2009R1200 — DA — 03.09.2015 — 001.001

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

►B KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1200/2009 af 30. november 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår storkreaturkoefficienter og definitioner af kendetegn (EØS-relevant tekst) (EUT L 329 af 15.12.2009, s. 1)

Ændret ved:









▼B

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1200/2009

af 30. november 2009

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår storkreaturkoefficienter og definitioner af kendetegn

(EØS-relevant tekst)







KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 af 19. november 2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 ( 1 ), særlig artikel 2, litra b), artikel 7, stk. 4, og artikel 11, stk. 7, og ud fra følgende betragtninger: (1) Forordning (EF) nr. 1166/2008 indeholder nye rammebestemmelser for udarbejdelse af sammenlignelige EF-statistikker over landbrugsbedrifternes struktur og for undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget. (2) For at kunne foretage sammenlignelige aggregater af forskellige kategorier af dyr anvendes der storkreaturkoefficienter i stedet for det faktiske antal dyr. (3) Storkreaturkoeffienter bør være baseret på en række fælles værdier for at sikre sammenlignelighed i hele Fællesskabet med hensyn til kravene til dækning og præcision. (4) Det er i henhold til artikel 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1166/2008 nødvendigt at fastsætte de storkreaturkoefficienter, der skal anvendes i forbindelse med undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur og undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget. (5) For at opnå så høj en grad af sammenlignelighed som muligt bør begreberne i listen over kendetegn forstås og anvendes ensformigt i hele Fællesskabet. (6) Det er i henhold til artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1166/2008 nødvendigt at fastsætte definitionerne af de kendetegn, som skal anvendes for landbrugsbedrifternes struktur. (7) Det er i henhold til artikel 11, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1166/2008 nødvendigt at fastsætte definitionerne af de kendetegn, som skal anvendes for undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget. (8) Kommissionens beslutning 2000/115/EF af 24. november 1999 om definitionerne af kendetegn, listen over landbrugsprodukter, undtagelserne fra definitionerne og om regioner og områder i forbindelse med undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur ( 2 ) gennemfører Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 ( