorber SNCR Selektiv ikke-katalytisk reduktion

GENERELLE BETRAGTNINGER

De bedste tilgængelige teknikker

De teknikker, der er anført og beskrevet i disse BAT-konklusioner, er hverken foreskrivende eller udtømmende. Der kan anvendes andre teknikker, der som minimum sikrer et tilsvarende miljøbeskyttelsesniveau.

Medmindre andet er anført, finder disse BAT-konklusioner generel anvendelse.

Emissionsniveauer for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er)

Når de emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er), er angivet for forskellige gennemsnitlige perioder, skal alle disse BAT-AEL'er overholdes.

BAT-AEL'erne i disse BAT-konklusioner finder ikke nødvendigvis anvendelse på turbiner og motorer til brug i nødsituationer, der anvender flydende eller gasformigt brændsel og drives i mindre end 500 t/år, når denne brug i nødsituationer ikke er forenelig med overholdelsen af BAT-AEL'erne.

BAT-AEL'er for emissioner til luft

De emissionsniveauer for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til luft, der er fastlagt i disse BAT-konklusioner, angiver koncentrationer udtrykt som massen af udledt stof pr. røggasvolumen under følgende standardbetingelser: tør gas ved en temperatur på 273,15 K og et tryk på 101,3 kPa udtrykt i enhederne mg/Nm3, μg/Nm3 eller ng I-TEQ/Nm3.

Overvågningen forbundet med BAT-AEL'erne for emissioner til luft er anført i BAT 4.

De referencebetingelser for ilt, der er anvendt til at udtrykke BAT-AEL'erne i dette dokument, er angivet i nedenstående tabel.







Aktivitet Referenceiltniveau (OR) Forbrænding af fast brændsel 6 vol-% Forbrænding af fast brændsel i kombination med flydende og/eller gasformigt brændsel Affaldsmedforbrænding Forbrænding af flydende og/eller gasformigt brændsel, der ikke sker i en gasturbine eller en motor 3 vol-% Forbrænding af flydende og/eller gasformigt brændsel i en gasturbine eller en motor 15 vol-% Forbrænding i IGCC-anlæg

Formlen for beregning af emissionskoncentrationen ved et referenceiltniveau er vist nedenfor:

hvor:

ER : emissionskoncentrationen ved referenceiltniveauet OR

OR : referenceiltniveauet i vol- %

EM : målt emissionskoncentration

OM : målt iltniveauet i vol- %

For midlingstid gælder følgende definitioner:







Midlingstid Definition Dagligt gennemsnit Gennemsnit over en periode på 24 timer baseret på gyldige timegennemsnit målt kontinuerligt Årsgennemsnit Gennemsnit over en periode på et år baseret på gyldige timegennemsnit målt kontinuerligt Gennemsnit i prøvetagningsperioden Gennemsnitsværdi af tre på hinanden følgende målinger på mindst 30 minutter hver (1) Gennemsnit for prøver, der er taget i løbet af et år Gennemsnitsværdier for et års periodiske målinger med den moniteringsfrekvens, der er fastsat for hver parameter (1) Der anvendes en mere hensigtsmæssig prøvetagningsperiode for en parameter, hvis en måling på 30 minutter er uhensigtsmæssig på grund af prøvetagnings- eller analyseforholdene. For PCDD/F er prøvetagningsperioden 6-8 timer.

BAT-AEL'er for emissioner til vand

De emissionsniveauer for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til vand, der er fastlagt i disse BAT-konklusioner, angiver koncentrationer udtrykt som massen af udledt stof pr. volumen vand udtrykt i μg/l, mg/l, eller g/l. I disse BAT-AEL'er angives dagligt gennemsnit, dvs. sammensatte døgnprøver, der er repræsentative i forhold til flowet (Flow-proportionale døgnprøver). Tidsproportionale sammensatte prøver kan anvendes, såfremt der påvises tilstrækkelig flowstabilitet.

Overvågningen forbundet med BAT-AEL'erne for emissioner til vand er anført i BAT 5.

Energieffektivitetsniveauer for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEEL'er)

Et energieffektivitetsniveau for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEEL'er) angiver forholdet mellem forbrændingsenhedens nettoenergiudbytte og den energi i form af brændsel/forbrændingsmateriale, der tilføres den pågældende forbrændingsenhed. Nettoenergiudbyttet fastlægges for forbrændings-, forgasnings- eller IGCC-enheden, herunder hjælpesystemer (f.eks. røggasrensningssystemer), og for enheden ved fuld belastning.

I forbindelse med kraftvarmeværker (CHP):

— BAT-AEEL for samlet nettobrændselsudnyttelse vedrører forbrændingsenheder, der kører med fuld belastning, og som primært er konfigureret til at maksimere varmeproduktionen og sekundært den resterende elektricitet, der kan produceres

— BAT-AEEL for nettoelvirkningsgrad vedrører forbrændingsenheder, der udelukkende producerer elektricitet ved fuld belastning.

BAT-AEEL-niveauer udtrykkes i procent. Tilførslen af brændsel/forbrændingsmateriale udtrykkes som nedre brændværdi (LHV).

Overvågningen forbundet med BAT-AEEL'erne er anført i BAT 2.

Kategorisering af fyringsanlæg/forbrændingsenheder på grundlag af deres samlede nominelle indfyrede termiske effekt

I disse BAT-konklusioner skal et angivet interval af værdier for den samlede nominelle indfyrede termiske effekt læses som »lig med eller større end den nedre ende af intervallet og lavere end den øvre ende af intervallet«. Anlægskategorien med en effekt på 100-300 MWth er f.eks. fyringsanlæg med en samlet nominel indfyret termisk effekt på eller over 100 MW og lavere end 300 MW.

Når en del af et fyringsanlæg, der udleder sine røggasser gennem en eller flere særskilte røggaskanaler i en fælles skorsten, drives under 1 500 t/år, kan denne del af anlægget betragtes særskilt i relation til disse BAT-konklusioner. For alle dele af anlægget finder BAT-AEL'erne anvendelse i forhold til anlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt. I sådanne tilfælde overvåges emissionerne gennem hver af disse røggaskanaler særskilt.

1. GENERELLE BAT-KONKLUSIONER

De brændselsspecifikke BAT-konklusioner i afsnit 2-7 er anvendelige ud over de generelle BAT-konklusioner i dette afsnit.

1.1. Miljøledelsessystemer

BAT 1 For at forbedre de overordnede miljøpræstationer er det BAT at indføre og overholde et miljøledelsessystem (EMS), der omfatter alle de følgende elementer:

i) engagement fra ledelsens side, herunder den øverste ledelse

ii) en ledelsesdefineret miljøpolitik, der omfatter løbende forbedring af anlæggets miljøpræstation

iii) planlægning og fastsættelse af de nødvendige procedurer, målsætninger og mål sammen med finansiel planlægning og investering

iv) gennemførelse af procedurerne med særlig vægt på:

a) struktur og ansvar

b) rekruttering, uddannelse, bevidstgørelse og kompetence

c) kommunikation

d) inddragelse af medarbejdere

e) dokumentation

f) effektiv processtyring

g) planlagte regelmæssige vedligeholdelsesprogrammer

h) nødberedskab og indsatskapacitet

i) sikring af overholdelse af miljølovgivning

v) kontrol af effektivitet og gennemførelse af korrigerende foranstaltninger med særlig vægt på:

a) overvågning og måling (se også JRC-referencerapporten om overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg — ROM)

b) korrigerende og forebyggende handlinger

c) vedligeholdelse af dokumentation

d) uafhængig (når dette er muligt) intern og ekstern audit med henblik på at fastlægge, om miljøledelsessystemer er i overensstemmelse med planlagte ordninger, og om de gennemføres og vedligeholdes korrekt

vi) den øverste ledelses gennemgang af miljøledelsessystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet

vii) tilpasning til udviklingen af renere teknologier

viii) overvejelse af miljøpåvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget i designfasen for et nyt anlæg og i hele dets driftslevetid, herunder

a) undgå underjordiske strukturer

b) indtænkning af elementer, som gør nedtagning nemmere

c) valg af overfladebehandlinger, som let dekontamineres

d) udstyrskonfiguration, som minimerer ophobning af kemikalier og letter udvaskning eller rensning

e) design af fleksible og selvstændige enheder, så anlægget kan nedlukkes i faser

f) brug af biologisk nedbrydelige og genanvendelige materialer, hvor det er muligt

ix) regelmæssig anvendelse af sektorspecifik benchmarking

Navnlig for denne sektor er det også vigtigt at overveje følgende elementer i miljøledelsessystemet, som beskrives i den relevante BAT, når det er relevant:

x) kvalitetssikrings-/kvalitetskontrolprogrammer, der sikrer, at alle brændslernes egenskaber bestemmes og kontrolleres fuldt ud (se BAT 9)

xi) en håndteringsplan for at reducere emissionerne til luft og/eller til vand under andre end de normale driftsbetingelser, herunder opstarts- og nedlukningsperioder (se BAT 10 og BAT 11)

xii) en affaldshåndteringsplan, som sikrer, at affaldet minimeres, klargøres til genanvendelse, genbruges eller på anden måde genvindes, herunder brug af teknikkerne i BAT 16

xiii) en systematisk metode til at identificere og håndtere potentielle ukontrollerede og/eller uplanlagte emissioner til miljøet, navnlig:

a) emissioner til jord og grundvand fra håndtering og lagring af brændsler, tilsætningsstoffer, biprodukter og affald

b) emissioner fra selvopvarmning og/eller selvantændelse af brændsel i forbindelse med lagring og håndtering

xiv) en støvhåndteringsplan for at forebygge eller, hvor dette ikke er praktisk muligt, nedbringe diffuse emissioner fra pålæsning, aflæsning, lagring og/eller håndtering af brændsel, restprodukter og tilsætningsstoffer

xv) en støjhåndteringsplan, hvor der forventes og/eller er dokumenteret støjgener i følsomme omgivelser, herunder:

a) en protokol for gennemførelse af støjovervågning på anlægsområdet

b) et støjreduktionsprogram

c) en protokol for håndtering af støjhændelser med passende foranstaltninger og tidsfrister

d) en gennemgang af historiske støjhændelser, afhjælpende foranstaltninger og formidling af viden om støjhændelser til de berørte parter

xvi) en lugthåndteringsplan for forbrænding, forgasning eller medforbrænding af ildelugtende stoffer, herunder:

a) en protokol for gennemførelse af lugtovervågning

b) et program for eliminering af lugt for at identificere og eliminere eller reducere lugtemissionerne, hvis det er nødvendigt

c) en protokol til registrering af lugthændelser og passende foranstaltninger og frister

d) en gennemgang af historiske lugthændelser, afhjælpende foranstaltninger og formidling af viden om lugthændelser til de berørte parter.

Hvis vurderingen viser, at nogle af elementerne angivet i punkt x-xvi ikke er nødvendige, registreres dette med angivelse af begrundelsen.

Anvendelse

Miljøledelsessystemets anvendelsesområde (f.eks. detaljeringsniveau) og karakter (f.eks. standardiseret eller ikke-standardiseret) hænger generelt sammen med anlæggets karakter, størrelse og kompleksitet samt de miljøpåvirkninger, det kan have.

1.2. Overvågning

BAT 2 Det er BAT at fastlægge nettoelvirkningsgraden og/eller nettobrændselsudnyttelsen og/eller den mekaniske nettoenergieffektivitet for forgasnings-, IGCC- og/eller forbrændingsenhederne ved at udføre en effektivitetstest ved fuld belastning ( 1 ) i overensstemmelse med EN-standarder efter ibrugtagningen af enheden og efter hver ændring, der kan påvirke enhedens nettoelvirkningsgrad og/eller nettobrændselsudnyttelsen og/eller mekaniske nettoenergieffektivitet. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det den bedste tilgængelige teknik at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes informationer af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

BAT 3 BAT er at overvåge vigtige procesparametre, der er relevante for emissioner til luft og vand, herunder nedenstående.







Strøm Parametre Overvågning Røggas Flow Periodisk eller kontinuerlig bestemmelse Iltindhold, temperatur og tryk Periodisk eller kontinuerlig måling Vanddampindhold (1) Spildevand fra røggasrensning Flow, pH og temperatur Kontinuerlig måling (1) Kontinuerlige målinger af røggassens vanddampindhold er ikke nødvendige, hvis røggasprøven tørres inden analysen.

BAT 4 Det er BAT at overvåge emissioner til luft med mindst den hyppighed, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det den bedste tilgængelige teknik at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes informationer af tilsvarende videnskabelig kvalitet.







Stof/parameter Brændsel/proces/type fyringsanlæg Fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt Standarder (1) Mindstefre-kvens for overvågning (2) Overvågning forbundet med NH3 — Når SCR og/eller SNCR anvendes Alle størrelser Generiske EN-standarder Kontinuerlig (3) (4) BAT 7 NOX — Kul og/eller brunkul, herunder affaldsmedforbrænding — Fast biomasse og/eller tørv, herunder affaldsmedforbrænding — HFO- og/eller gasoliefyrede kedler og motorer — Gasoliefyrede gasturbiner — Naturgasfyrede kedler, motorer og turbiner — Procesgasser fra jern- og stålproduktion — Procesbrændsel fra kemikalieindustrien — IGCC-anlæg Alle størrelser Generiske EN-standarder Kontinuerlig (3) (5) BAT 20 BAT 24 BAT 28 BAT 32 BAT 37 BAT 41 BAT 42 BAT 43 BAT 47 BAT 48 BAT 56 BAT 64 BAT 65 BAT 73 — Fyringsanlæg på offshoreplatforme Alle størrelser EN 14792 Én gang om året (6) BAT 53 N2O — Kul og/eller brunkul i cirkulerende fluid bed-kedler — Fast biomasse og/eller tørv i cirkulerende fluid bed-kedler Alle størrelser EN 21258 Én gang om året (7) BAT 20 BAT 24 CO — Kul og/eller brunkul, herunder affaldsmedforbrænding — Fast biomasse og/eller tørv, herunder affaldsmedforbrænding — HFO- og/eller gasoliefyrede kedler og motorer — Gasoliefyrede gasturbiner — Naturgasfyrede kedler, motorer og turbiner — Procesgasser fra jern- og stålproduktion — Procesbrændsel fra kemikalieindustrien — IGCC-anlæg Alle størrelser Generiske EN-standarder Kontinuerlig (3) (5) BAT 20 BAT 24 BAT 28 BAT 33 BAT 38 BAT 44 BAT 49 BAT 56 BAT 64 BAT 65 BAT 73 — Fyringsanlæg på offshoreplatforme Alle størrelser EN 15058 Én gang om året (6) BAT 54 SO2 — Kul og/eller brunkul, herunder affaldsmedforbrænding — Fast biomasse og/eller tørv, herunder affaldsmedforbrænding — HFO- og/eller gasoliefyrede kedler — HFO- og/eller gasoliefyrede motorer — Gasoliefyrede gasturbiner — Procesgasser fra jern- og stålproduktion — Procesbrændsel fra kemikalieindustrien i kedler — IGCC-anlæg Alle størrelser Generiske EN-standarder og EN 14791 Kontinuerlig (3) (8) (9) BAT 21 BAT 25 BAT 29 BAT 34 BAT 39 BAT 50 BAT 57 BAT 66 BAT 67 BAT 74 SO3 — Når SCR anvendes Alle størrelser EN-standard foreligger ikke Én gang om året — Gasformige chlorider udtrykt som HCl — Kul og/eller brunkul — Procesbrændsel fra kemikalieindustrien i kedler Alle størrelser EN 1911 Én gang hver tredje måned (3) (10) (11) BAT 21 BAT 57 — Fast biomasse og/eller tørv Alle størrelser Generiske EN-standarder Kontinuerlig (12) (13) BAT 25 — Affaldsmedforbrænding Alle størrelser Generiske EN-standarder Kontinuerlig (3) (13) BAT 66 BAT 67 HF — Kul og/eller brunkul — Procesbrændsel fra kemikalieindustrien i kedler Alle størrelser EN-standard foreligger ikke Én gang hver tredje måned (3) (10) (11) BAT 21 BAT 57 — Fast biomasse og/eller tørv Alle størrelser EN-standard foreligger ikke Én gang om året BAT 25 — Affaldsmedforbrænding Alle størrelser Generiske EN-standarder Kontinuerlig (3) (13) BAT 66 BAT 67 Støv — Kul og/eller brunkul — Fast biomasse og/eller tørv — HFO- og/eller gasoliefyrede kedler — Procesgasser fra jern- og stålproduktion — Procesbrændsel fra kemikalieindustrien i kedler — IGCC-anlæg — HFO- og/eller gasoliefyrede motorer — Gasoliefyrede gasturbiner Alle størrelser Generiske EN-standarder, EN 13284-1 og EN 13284-2 Kontinuerlig (3) (14) BAT 22 BAT 26 BAT 30 BAT 35 BAT 39 BAT 51 BAT 58 BAT 75 — Affaldsmedforbrænding Alle størrelser Generiske EN-standarder og EN 13284-2 Kontinuerligt BAT 68 BAT 69 Metaller og metalloider undtagen kviksølv (As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V, Zn) — Kul og/eller brunkul — Fast biomasse og/eller tørv — HFO- og/eller gasoliefyrede kedler og motorer Alle størrelser EN 14385 Én gang om året (15) BAT 22 BAT 26 BAT 30 — Affaldsmedforbrænding < 300 MWth EN 14385 Én gang hver sjette måned (10) BAT 68 BAT 69 ≥ 300 MWth EN 14385 Én gang hver tredje måned (16) (10) — IGCC-anlæg ≥ 100 MWth EN 14385 Én gang om året (15) BAT 75 Hg — Kul og/eller brunkul, herunder affaldsmedforbrænding < 300 MWth EN 13211 Én gang hver tredje måned (10) (17) BAT 23 ≥ 300 MWth Generiske EN-standarder og EN 14884 Kontinuerlig (13) (18) — Fast biomasse og/eller tørv Alle størrelser EN 13211 Én gang om året (19) BAT 27 — Affaldsmedforbrænding med fast biomasse og/eller tørv Alle størrelser EN 13211 En gang hver tredje måned (10) BAT 70 — IGCC-anlæg ≥ 100 MWth EN 13211 Én gang om året (20) BAT 75 TVOC — HFO- og/eller gasoliefyrede motorer — Procesbrændsel fra kemikalieindustrien i kedler Alle størrelser EN 12619 Én gang hver sjette måned (10) BAT 33 BAT 59 — Affaldsmedforbrænding med kul, brunkul, fast biomasse og/eller tørv Alle størrelser Generiske EN-standarder Kontinuerligt BAT 71 Formaldehyd — Naturgas i gnisttændte lean burn gasmotorer og dual fuel-motorer Alle størrelser EN-standard foreligger ikke Én gang om året BAT 45 CH4 — Naturgasfyrede motorer Alle størrelser EN ISO 25139 Én gang om året (21) BAT 45 PCDD/F — Procesbrændsel fra kemikalieindustrien i kedler — Affaldsmedforbrænding Alle størrelser EN 1948-1, EN 1948-2, EN 1948-3 Én gang hver sjette måned (10) (22) BAT 59 BAT 71 (1) Generiske EN-standarder for kontinuerlige målinger er EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 og EN 14181. EN-standarder for periodiske målinger er angivet i tabellen. (2) Overvågningshyppigheden finder ikke anvendelse, hvis det eneste formål med anlæggets drift er at foretage en emissionsmåling. (3) For anlæg med en nominel indfyret effekt på < 100 MW, der drives < 1 500 t/år, kan overvågningshyppigheden være mindst én gang hver sjette måned. For gasturbiner foretages den periodiske overvågning, når fyringsanlægget kører med en belastning på > 70 %. For affaldsmedforbrænding med kul, brunkul, fast biomasse og/eller tørv bør der ved fastsættelsen af overvågningshyppigheden også tages hensyn til del 6 i bilag VI til IE-direktivet. (4) Hvis SCR anvendes, kan overvågningshyppigheden være mindst én gang om året, hvis det påvises, at emissionsniveauerne er tilstrækkelig stabile. (5) For naturgasfyrede turbiner med en nominel indfyret effekt på < 100 MW, der drives < 1 500 t/år, eller for eksisterende OCGT'er kan PEMS anvendes i stedet. (6) PEMS kan anvendes i stedet. (7) Der foretages to sæt målinger, en måling, når anlægget kører med en belastning på > 70 %, og en måling med en belastning på < 70 %. (8) Som alternativ til kontinuerlig måling i forbindelse med anlæg, der fyres med olie med kendt svovlindhold, hvor der ikke forefindes røggasafsvovlingsudstyr, kan der foretages periodiske målinger mindst én gang hver tredje måned og/eller benyttes andre fremgangsmåder, som sikrer data af tilsvarende videnskabelig kvalitet, til at bestemme SO2-emissionerne. (9) I forbindelse med procesbrændsel fra kemikalieindustrien kan overvågningshyppigheden justeres for anlæg med en effekt på < 100 MWth efter den første karakterisering af brændslet (se BAT 5) baseret på en vurdering af relevansen af udledningen af forurenende stoffer (f.eks. koncentration i brændsel, anvendt røggasrensning) i emissionerne til luft, men under alle omstændigheder mindst hver gang, en ændring af brændslets egenskaber kan påvirke emissionerne. (10) Hvis det påvises, at emissionsniveauerne er tilstrækkelig stabile, kan der foretages periodiske målinger, hver gang en ændring af brændsels- og/eller affaldskarakteristikaene kan påvirke emissionerne, men under alle omstændigheder foretages mindst én måling om året. For affaldsmedforbrænding med kul, brunkul, fast biomasse og/eller tørv bør der ved fastsættelsen af overvågningshyppigheden også tages hensyn til del 6 i bilag VI til IE-direktivet. (11) I forbindelse med procesbrændsel fra kemikalieindustrien kan overvågningshyppigheden justeres efter den første karakterisering af brændslet (se BAT 5) baseret på en vurdering af relevansen af udledningen af forurenende stoffer (f.eks. koncentration i brændsel, anvendt røggasrensning) i emissionerne til luft, men under alle omstændigheder mindst hver gang, en ændring af brændselskarakteristikaene kan påvirke emissionerne. (12) For anlæg med en nominel indfyret effekt på < 100 MW, der drives < 500 t/år, kan overvågningshyppigheden være mindst én gang om året. For anlæg med en nominel indfyret effekt på < 100 MW, der drives mellem 500 t/år og 1 500 t/år, kan overvågningshyppigheden reduceres til mindst én gang hver sjette måned. (13) Hvis det påvises, at emissionsniveauerne er tilstrækkelig stabile, kan der foretages periodiske målinger, hver gang en ændring af brændsels- og/eller affaldskarakteristikaene kan påvirke emissionerne, men under alle omstændigheder foretages mindst én måling hver sjette måned. (14) For anlæg, der fyrer med procesgasser fra jern- og stålproduktion, kan overvågningshyppigheden være mindst én gang hver sjette måned, hvis det påvises, at emissionsniveauerne er tilstrækkelig stabile. (15) Listen over overvågede forurenende stoffer og overvågningshyppigheden kan justeres efter den første karakterisering af brændslet (se BAT 5) baseret på en vurdering af relevansen af udledningen af forurenende stoffer (f.eks. koncentration i brændsel, anvendt røggasrensning) i emissionerne til luft, men under alle omstændigheder mindst hver gang, en ændring af brændselskarakteristikaene kan påvirke emissionerne. (16) For anlæg, der drives < 1 500 t/år, kan overvågningshyppigheden være mindst hver sjette måned. (17) For anlæg, der drives < 1 500 t/år, kan overvågningshyppigheden være mindst én gang om året. (18) Kontinuerlig prøvetagning med hyppig analyse af tidsintegrerede prøver, f.eks. ved brug af en standardiseret metode til overvågning af sorptionsfælder, kan anvendes som alternativ til kontinuerlige målinger. (19) Hvis det påvises, at emissionsniveauerne er tilstrækkelig stabile på grund af det lave kviksølvindhold i brændslet, er det tilstrækkeligt at foretage periodiske målinger, hver gang en ændring af brændselskarakteristikaene kan påvirke emissionerne. (20) Minimumsfrekvensen for overvågning gælder ikke for anlæg, som drives < 1 500 t/år. (21) Der foretages målinger, når anlægget kører med en belastning på > 70 %. (22) I forbindelse med procesbrændsel fra kemikalieindustrien skal der kun foretages overvågning, når brændslet indeholder chlorerede stoffer.

BAT 5 Det er BAT at overvåge emissioner til vand fra røggasrensning med mindst den hyppighed, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det den bedste tilgængelige teknik at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes informationer af tilsvarende videnskabelig kvalitet.







Stof/parameter Standard(er) Minimumsfrekvens for overvågning Overvågning forbundet med Totalt organisk kulstof (TOC) (1) EN 1484 Én gang om måneden BAT 15 Kemisk iltforbrug (COD) (1) EN-standard foreligger ikke Totalt suspenderet stof (TSS) EN 872 Fluorid (F–) EN ISO 10304-1 Sulfat (SO4 2–) EN ISO 10304-1 Sulfid, let frigivelse (S2–) EN-standard foreligger ikke Sulfit (SO3 2–) EN ISO 10304-3 Metaller og metalloider As Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 11885 eller EN ISO 17294-2) Cd Cr Cu Ni Pb Zn Hg Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 12846 eller EN ISO 17852) Chlorid (Cl–) Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 10304-1 eller EN ISO 15682) — Totalt kvælstof EN 12260 — (1) TOC-overvågning og COD-overvågning er alternativer. TOC-overvågning er den foretrukne mulighed, da den ikke bygger på brugen af meget giftige forbindelser.

1.3. Overordnede miljøpræstationer i forbindelse med forbrænding

BAT 6 For at forbedre fyringsanlægs overordnede miljøpræstationer og reducere emissionerne til luft af CO og uforbrændte stoffer er det den bedste tilgængelige teknik at sikre optimeret forbrænding og at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Blanding af brændsel Sikre stabile forbrændingsvilkår og/eller reducere emissionen af forurenende stoffer ved at blande forskellige kvaliteter af samme brændselstype Kan anvendes generelt b. Vedligeholdelse af forbrændingssystemet Jævnlig planlagt vedligeholdelse i overensstemmelse med leverandørens anvisninger c. Avanceret kontrolsystem Se beskrivelsen i afsnit 8.1 Anvendeligheden kan være begrænset for ældre fyringsanlæg på grund af behovet for opgradering af forbrændingssystemet og/eller kontrolsystemet d. Godt design af forbrændingsudstyret Godt design af ovn, forbrændingskamre, brændere og de hertil knyttede anordninger Generelt anvendelig for nye fyringsanlæg e. Valg af brændsel Vælge eller skifte helt eller delvist til en eller flere andre brændselstyper med en bedre miljøprofil (f.eks. med lavt svovl- og/eller kviksølvindhold) blandt de tilgængelige brændselstyper, herunder i opstartsfasen, eller når der anvendes backup-brændsel Anvendeligheden kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik eller af det integrerede anlægsområdes brændselsbalance i forbindelse med forbrænding af industrielt procesbrændsel. For eksisterende fyringsanlæg kan valget af brændselstype være begrænset af anlæggets konfiguration og design

BAT 7 For at reducere emissionerne af ammoniak til luft fra brug af selektiv katalytisk reduktion (SCR) og/eller selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) ved reduktion af NOX-emissioner er det BAT at optimere designet og/eller driften af SCR og/eller SNCR (f.eks. optimeret reagens til NOX-forhold, homogen reagensfordeling og optimal størrelse af reagensdråberne).

BAT-relaterede emissionsniveauer

Det BAT-relaterede emissionsniveau (BAT-AEL) for NH3-emissioner til luft fra anvendelsen af SCR og/eller SNCR er < 3-10 mg/Nm3 som årsgennemsnit eller gennemsnit for prøvetagningsperioden. Den nedre ende af intervallet kan opnås ved at anvende SCR, og den øvre ende af intervallet kan opnås ved at anvende SNCR uden anvendelse af våde reduktionsteknikker. For anlæg, der forbrænder biomasse, og som kører med variable belastninger, og for motorer, der forbrænder HFO og/eller gasolie, er den øvre ende af BAT-AEL-intervallet 15 mg/Nm3.

BAT 8 For at forhindre eller reducere emissionerne til luft under normale driftsbetingelser er det BAT at sikre, at emissionsreduktionssystemerne anvendes ved optimal kapacitet og med optimal tilgængelighed ved at sikre et hensigtsmæssig design, drift og vedligeholdelse.

BAT 9 For at forbedre fyrings- og/eller forgasningsanlægs overordnede miljøpræstationer og reducere emissionerne til luft er det BAT at inkludere følgende elementer i kvalitetssikrings-/kvalitetskontrolprogrammerne for alle anvendte brændsler som led i miljøledelsessystemet (se BAT 1):

i) Den første fulde karakterisering af det anvendte brændsel, herunder som minimum de parametre, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarder. ISO-standarder eller nationale eller andre internationale standarder kan anvendes, hvis de sikrer data af tilsvarende videnskabelig kvalitet

ii) Regelmæssig testning af brændselskvaliteten for at kontrollere, at den er i overensstemmelse med den første karakterisering og anlæggets designspecifikationer. Overvågningshyppigheden og de parametre, der er valgt fra nedenstående tabel, er baseret på brændslets variabilitet og en vurdering af relevansen af udledningen af forurenende stoffer (f.eks. koncentration i brændsel, anvendt røggasrensning)

iii) Efterfølgende justering af anlægget, når det er nødvendigt og praktisk muligt (f.eks. integration af brændselskarakterisering og -kontrol i det avancerede kontrolsystem (se beskrivelsen i afsnit 8.1)).

Beskrivelse

Den første karakterisering og regelmæssige testning af brændslet kan foretages af operatøren og/eller brændselsleverandøren. Hvis den foretages af leverandøren, skal operatøren have alle resultaterne i form af en specifikation og/eller garanti fra leverandøren for produktet (brændslet).







Brændsel Stoffer/parametre, der skal karakteriseres Biomasse/tørv — LHV — Vandindhold — Aske — C, Cl, F, N, S, K, Na — Metaller og metalloider (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn) Kul/brunkul — LHV — Vandindhold — Flygtige stoffer, aske, fast kulstof (kulstof rest) C, H, N, O, S — Br, Cl, F — Metaller og metalloider (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) HFO — Aske — C, S, N, Ni, V Gasolie — Aske — N, C, S Naturgas — LHV — CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Wobbeindeks Procesbrændsel fra kemikalieindustrien (1) — Br, C, Cl, F, H, N, O, S — Metaller og metalloider (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) Procesgasser fra jern- og stålproduktion — LHV, CH4 (for COG), CxHy (for COG), CO2, H2, N2, totalt svovl, støv, Wobbeindeks Affald (2) — LHV — Vandindhold — Flygtige stoffer, aske, Br, C, Cl, F, H, N, O, S — Metaller og metalloider (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) (1) Listen over karakteriserede stoffer/parametre kan reduceres til de stoffer og parametre, der med rimelighed kan forventes at være til stede i brændslet ud fra oplysningerne om råmaterialerne og produktionsprocesserne. (2) Denne karakterisering foretages, uden at dette berører anvendelsen af den beskrevne forhåndsgodkendelses- og godkendelsesprocedure i BAT 60(a), der kan resultere i karakterisering og/eller kontrol af andre stoffer/parametrene end dem, der er angivet her.

BAT 10 For at reducere emissionerne til luft og/eller til vand under andre end de normale driftsbetingelser (OTNOC) er det BAT at opstille og gennemføre en håndteringsplan som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1), der står i et rimeligt forhold til relevansen af den potentielle udledning af forurenende stoffer, og som omfatter følgende elementer:

— hensigtsmæssigt design af de systemer, der anses for at forårsage OTNOC, som kan have en indvirkning på emissionerne til luft, vand og/eller jord (f.eks. designkoncepter for lav belastning med henblik på at reducere minimumsbelastningerne i opstarts- og nedlukningsfasen for at sikre en stabil produktion i gasturbiner)

— etablering og gennemførelse af en specifik forebyggende vedligeholdelsesplan for disse relevante systemer

— gennemgang og registrering af emissioner forårsaget af OTNOC og hermed forbundne omstændigheder og gennemførelse af korrigerende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt

— periodisk vurdering af de samlede emissioner under OTNOC (hyppighed af hændelser, varighed, kvantificering/vurdering af emissioner) og gennemførelse af korrigerende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt.

BAT 11 Det er BAT at overvåge emissioner til luft og/eller til vand behørigt under OTNOC.

Beskrivelse

Overvågningen kan foretages ved direkte måling af emissioner eller ved overvågning af erstatningsparametre, hvis denne overvågning viser sig at være af samme eller bedre videnskabelig kvalitet end den direkte måling af emissioner. Emissioner under opstart og nedlukning kan vurderes på grundlag af en detaljeret emissionsmåling, der foretages i henhold til en typisk opstarts/nedluknings-procedure mindst én gang om året, og hvis resultater bruges til at vurdere emissionerne for hver enkelt opstart/nedlukning hele året.

1.4. Energieffektivitet

BAT 12 Det er BAT at gøre forbrændings-, forgasnings- og IGCC-enheder, der drives ≥ 1 500 t/år, mere effektive ved at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Forbrændingsoptimering Se beskrivelsen i afsnit 8.2. Forbrændingsoptimering minimerer indholdet af uforbrændte stoffer i røggasserne og i faste restprodukter fra forbrændingen Kan anvendes generelt b. Optimering af vilkårene for arbejdsmediet Operere med et arbejdsmedium (gas eller damp) med det højest mulige tryk og den højest mulige temperatur med de begrænsninger, der bl.a. er forbundet med kontrollen af NOX-emissioner eller energibehovets karakteristika c. Optimering af dampcyklus Operere med et lavere turbineudstødningstryk ved at sikre, at kondensatorkølevandet har den lavest mulige temperatur, inden for rammerne af designbetingelserne d. Minimering af energiforbrug Minimering af det interne energiforbrug (f.eks. en mere effektiv fødevandspumpe) e. Forvarmning af forbrændingsluft Genbrug af en del af den varme, der er genvundet fra forbrændingsrøggassen til at forvarme forbrændingsluften Kan anvendes generelt med de begrænsninger, der er forbundet med behovet for at kontrollere NOX-emissionerne f. Brændselsforvarmning Brændselsforvarmning ved brug af genvundet varme Kan anvendes generelt med de begrænsninger, der er forbundet med kedeldesignet og behovet for at kontrollere NOX-emissionerne g. Avanceret kontrolsystem Se beskrivelsen i afsnit 8.2. Computerstyret kontrol af de vigtigste forbrændingsparametre kan øge forbrændingseffektiviteten Kan anvendes generelt i nye enheder. Anvendeligheden kan være begrænset for ældre enheder på grund af behovet for opgradering af forbrændingssystemet og/eller kontrolsystemet h. Forvarmning af fødevand med genvundet varme Forvarme vand fra dampkondensatoren med genvundet varme, inden det genanvendes i kedlen Er kun anvendelig på dampkredsløb og ikke på varmekedler. For eksisterende enheder kan anvendeligheden være begrænset som følge af konfigurationen af anlægget og mængden af varme, der kan genvindes i. Varmegenvinding ved kraftvarmeproduktion (CHP) Genvinding af varme (primært fra dampsystemet) for at producere varmt vand/varm damp, der skal anvendes i industriprocesser/-aktiviteter eller i et offentligt fjernvarmenet. Der kan genindvindes yderligere varme fra: ►C1 — røggas — ristekøling — cirkulerende fluid bed ◄ Anvendelsen kan være begrænset af det lokale forbrug af varme og kraft. Anvendeligheden kan være begrænset for gaskompressorer med en uforudsigelig driftsvarmeprofil j. CHP-parathed Se beskrivelsen i afsnit 8.2. Er kun anvendelig på nye enheder, hvis der er et realistisk potentiale for fremtidig anvendelse af varmen i nærheden af enheden k. Røggaskondensator Se beskrivelsen i afsnit 8.2. Kan anvendes generelt i CHP-enheder, hvis behovet for lavtemperaturvarme er tilstrækkeligt l. Varmeakkumulering Lagring af varmeakkumulering ved kraftvarmedrift Er kun anvendelig på CHP-anlæg. Anvendeligheden kan være begrænset af behovet for lavtemperaturvarme m. Våd skorsten Se beskrivelsen i afsnit 8.2 Kan anvendes generelt i nye og eksisterende enheder med våd FGD n. Udledning fra køletårn Udledningen af emissioner til luft fra et køletårn og ikke fra en særlig skorsten Er kun anvendelig på enheder med våd FGD, hvor det er nødvendigt at genopvarme røggassen inden frigivelse, og hvor kølesystemet er et køletårn o. Fortørring af brændsel Reduktionen af brændslets vandindhold inden forbrænding for at forbedre forbrændingsvilkår Er anvendelig på forbrændingen af biomasse og/eller tørv med de begrænsninger, som er forbundet med risici for selvantændelse (det sikres f.eks., at vandindholdet i tørv er over 40 % i hele forsyningskæden). Opgradering af eksisterende anlæg kan være begrænset af den ekstra brændværdi, der kan opnås fra tørringen, og af de begrænsede muligheder for eftermontering forbundet med nogle kedeldesign eller anlægskonfigurationer p. Minimering af varmetab Minimering af residualvarmetab, dvs. tab som følge af slagge eller tab, der kan reduceres ved at isolere strålekilder Er kun anvendelig på forbrændingsenheder, der fyrer med fast brændsel, og på forgasnings-/IGCC-enheder q. Avancerede materialer Anvendelse af avancerede materialer, hvis det er påvist, at de kan modstå høje temperaturer og tryk, og således øge effektiviteten af damp-/forbrændingsprocessen Er kun anvendelig på nye anlæg r. Opgradering af dampturbiner Dette omfatter teknikker såsom at øge mellemtryksdampens temperatur og tryk, tilføjelse af en lavtryksturbine og ændringer af turbinens rotorblades geometri Anvendeligheden kan være begrænset af forbruget, damptilstande og/eller anlæggets begrænsede levetid s. Superkritiske og ultra-superkritiske damptilstande Anvendelse af et dampkredsløb, herunder dampgenopvarmningssystemer, hvor damptrykket kan komme op over 220,6 bar og temperaturerne over 374 °C i tilfælde af superkritiske tilstande og damptrykket over 250-300 bar og temperaturer over 580-600 °C i tilfælde af ultra-superkritiske tilstande Er kun anvendelig på nye enheder med en effekt på ≥ 600 MWth, som drives > 4 000 t/år. Finder ikke anvendelse, når enhedens formål er at producere lave damptemperaturer og/eller tryk i procesindustrier. Er ikke anvendelige for gasturbiner og motorer, der producerer damp i CHP-mode. For enheder, der fyrer med biomasse, kan anvendeligheden være begrænset som følge af højtemperaturkorrosion i forbindelse med visse biomasser

1.5. Vandforbrug og emissioner til vand

BAT 13 For at reducere vandforbruget og mængden af forurenet spildevand, som udledes, er det BAT at anvende en af eller begge de nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Genanvendelse af vand Spildevandsstrømme, herunder overfladevand, fra anlægget genbruges til andre formål. Genanvendelsesgraden er begrænset af kvalitetskravene til recipientvandstrømmen og anlæggets vandbalance Er ikke anvendelige for spildevand fra kølesystemer, der indeholder vandrensningskemikalier og/eller høje koncentrationer af salte fra havvand b. Tør bundaskebehandling Tørt, varmt bundaske falder fra fyrrummet ned på et mekanisk transportsystem og afkøles af luften. Der anvendes ikke vand i processen. Er kun anvendelig på anlæg, som forbrænder fast brændsel. Der kan være tekniske begrænsninger for opgradering af eksisterende fyringsanlæg

BAT 14 For at hindre forurening af uforurenet spildevand og for at reducere emissionerne til vand er det BAT at adskille spildevandsstrømme og at behandle dem adskilt afhængigt af indholdet af forurenende stoffer.

Beskrivelse

Spildevandsstrømme, der typisk udskilles og renses, omfatter overfladevand, kølevand og spildevand fra røggasrensning.

Anvendelighed

Anvendeligheden kan være begrænset for eksisterende anlæg på grund afopbygningen af afløsbssystemet.

BAT 15 Den bedste tilgængelige teknik til at reducere emissionerne til vand fra røggasrensning er at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker og at anvende teknikker så tæt på kilden som muligt for at undgå fortynding.







Teknik Forebyggelse/reduktion af typiske forurenende stoffer Anvendelse Primære teknikker a. Optimeret forbrænding (se BAT 6) og røggasrensningssystem (f.eks. SCR/SNCR, se BAT 7) Organiske forbindelser, ammoniak (NH3) Kan anvendes generelt Sekundære teknikker (1) b. Adsorption på aktivt kul Organiske forbindelser, kviksølv (Hg) Kan anvendes generelt c. Aerob biologisk behandling Bionedbrydelige organiske forbindelser, ammonium (NH4 +) Kan anvendes generelt på behandling af organiske forbindelser. Aerob biologisk behandling af ammonium (NH4 +) kan muligvis ikke anvendes i tilfælde af høje chlorkoncentrationer (dvs. ca. 10 g/l) d. Anoxisk/anaerob biologisk behandling Kviksølv (Hg), nitrat (NO3 –), nitrit (NO2 –) Kan anvendes generelt e. Koagulering og flokkulering Suspenderet stof Kan anvendes generelt f. Krystallisering Metaller og metalloider, sulfat (SO4 2–), fluorid (F–) Kan anvendes generelt g. Filtrering (f.eks. sandfiltrering, mikrofiltrering og ultrafiltrering) Suspenderet stof, metaller Kan anvendes generelt h. Flotation Suspenderet stof, fri olie Kan anvendes generelt i. Ionbytning Metaller Kan anvendes generelt j. Neutralisering Syrer, baser Kan anvendes generelt k. Oxidation Sulfid (S2–), sulfit (SO3 2–) Kan anvendes generelt l. Bundfældning Metaller og metalloider, sulfat (SO4 2–), fluorid (F–) Kan anvendes generelt m. Sedimentering Suspenderet stof Kan anvendes generelt n. Stripning Ammoniak (NH3) Kan anvendes generelt (1) Afsnit 8.6 indeholder beskrivelser af teknikkerne.

BAT-AEL'erne vedrører direkte udledning til en vandig recipient på det punkt, hvor emissionen forlader anlægget.







Tabel 1 BAT-AEL'er for direkte udledning til en vandrecipient fra røggasrensning Stof/parameter BAT-AEL'er Dagligt gennemsnit Totalt organisk kulstof (TOC) 20-50 mg/l (1) (2) (3)) Kemisk iltforbrug (COD) 60-150 mg/l (1) (2) (3) Totalt suspenderet stof (TSS) 10-30 mg/l Fluorid (F–) 10-25 mg/l (3) Sulfat (SO4 2–) 1,3-2,0 g/l (3) (4) (5) (6) Sulfid (S2 –), let frigivet 0,1-0,2 mg/l (3) Sulfit (SO3 2–) 1-20 mg/l (3) Metaller og metalloider As 10-50 μg/l Cd 2-5 μg/l Cr 10-50 μg/l Cu 10-50 μg/l Hg 0,2-3 μg/l Ni 10-50 μg/l Pb 10-20 μg/l Zn 50-200 μg/l (1) Enten BAT-AEL for TOC eller BAT-AEL for COD er gældende. TOC er den foretrukne mulighed, da overvågningen ikke bygger på brugen af meget giftige forbindelser. (2) Denne BAT-AEL finder anvendelse efter subtraktion af den tilførte belastning. (3) Denne BAT-AEL finder kun anvendelse på spildevand fra anvendelsen af våd FGD. (4) Denne BAT-AEL finder kun anvendelse på fyringsanlæg, der anvender calciumforbindelser i røggasrensningen. (5) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet finder ikke nødvendigvis anvendelse i tilfælde af meget saltholdigt spildevand (f.eks. chlorkoncentrationer ≥ 5 g/l) på grund af den øgede opløselighed af calciumsulfat. (6) Denne BAT-AEL finder ikke anvendelse på udledninger til hav og brakvand.

1.6. Affaldshåndtering

BAT 16 For at reducere den mængde affald, der sendes til bortskaffelse, fra forbrændings- og/eller forgasningsprocessen og reduktionsteknikker, er det BAT at tilrettelægge aktiviteterne med henblik på at maksimere følgende i prioriteret rækkefølge og ud fra en livscyklustankegang:

a) affaldsforebyggelse, f.eks. ved at maksimere andelen af restprodukter i form af biprodukter

b) oparbejdning af affald til genbrug, f.eks. i henhold til de specifikke krævede kvalitetskriterier

c) genanvendelse af affald

d) anden nyttiggørelse af affald (f.eks. energinyttiggørelse)

ved at gennemføre en passende kombination af teknikker såsom:







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Produktion af gips som et biprodukt Kvalitetsoptimering af calciumbaseret reaktionsaffald fra våd FGD, således at det kan anvendes i stedet for mineudvundet gips (f.eks. som råmateriale i gipspladeindustrien). Kvaliteten af kalksten anvendt i våd FGD har indflydelse på renheden af den producerede gips Kan anvendes generelt med de begrænsninger, der er forbundet med den krævede gipskvalitet, sundhedskravene forbundet med hver specifik anvendelse og markedsvilkårene b. Genanvendelse og nyttiggørelse af restprodukter i byggesektoren Genanvendelse og nyttiggørelse af restprodukter (f.eks. fra semitørre afsvovlingsprocesser, flyveaske, bundaske) som byggemateriale (f.eks. til vejbyggeri) til at erstatte sand i betonproduktionen eller i cementindustrien) Kan anvendes generelt med de begrænsninger, der er forbundet med den krævede materialekvalitet (f.eks. fysiske egenskaber, indhold af skadelige stoffer) ved hver specifik anvendelse og markedsvilkårene c. Energinyttiggørelse ved brug af affald i brændselssammensætningen Restenergiindholdet af kulstofrig aske og slagge produceret ved forbrændingen af kul, brunkul, svær fuelolie, tørv eller biomasse kan f.eks. nyttiggøres ved iblanding i brændslet Finder generel anvendelse, hvis anlæg kan acceptere affald i brændselssammensætningen og teknisk er i stand til at indføre brændslet i forbrændingskammeret d. Forberedelse af brugt katalysator til genbrug Forberedelse af katalysator til genbrug (f.eks. op til fire gange for SCR-katalysatorers vedkommende) genskaber noget eller hele den oprindelige ydeevne og forlænger katalysatorens levetid flere årtier. Forberedelse af brugt katalysator til genbrug er integreret i en katalysatorhåndteringsplan Anvendeligheden kan være begrænset af katalysatorens mekaniske stand og den krævede ydeevne med hensyn til kontrol af NOX- og NH3-emissioner

1.7. Støjemissioner

BAT 17 For at reducere støjemissioner er det BAT at anvende én eller en kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Driftsforanstaltninger Dette omfatter: — bedre inspektion og vedligeholdelse af udstyr — lukning af døre og vinduer i lukkede områder i videst muligt omfang — betjening af udstyret foretaget af erfarent personale — undgåelse af støjende aktiviteter om natten, hvis muligt — regler for støjkontrol i forbindelse med vedligeholdelsesarbejde Kan anvendes generelt b. Støjsvagt udstyr Dette kan omfatte kompressorer, pumper og brændere Kan anvendes generelt, hvis udstyret er nyt eller udskiftet c. Støjdæmpning Støjudbredelse kan reduceres ved at indsætte barrierer mellem støjkilde og modtager. Passende barrierer omfatter beskyttelsesmure, volde og bygninger. Kan anvendes generelt i nye anlæg. Ved eksisterende anlæg kan der være begrænset mulighed for at indsætte barrierer, fordi der mangler plads d. Støjdæmpende udstyr Dette omfatter: — støjdæmpere — isolering af udstyr — indkapsling af støjende udstyr — lydisolering af bygninger Anvendeligheden kan være begrænset, fordi der mangler plads e. Passende placering af udstyr og bygninger Støjniveauet kan reduceres ved at øge afstanden mellem kilden og modtageren og ved at bruge bygninger som støjskærme Kan anvendes generelt i nye anlæg. Ved eksisterende anlæg kan der være begrænset mulighed for at flytte udstyr og produktionsanlæg, fordi der mangler plads, eller fordi det ville være forbundet med for store omkostninger.

2. BAT-KONKLUSIONER FOR FORBRÆNDING AF FAST BRÆNDSEL

2.1. BAT-konklusioner for forbrænding af kul og/eller brunkul

Medmindre andet er anført, finder de BAT-konklusioner, der er omhandlet i dette afsnit, generel anvendelse på forbrænding af kul og/eller brunkul. De gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.

2.1.1. Overordnede miljøpræstationer

BAT 18 For at forbedre de overordnede miljøpræstationer i forbindelse med forbrændingen af kul og/eller brunkul og ud over BAT 6 er det BAT at anvende én eller en kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Integreret forbrændingsproces, der sikrer høj kedeleffektivitet og omfatter primære teknikker til NOX-reduktion (f.eks. air staging, fuel staging, lav-NOX-brændere (LNB) og/eller røggasrecirkulation) Forbrændingsprocesser såsom støvforbrænding, fluid bed-forbrænding eller vandrerist sikrer denne integration Kan anvendes generelt

2.1.2. Energieffektivitet

BAT 19 Den bedste tilgængelige teknik til at gøre forbrændingen af kul og/eller brunkul mere effektiv er at anvende en passende kombination af teknikkerne angivet i BAT 12 og nedenfor.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Tør askebehandling Tør, varm bundaske falder fra fyrrummet ned på et mekanisk transportsystem, hvorefter den afkøles af luften efter omdirigering til fyrrummet med henblik på efterforbrænding. Nytteenergi genvindes både fra fuel staging af asken og fra kølingen af asken Der kan være tekniske begrænsninger for eftermontering på eksisterende forbrændingsenheder







Tabel 2 BAT-relaterede energieffektivitetsniveauer (BAT-AEEL'er) for forbrænding af kul og/eller brunkul Type forbrændingsenhed BAT-AEEL'er (1) (2) Nettoelvirkningsgrad (%) (3) Samlet nettobrændselsudnyttelse (%) (3) (4) (5) Ny enhed (6) (7) Eksisterende enhed (6) (8) Ny eller eksisterende enhed Kulfyret, ≥ 1 000 MWth 45-46 33,5-44 75-97 Brunkulsfyret, ≥ 1 000 MWth 42-44 (9) 33,5-42,5 75-97 Kulfyret, < 1 000 MWth 36,5-41,5 (10) 32,5-41,5 75-97 Brunkulsfyret, < 1 000 MWth 36,5-40 (11) 31,5-39,5 75-97 (1) Disse BAT-AEEL'er finder ikke anvendelse på enheder, som drives < 1 500 t/år. (2) For CHP-enheder anvendes kun en af de to BAT-AEEL'er »nettoelvirkningsgrad« eller »samlet nettobrændselsudnyttelse« afhængigt af CHP-enhedens design (dvs. mere orienteret mod elektricitetsproduktion eller varmeproduktion). (3) Den nedre ende af intervallet kan opnås i tilfælde, hvor den opnåede energieffektivitet er påvirket negativt (op til fire procentpoint) af den anvendte type kølesystem eller enhedens geografiske beliggenhed. (4) Disse niveauer kan muligvis ikke opnås, hvis det potentielle varmeforbrug er for lavt. (5) Disse BAT-AEEL'er finder ikke anvendelse på anlæg, der kun producerer elektricitet. (6) Den nedre ende af BAT-AEEL-intervallerne opnås i tilfælde af ugunstige vejrforhold, i enheder, som fyrer med lavkvalitetsbrunkul og/eller ældre enheder (taget i brug første gang før 1985). (7) Den øvre ende af BAT-AEEL-intervallet kan opnås ved anvendelse af høje dampparametre (tryk, temperatur). (8) Den opnåelige forbedring af elvirkningsgraden afhænger af den specifikke enhed, men en stigning på over tre procentpoint anses for at afspejle anvendelsen af BAT for eksisterende enheder afhængigt af enhedens oprindelige design og af tidligere opgraderinger. (9) For enheder, som forbrænder brunkul med en nedre brændværdi på under 6 MJ/kg, er den nedre ende af BAT-AEEL-intervallet 41,5 %. (10) Den øvre ende af BAT-AEEL-intervallet kan være op til 46 % for ≥ 600 MWth-enheder med superkritiske eller ultra-superkritiske damptilstande. (11) Den øvre ende af BAT-AEEL-intervallet kan være op til 44 % for ≥ 600 MWth-enheder med superkritiske eller ultra-superkritiske damptilstande.

2.1.3. NOx-, N2O- og CO-emissioner til luft

BAT 20 For at forebygge eller reducere NOx-emissionerne til luft og samtidig begrænse CO- og N2O-emissionerne til luft fra forbrændingen af kul og/eller brunkul er det BAT at anvende én eller en kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Forbrændingsoptimering Se beskrivelsen i afsnit 8.3. Denne teknik anvendes generelt i kombination med andre teknikker Kan anvendes generelt b. Kombination af andre primære teknikker til NOX-reduktion (f.eks. air staging, fuel staging, røggasrecirkulation, lav-NOX-brændere (LNB)) Se beskrivelsen i afsnit 8.3 for hver enkelt teknik Valget og ydeevnen af (en) passende (kombination af) primære teknikker kan afhænge af kedeldesigneten c. Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) Se beskrivelsen i afsnit 8.3. Kan anvendes med »slip«-SCR Anvendeligheden kan være begrænset for kedler med et stort tværsnitsareal, der forhindrer en homogen blanding af NH3 og NOX. Anvendeligheden kan være begrænset for fyringsanlæg, som drives < 1 500 t/år med meget variable kedelbelastninger. d. Selektiv katalytisk reduktion (SCR) Se beskrivelsen i afsnit 8.3 Er ikke anvendelige for fyringsanlæg med en effekt på < 300 MWth, som drives < 500 t/år. Finder generelt ikke anvendelse på fyringsanlæg med en effekt på < 100 MWth. Der kan være tekniske og økonomiske begrænsninger for eftermontering af eksisterende fyringsanlæg, som drives mellem 500 t/år og 1 500 t/år og for eksisterende fyringsanlæg med en effekt på ≥ 300 MWth, der drives < 500 t/år e. Kombinerede teknikker til NOX- og SOX-reduktion Se beskrivelsen i afsnit 8.3 Anvendeligheden vurderes fra sag til sag afhængigt af brændselskarakteristika og forbrændingsproces.







Tabel 3 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for NOX-emissioner til luft fra forbrændingen af kul og/eller brunkul Fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt (MWth) BAT-AEL'er (mg/Nm3) Årsgennemsnit Dagligt gennemsnit eller gennemsnit for prøvetagningsperioden Nyt anlæg Eksisterende anlæg (1) Nyt anlæg Eksisterende anlæg (2) (3) < 100 100-150 100-270 155-200 165-330 100-300 50-100 100-180 80-130 155-210 ≥ 300, kul- og/eller brunkulsfyret FBC-kedel og brunkulsfyret PC-kedel 50-85 < 85-150 (4) (5) 80-125 140-165 (6) ≥ 300, kulfyret PC-kedel 65-85 65-150 80-125 < 85-165 (7) (1) Disse BAT-AEL'er finder ikke anvendelse på anlæg, som drives < 1 500 t/år. (2) For kulfyrede PC-kedelanlæg, der var sat i drift senest den 1. juli 1987, og som drives < 1 500 t/år, og som ikke anvender SCR og/eller SNCR, er den øvre ende af intervallet 340 mg/Nm3. (3) For anlæg, som drives < 500 t/år, er disse niveauer vejledende. (4) Den nedre ende af BAT-AEL-intervallet kan opnås ved anvendelse af SCR. (5) Den øvre ende af intervallet er 175 mg/Nm3 for FBC-kedler, der var sat i drift senest den 7. januar 2014, og for brunkulsfyrede PC-kedler. (6) Den øvre ende af intervallet er 220 mg/Nm3 for FBC-kedler, der var sat i drift senest den 7. januar 2014, og for brunkulsfyrede PC-kedler. (7) For anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014, er den øvre ende af BAT-AEL-intervallet 200 mg/Nm3 for anlæg, som drives ≥ 1 500 t/å, og 220 mg/Nm3 for anlæg, som drives < 1 500 t/år.

Som indikation vil de årlige gennemsnitlige CO-emissionsniveauer for eksisterende fyringsanlæg, der drives ≥ 1 500 t/år, eller for nye fyringsanlæg, generelt være:







Fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt (MWth) Vejledende CO-emissionsniveau (mg/Nm3) < 300 < 30-140 ≥ 300, kul- og/eller brunkulsfyret FBC-kedel og brunkulsfyret PC-kedel < 30-100 (1) ≥ 300, kulfyret PC-kedel < 5-100 (1) (1) Den øvre ende af intervallet kan være op til 140 mg/Nm3 i tilfælde af begrænsninger som følge af kedeldesignet og/eller i tilfælde af fluid bed-kedler uden sekundære reduktionsteknikker til NOX-emissionsreduktion.

2.1.4. SOX-, HCl- og HF-emissioner til luft

BAT 21 For at forebygge eller reducere SOx-, HCl- og HF-emissionerne til luft fra forbrændingen af kul og/eller brunkul er det BAT at anvende én eller en kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Indsprøjtning af sorptionsmiddel i kedel (i fyrrum eller i bed'en) Se beskrivelsen i afsnit 8.4 Kan anvendes generelt b. Indsprøjtning af sorptionsmiddel i kanal (DSI) Se beskrivelsen i afsnit 8.4. Teknikken kan anvendes til fjernelse af HCl/HF, når der ikke er gennemført en specifik FGD-end-of-pipe-teknik c. Sprayabsorber (SDA) Se beskrivelsen i afsnit 8.4 d. Cirkulerende fluid bed (CFB) tørskrubber e. Vådskrubning Se beskrivelsen i afsnit 8.4. Teknikkerne kan anvendes til fjernelse af HCl/HF, når der ikke er gennemført en specifik FGD-end-of-pipe-teknik f. Våd røggasafsvovling (våd FGD) Se beskrivelsen i afsnit 8.4 Er ikke anvendelige for fyringsanlæg, som drives < 500 t/år. Der kan være tekniske og økonomiske begrænsninger for anvendelse af teknikken på fyringsanlæg med en effekt på < 300 MWth og for opgraderingen af eksisterende fyringsanlæg, som drives mellem 500 t/år og 1 500 t/år g. Havvands FGD h. Kombinerede teknikker til NOX- og SOX-reduktion Anvendelsen vurderes fra sag til sag afhængigt af brændselskarakteristika og forbrændingsproces. i. Udskiftning eller fjernelse af gas-gasvarmeveksleren efter våd FGD Udskiftning af gas-gasvarmeveksleren efter våd FGD med en multi-rørsvarmeveksler eller fjernelse og udledning af røggassen gennem et køletårn eller en våd skorsten Er kun anvendelig, når varmeveksleren skal ændres eller udskiftes i anlæg med våd FGD og en downstream gas-gasvarmeveksler. j. Valg af brændsel Se beskrivelsen i afsnit 8.4. Anvendelse af brændsel med et lavt indhold af svovl (f.eks. ned til 0,1 wt-%, tør basis), chlorid eller fluorid Anvendelsen kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik. Anvendeligheden kan være begrænset på grund af designbegrænsninger i forbindelse med fyringsanlæg, der fyrer med meget specifikke indenlandske brændselstyper







Tabel 4 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for SO2-emissioner til luft fra forbrændingen af kul og/eller brunkul Fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt (MWth) BAT-AEL'er (mg/Nm3) Årsgennemsnit Dagligt gennemsnit Dagligt gennemsnit eller gennemsnit for prøvetagningsperioden Nyt anlæg Eksisterende anlæg (1) Nyt anlæg Eksisterende anlæg (2) < 100 150-200 150-360 170-220 170-400 100-300 80-150 95-200 135-200 135-220 (3) ≥ 300, PC-kedel 10-75 10-130 (4) 25-110 25-165 (5) ≥ 300, fluid bed-kedel (6) 20-75 20-180 25-110 50-220 (1) Disse BAT-AEL'er finder ikke anvendelse på anlæg, som drives < 1 500 t/år. (2) For anlæg, som drives < 500 t/år, er disse niveauer vejledende. (3) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 250 mg/Nm3 for anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014. (4) Den nedre ende af intervallet kan opnås ved anvendelse af brændsler med lavt svovlindhold i kombination med de mest avancerede våde reduktionssystemer. (5) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 220 mg/Nm3 for anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014, og som drives < 1 500 t/år. Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 205 mg/Nm3 for andre eksisterende anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014. (6) For cirkulerende fluid bed-kedler kan den nedre ende af intervallet opnås ved at anvende højeffektiv våd FGD. Den øvre ende af intervallet kan opnås ved indsprøjtning af sorptionsmiddel i kedel i bed'en.

For et fyringsanlæg med en samlet nominel indfyret termisk effekt på 300 MW, der er specifikt designet til at fyre med indenlandsk brunkulsbrændsel, og som kan påvise, at det af tekniske og økonomiske årsager ikke kan opnå de BAT-AEL'er, der er angivet i Tabel 4, finder det daglige gennemsnitlige BAT-AEL-interval angivet i Tabel 4 ikke anvendelse, og den øvre ende af det årlige gennemsnitlige BAT-AEL-interval er som følger:

i) for et nyt FGD-system RCG x 0,01 med højst 200 mg/Nm3

ii) for et eksisterende FGD-system: RCG x 0,03 med højst 320 mg/Nm3

hvor RCG repræsenterer koncentrationen af SO2 i den rå røggas som et årligt gennemsnit (under de standardbetingelser, der er redegjort for i de generelle betragtninger) ved SOX-reduktionssystemets indsugning udtrykt med et referenceiltindhold på 6 vol- % O2

iii) ved indsprøjtning af sorptionsmiddel i kedel som led i FGD-systemet kan RCG justeres ved at tage højde for denne tekniks effektive SO2-reduktion (ηΒSI) som følger: RCG (justeret) = RCG (målt)/(1-ηΒSI).







Tabel 5 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for HCl- og HF-emissioner til luft fra forbrændingen af kul og/eller brunkul Forurenende stof Fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt (MWth) BAT-AEL'er (mg/Nm3) Det årlige gennemsnit eller gennemsnittet for prøver, der er taget i løbet af et år Nyt anlæg Eksisterende anlæg (1) HCl < 100 1-6 2-10 (2) ≥ 100 1-3 1-5 (2) (3) HF < 100 < 1-3 < 1-6 (4) ≥ 100 < 1-2 < 1-3 (4) (1) Den nedre ende af disse BAT-AEL-intervaller kan være vanskelig at opnå for anlæg med våd FGD og en nedstrøms gas-gasvarmeveksler. (2) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 20 mg/Nm3 i følgende tilfælde: anlæg, der fyrer med brændsel med et gennemsnitligt chlorindhold på 1 000 mg/kg (tør basis) eller derover anlæg, som drives < 1 500 t/år FBC-kedler. For anlæg, som drives < 500 t/år, er disse niveauer vejledende. (3) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 7 mg/Nm3 for anlæg med våd FGD med en nedstrøms gas-gasvarmeveksler. (4) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 7 mg/Nm3 i følgende tilfælde: anlæg med våd FGD med en nedstrøms gas-gasvarmeveksler anlæg, som drives < 1 500 t/år FBC-kedler. For anlæg, som drives < 500 t/år, er disse niveauer vejledende.

2.1.5. Emissioner af støv og partikelbundet metal til luft

BAT 22 For at reducere emissioner af støv og partikelbundet metal til luft fra forbrændingen af kul og/eller brunkul er det BAT at anvende én eller en kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Elektrofilter (ESP) Se beskrivelsen i afsnit 8.5 Kan anvendes generelt b. Posefilter c. Indsprøjtning af sorptionsmiddel i kedel (i fyrrum eller i bed'en) Se beskrivelsen i afsnit 8.5. Teknikkerne anvendes primært til SOX-, HCl- og/eller HF-kontrol d. Tørt eller semitørt FGD-system e. Våd røggasafsvovling (våd FGD) Se anvendeligheden i BAT 21.







Tabel 6 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for støvemissioner til luft fra forbrændingen af kul og/eller brunkul Fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt (MWth) BAT-AEL'er (mg/Nm3) Årsgennemsnit Dagligt gennemsnit eller gennemsnit for prøvetagningsperioden Nyt anlæg Eksisterende anlæg (1) Nyt anlæg Eksisterende anlæg (2) < 100 2-5 2-18 4-16 4-22 (3) 100-300 2-5 2-14 3-15 4-22 (4) 300-1 000 2-5 2-10 (5) 3-10 3-11 (6) ≥ 1 000 2-5 2-8 3-10 3-11 (7) (1) Disse BAT-AEL'er finder ikke anvendelse på anlæg, som drives < 1 500 t/år. (2) For anlæg, som drives < 500 t/år, er disse niveauer vejledende. (3) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 28 mg/Nm3 for anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014. (4) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 25 mg/Nm3 for anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014. (5) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 12 mg/Nm3 for anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014. (6) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 20 mg/Nm3 for anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014. (7) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 14 mg/Nm3 for anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014.

2.1.6. Kviksølvemissioner til luft

BAT 23 For at forebygge eller reducere kviksølvemissionerne til luft fra forbrændingen af kul og/eller brunkul er det BAT at anvende én eller en kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse Medfølgende fordele ved teknikker, der primært anvendes til at reducere emissioner af andre forurenende stoffer a. Elektrofilter (ESP) Se beskrivelsen i afsnit 8.5. En mere effektiv fjernelse af kviksølv opnås ved røggastemperaturer under 130 °C. Teknikken anvendes primært til støvkontrol Kan anvendes generelt b. Posefilter Se beskrivelsen i afsnit 8.5. Teknikken anvendes primært til støvkontrol c. Tørt eller semitørt FGD-system Se beskrivelsen i afsnit 8.5. Teknikkerne anvendes primært til SOX-, HCl- og/eller HF-kontrol d. Våd røggasafsvovling (våd FGD) Se anvendeligheden i BAT 21. e. Selektiv katalytisk reduktion (SCR) Se beskrivelsen i afsnit 8.3. Anvendes kun i kombination med andre teknikker for at forbedre eller reducere oxidationen af kviksølv inden opsamling i et efterfølgende FGD- eller afstøvningssystem. Teknikken anvendes primært til NOX-kontrol Se anvendeligheden i BAT 20. Specifikke teknikker til at reducere kviksølvemissioner f. Indsprøjtning af kulstofsorptionsmiddel (f.eks. aktivt kul eller halogeneret aktivt kul) i røggassen Se beskrivelsen i afsnit 8.5. Anvendes generelt i kombination med et ESP/posefilter. Anvendelsen af denne teknik kan kræve yderligere behandlingstrin for yderligere at adskille den kviksølvholdige kulstoffraktion med henblik på en yderligere genanvendelse af flyveasken Kan anvendes generelt g. Anvendelse af halogenerede tilsætningsstoffer i brændslet eller indsprøjtet i fyrrummet Se beskrivelsen i afsnit 8.5 Kan anvendes generelt, hvis brændslet har et lavt halogenindhold h. Forbehandling af brændsel Vaskning og blanding af brændsel for at begrænse/reducere kviksølvindholdet eller forberede forureningsbekæmpelsesudstyrets opsamling af kviksølv Anvendeligheden er betinget af, at der er foretaget en undersøgelse med henblik på karakterisering af brændslet og vurdering af teknikkens potentielle effektivitet i. Valg af brændsel Se beskrivelsen i afsnit 8.5 Anvendeligheden kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.







Tabel 7 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for kviksølvemissioner til luft fra forbrændingen af kul og brunkul Fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt (MWth) BAT-AEL'er (μg/Nm3) Det årlige gennemsnit eller gennemsnittet for prøver, der er taget i løbet af et år Nyt anlæg Eksisterende anlæg (1) stenkul brunkul og brunkulsbriketter stenkul brunkul og brunkulsbriketter < 300 < 1-3 < 1-5 < 1-9 < 1-10 ≥ 300 < 1-2 < 1-4 < 1-4 < 1-7 (1) Den nedre ende af BAT-AEL-intervallet kan opnås ved anvendelse af specifikke kviksølvsreduktionsteknikker.

2.2. BAT-konklusioner for forbrænding af fast biomasse og/eller tørv

Medmindre andet er anført, finder de BAT-konklusioner, der er omhandlet i dette afsnit, generel anvendelse på forbrænding af fast biomasse og/eller tørv. De gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.

2.2.1. Energieffektivitet







Tabel 8 BAT-relaterede energieffektivitetsniveauer (BAT-AEEL'er) for forbrænding af fast biomasse og/eller tørv Type forbrændingsenhed BAT-AEEL'er (1) (2) Nettoelvirkningsgrad (%) (3) Samlet nettobrændselsudnyttelse (%) (4) (5) Ny enhed (6) Eksisterende enhed Ny enhed Eksisterende enhed Kedel til fast biomasse og/eller tørv 33,5 til > 38 28-38 73-99 73-99 (1) Disse BAT-AEEL'er finder ikke anvendelse på enheder, som drives < 1 500 t/år. (2) For CHP-enheder anvendes kun en af de to BAT-AEEL'er »nettoelvirkningsgrad« eller »samlet nettobrændselsudnyttelse« afhængigt af CHP-enhedens design (dvs. mere orienteret mod elektricitetsproduktion eller varmeproduktion). (3) Den nedre ende af intervallet kan være tilfælde, hvor den opnåede energieffektivitet er påvirket negativt (op til fire procentpoint) af den anvendte type kølesystem eller enhedens geografiske beliggenhed. (4) Disse niveauer kan muligvis ikke opnås, hvis det potentielle varmebehov er for lavt. (5) Disse BAT-AEEL'er finder ikke anvendelse på anlæg, der kun producerer elektricitet. (6) Den nedre ende af intervallet kan være ned til 32 % for < 150 MWth-enheder, der forbrænder biomassebrændsel med et højt fugtindhold.

2.2.2. NOX-, N2O- og CO-emissioner til luft

BAT 24 For at forebygge eller reducere NOX-emissionerne til luft og samtidig begrænse CO- og N2O-emissionerne til luft fra forbrændingen af fast biomasse og/eller tørv er det BAT at anvende én eller en kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Forbrændingsoptimering Se beskrivelsen i afsnit 8.3 Kan anvendes generelt b. Lav-NOX-brændere (LNB) c. Air staging d. Fuel staging e. Recirkulering af røggas f. Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) Se beskrivelsen i afsnit 8.3. Kan anvendes med »slip«-SCR Er ikke anvendelige for fyringsanlæg, som drives < 500 t/år med meget variable kedelbelastninger. Anvendeligheden kan være begrænset for fyringsanlæg, som drives mellem 500 t/år og 1 500 t/år, med meget variable kedelbelastninger. For eksisterende fyringsanlæg kan anvendeligheden være begrænset af kravet til det temperaturvindue og den opholdstid, der skal opnås for de indsprøjtede reduktionsmidler g. Selektiv katalytisk reduktion (SCR) Se beskrivelsen i afsnit 8.3. Anvendelsen af brændsel med et højt alkaliindhold (f.eks. halm) kan være betinget af installation af SCR efter støvreduktionssystemet Er ikke anvendelige for fyringsanlæg, som drives < 500 t/år. Der kan være økonomiske begrænsninger for eftermontering af eksisterende fyringsanlæg med en effekt på < 300 MWth. Finder generelt ikke anvendelse på eksisterende fyringsanlæg med en effekt på < 100 MWth







Tabel 9 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for NOX-emissioner til luft fra forbrændingen af fast biomasse og/eller tørv Fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt (MWth) BAT-AEL'er (mg/Nm3) Årsgennemsnit Dagligt gennemsnit eller gennemsnit for prøvetagningsperioden Nyt anlæg Eksisterende anlæg (1) Nyt anlæg Eksisterende anlæg (2) 50-100 70-150 (3) 70-225 (4) 120-200 (5) 120-275 (6) 100-300 50-140 50-180 100-200 100-220 ≥ 300 40-140 40-150 (7) 65-150 95-165 (8) (1) Disse BAT-AEL'er finder ikke anvendelse på anlæg, som drives < 1 500 t/år. (2) For fyringsanlæg, som drives < 500 t/år, er disse niveauer vejledende. (3) For anlæg, der forbrænder brændsler med et gennemsnitligt kaliumindhold på 2 000 mg/kg (tør basis) eller derover, og/eller med et gennemsnitligt natriumindhold på 300 mg/kg eller derover, er den øvre ende af BAT-AEL-intervallet 200 mg/Nm3. (4) For anlæg, der forbrænder brændsler med et gennemsnitligt kaliumindhold på 2 000 mg/kg (tør basis) eller derover, og/eller med et gennemsnitligt natriumindhold på 300 mg/kg eller derover, er den øvre ende af BAT-AEL-intervallet 250 mg/Nm3. (5) For anlæg, der forbrænder brændsler med et gennemsnitligt kaliumindhold på 2 000 mg/kg (tør basis) eller derover, og/eller med et gennemsnitligt natriumindhold på 300 mg/kg eller derover, er den øvre ende af BAT-AEL-intervallet 260 mg/Nm3. (6) For anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014, og som forbrænder brændsler med et gennemsnitligt kaliumindhold på 2 000 mg/kg (tør basis) eller derover og/eller med et gennemsnitligt natriumindhold på 300 mg/kg eller derover, er den øvre ende af BAT-AEL-intervallet 310 mg/Nm3. (7) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 160 mg/Nm3 for anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014. (8) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 200 mg/Nm3 for anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014.

Som indikation vil de årlige gennemsnitlige CO-emissionsniveauer generelt være:

— < 30-250 mg/Nm3 for eksisterende fyringsanlæg med en effekt på 50-100 MWth, der drives ≥ 1 500 t/år, eller for nye fyringsanlæg med en effekt på 50-100 MWth

— < 30-160 mg/Nm3 for eksisterende fyringsanlæg med en effekt på 100-300 MWth, der drives ≥ 1 500 t/år, eller for nye fyringsanlæg med en effekt på 100-300 MWth

— < 30-80 mg/Nm3 for eksisterende fyringsanlæg med en effekt på ≥ 300 MWth, der drives ≥ 1 500 t/år, eller for nye fyringsanlæg med en effekt på ≥ 300 MWth.

2.2.3. SOX-, HCl- og HF-emissioner til luft

BAT 25 For at forebygge eller reducere emissionerne af SOX-, HCl- og HF til luft fra forbrændingen af fast biomasse og/eller tørv er det BAT at anvende én eller en kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Indsprøjtning af sorptionsmiddel i kedel (i fyrrum eller i bed'en) Se beskrivelsen i afsnit 8.4 Kan anvendes generelt b. Indsprøjtning af sorptionsmiddel i kanal (DSI) c. Sprayabsorber (SDA) d. Cirkulerende fluid bed (CFB) tørskrubber e. Vådskrubning f. Røggaskondensator g. Våd røggasafsvovling (våd FGD) Er ikke anvendelige for fyringsanlæg, som drives < 500 t/år. Der kan være tekniske og økonomiske begrænsninger for opgradering af eksisterende fyringsanlæg, som drives mellem 500 t/år og 1 500 t/år h. Valg af brændsel Anvendeligheden kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.







Tabel 10 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for SO2-emissioner til luft fra forbrændingen af fast biomasse og/eller tørv Fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt (MWth) BAT-AEL'er for SO2 (mg/Nm3) Årsgennemsnit Dagligt gennemsnit eller gennemsnit for prøvetagningsperioden Nyt anlæg Eksisterende anlæg (1) Nyt anlæg Eksisterende anlæg (2) < 100 15-70 15-100 30-175 30-215 100-300 < 10-50 < 10-70 (3) < 20-85 < 20-175 (4) ≥ 300 < 10-35 < 10-50 (3) < 20-70 < 20-85 (5) (1) Disse BAT-AEL'er finder ikke anvendelse på anlæg, som drives < 1 500 t/år. (2) For anlæg, som drives < 500 t/år, er disse niveauer vejledende. (3) For eksisterende anlæg, der forbrænder brændsler med et gennemsnitligt svovlindhold på 0,1 wt-% (tør basis) eller derover, er den øvre ende af BAT-AEL-intervallet 100 mg/Nm3. (4) For eksisterende anlæg, der forbrænder brændsler med et gennemsnitligt svovlindhold på 0,1 wt-% (tør basis) eller derover, er den øvre ende af BAT-AEL-intervallet 215 mg/Nm3. (5) For eksisterende anlæg, som forbrænder brændsler med et gennemsnitligt svovlindhold på 0,1 wt-% (tør basis) eller derover, er den øvre ende af BAT-AEL-intervallet 165 mg/Nm3 eller 215 mg/Nm3, hvis de pågældende anlæg er blevet sat i drift senest den 7. januar 2014 og/eller er FBC-kedler, som forbrænder tørv.







Tabel 11 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for HCl- og HF-emissioner til luft fra forbrændingen af fast biomasse og/eller tørv Fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt (MWth) BAT-AEL'er for HCl (mg/Nm3) (1) (2) BAT-AEL'er for HF (mg/Nm3) Det årlige gennemsnit eller gennemsnittet for prøver, der er taget i løbet af et år Dagligt gennemsnit eller gennemsnit for prøvetagningsperioden Gennemsnit i prøvetagningsperioden Nyt anlæg Eksisterende anlæg (3) (4) Nyt anlæg Eksisterende anlæg (5) Nyt anlæg Eksisterende anlæg (5) < 100 1-7 1-15 1-12 1-35 < 1 < 1,5 100-300 1-5 1-9 1-12 1-12 < 1 < 1 ≥ 300 1-5 1-5 1-12 1-12 < 1 < 1 (1) For anlæg, der fyrer med brændsel med et gennemsnitligt chlorindhold på ≥ 0,1 wt-% (tør basis), eller for eksisterende anlæg, der medforbrænder biomasse med svovlholdigt brændsel (f.eks. tørv), eller som anvender alkalichlorid-konverterende tilsætningsstoffer (f.eks. elementært svovl), er den øvre ende af BAT-AEL-intervallet for årsgennemsnittet 15 mg/Nm3 for nye anlæg og 25 mg/Nm3 for eksisterende anlæg. Det daglige gennemsnitlige BAT-AEL-interval finder ikke anvendelse på disse anlæg. (2) Det daglige gennemsnitlige BAT-AEL-interval finder ikke anvendelse på anlæg, som drives < 1 500 t/år. Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet for årsgennemsnittet er 15 mg/Nm3 for nye anlæg, som drives < 1 500 t/år. (3) Disse BAT-AEL'er finder ikke anvendelse på anlæg, som drives < 1 500 t/år. (4) Den nedre ende af disse BAT-AEL-intervaller kan være vanskelig at opnå for anlæg med våd FGD og en downstream gas-gasvarmeveksler. (5) For anlæg, som drives < 500 t/år, er disse niveauer vejledende.

2.2.4. Emissioner af støv og partikelbundet metal til luft

BAT 26 For at reducere emissioner af støv og partikelbundet metal til luft fra forbrændingen af fast biomasse og/eller tørv er det BAT at anvende én eller en kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Elektrofilter (ESP) Se beskrivelsen i afsnit 8.5 Kan anvendes generelt b. Posefilter c. Tørt eller semitørt FGD-system Se beskrivelsen i afsnit 8.5 Teknikkerne anvendes primært til SOX-, HCl- og/eller HF-kontrol d. Våd røggasafsvovling (våd FGD) Se anvendeligheden i BAT 25. e. Valg af brændsel Se beskrivelsen i afsnit 8.5 Anvendeligheden kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.







Tabel 12 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for støvemissioner til luft fra forbrændingen af fast biomasse og/eller tørv Fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt (MWth) BAT-AEL'er for støv (mg/Nm3) Årsgennemsnit Dagligt gennemsnit eller gennemsnit for prøvetagningsperioden Nyt anlæg Eksisterende anlæg (1) Nyt anlæg Eksisterende anlæg (2) < 100 2-5 2-15 2-10 2-22 100-300 2-5 2-12 2-10 2-18 ≥ 300 2-5 2-10 2-10 2-16 (1) Disse BAT-AEL'er finder ikke anvendelse på anlæg, som drives < 1 500 t/år. (2) For anlæg, som drives < 500 t/år, er disse niveauer vejledende.

2.2.5. Kviksølvemissioner til luft

BAT 27 For at forebygge eller reducere kviksølvemissionerne til luft fra forbrændingen af fast biomasse og/eller tørv er det BAT at anvende én eller en kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse Specifikke teknikker til at reducere kviksølvemissioner a. Indsprøjtning af kulstofsorptionsmiddel (f.eks. aktivt kul eller halogeneret aktivt kul) i røggassen Se beskrivelsen i afsnit 8.5 Kan anvendes generelt b. Anvendelse af halogenerede tilsætningsstoffer i brændslet eller indsprøjtet i fyrrummet Kan anvendes generelt, hvis brændslet har et lavt halogenindhold c. Valg af brændsel Anvendeligheden kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik. Medfølgende fordele ved teknikker, der primært anvendes til at reducere emissioner af andre forurenende stoffer d. Elektrofilter (ESP) Se beskrivelsen i afsnit 8.5. Teknikkerne anvendes primært til støvkontrol Kan anvendes generelt e. Posefilter f. Tørt eller semitørt FGD-system Se beskrivelsen i afsnit 8.5. Teknikkerne anvendes primært til SOX-, HCl- og/eller HF-kontrol g. Våd røggasafsvovling (våd FGD) Se anvendeligheden i BAT 25.

Det BAT-relaterede emissionsniveau (BAT-AEL) for kviksølvemissioner til luft fra forbrændingen af fast biomasse og/eller tørv er < 1-5 μg/Nm3 som gennemsnit for prøvetagningsperioden.

3. BAT-KONKLUSIONER FOR FORBRÆNDING AF FLYDENDE BRÆNDSEL

De BAT-konklusioner, der er omhandlet i dette afsnit, finder ikke anvendelse på fyringsanlæg på offshoreplatforme; disse er omhandlet i afsnit 4.3.

3.1. HFO- og/eller gasoliefyrede kedler

Medmindre andet er anført, finder de BAT-konklusioner, der er omhandlet i dette afsnit, generel anvendelse på forbrænding af HFO og/eller gasolie i kedler. De gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.

3.1.1. Energieffektivitet







Tabel 13 BAT-relaterede energieffektivitetsniveauer (BAT-AEEL'er) for forbrænding af HFO og/eller gasolie i kedler Type forbrændingsenhed BAT-AEEL'er (1) (2) Nettoelvirkningsgrad (%) Samlet nettobrændselsudnyttelse (%) (3) Ny enhed Eksisterende enhed Ny enhed Eksisterende enhed HFO- og/eller gasoliefyret kedel > 36,4 35,6-37,4 80-96 80-96 (1) Disse BAT-AEEL'er finder ikke anvendelse på enheder, som drives < 1 500 t/år. (2) For CHP-enheder anvendes kun en af de to BAT-AEEL'er »nettoelvirkningsgrad« eller »samlet nettobrændselsudnyttelse« afhængigt af CHP-enhedens design (dvs. mere orienteret mod elektricitetsproduktion eller varmeproduktion). (3) Disse niveauer kan muligvis ikke opnås, hvis det potentielle varmebehov er for lavt.

3.1.2. NOX- og CO-emissioner til luft

BAT 28 For at forebygge eller reducere NOX-emissionerne til luft og samtidig begrænse CO-emissionerne til luft fra forbrændingen af HFO og/eller gasolie i kedler er det BAT at anvende én eller en kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Air staging Se beskrivelsen i afsnit 8.3 Kan anvendes generelt b. Fuel staging c. Recirkulering af røggas d. Lav-NOX-brændere (LNB) e. Tilførsel af vand/damp Anvendeligheden kan være begrænset af tilgængeligheden af vand. f. Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) Er ikke anvendelige for fyringsanlæg, som drives < 500 t/år med meget variable kedelbelastninger. Anvendeligheden kan være begrænset for fyringsanlæg, som drives mellem 500 t/år og 1 500 t/år med meget variable kedelbelastninger. g. Selektiv katalytisk reduktion (SCR) Se beskrivelsen i afsnit 8.3 Er ikke anvendelige for fyringsanlæg, som drives < 500 t/år. Der kan være tekniske og økonomiske begrænsninger for eftermontering af eksisterende fyringsanlæg, som drives mellem 500 t/år og 1 500 t/år. Finder generelt ikke anvendelse på fyringsanlæg med en effekt på < 100 MWth h. Avanceret kontrolsystem Kan anvendes generelt i nye fyringsanlæg. Anvendeligheden kan være begrænset for ældre fyringsanlæg på grund af behovet for opgradering af forbrændingssystemet og/eller kontrolsystemet i. Valg af brændsel Anvendeligheden kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.







Tabel 14 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for NOX-emissioner til luft fra forbrændingen af HFO og/eller gasolie i kedler Fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt (MWth) BAT-AEL'er (mg/Nm3) Årsgennemsnit Dagligt gennemsnit eller gennemsnit for prøvetagningsperioden Nyt anlæg Eksisterende anlæg (1) Nyt anlæg Eksisterende anlæg (2) < 100 75-200 150-270 100-215 210-330 (3) ≥ 100 45-75 45-100 (4) 85-100 85-110 (5) (6) (1) Disse BAT-AEL'er finder ikke anvendelse på anlæg, som drives < 1 500 t/år. (2) For anlæg, som drives < 500 t/år, er disse niveauer vejledende. (3) For industrikedler og fjernvarmeværker, der var sat i drift senest den 27. november 2003, og som drives < 1 500 t/år, og som ikke anvender SCR og/eller SNCR, er den øvre ende af BAT-AEL-intervallet 450 mg/Nm3. (4) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 110 mg/Nm3 for 100-300 MWth-anlæg og for ≥ 300 MWth-anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014. (5) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 145 mg/Nm3 for 100-300 MWth-anlæg og for ≥ 300 MWth-anlæg, der var sat i drift senest den 7. januar 2014. (6) For industrikedler og fjernvarmeværker med en effekt på > 100 MWth, der var sat i drift senest den 27. november 2003, og som drives < 1 500 t/år, og hvor SCR og/eller SNCR ikke er anvendelig, er den øvre ende af BAT-AEL-intervallet 365 mg/Nm3.

Som indikation vil de årlige gennemsnitlige CO-emissionsniveauer generelt være:

— 10-30 mg/Nm3 for eksisterende fyringsanlæg med en effekt på < 100 MWth, der drives ≥ 1 500 t/år, eller for nye fyringsanlæg med en effekt på < 100 MWth.

— 10-20 mg/Nm3 for eksisterende fyringsanlæg med en effekt på ≥ 100 MWth, der drives ≥ 1 500 t/år, eller for nye fyringsanlæg med en effekt på ≥ 100 MWth.

3.1.3. SOX-, HCl- og HF-emissioner til luft

BAT 29 For at forebygge eller reducere SOX-, HCl- og HF-emissionerne til luft fra forbrændingen af HFO og/eller gasolie i kedler er det BAT at anvende én eller en kombination af nedenstående teknikker.







Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Indsprøjtning af sorptionsmiddel i kanal (DSI) Se beskrivelsen i afsnit 8.4 Kan anvendes generelt b. Sprayabsorber (SDA) c. Røggaskondensator d. Våd røggasafsvovling (våd FGD) Der kan være tekniske og økonomiske begrænsninger for anvendeligheden af teknikken på fyringsanlæg med en effekt på < 300 MWth Er ikke anvendelige for fyringsanlæg, som drives < 500 t/år. Der kan være tekniske og økonomiske begrænsninger for eftermontering på eksisterende fyringsanlæg, som drives mellem 500 t/år og 1 500 t/år e. Havvands FGD Der kan være tekniske og økonomiske begrænsninger for anvendelsen af teknikken på fyringsanlæg med en effekt på < 300 MWth Er ikke anvendelige for fyringsanlæg, som drives < 500 t/år. Der kan være tekniske og økonomiske begrænsninger for opgradering af eksisterende fyringsanlæg, som drives mellem 500 t/år og 1 500 t/år f. Valg af brændsel Anvendeligheden kan være begrænset af tilgængeligheden af de forskellige typer brændsel, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik.







Tabel 15 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for SO2-emissioner til luft fra forbrændingen af HFO og/eller gasolie i kedler Fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termi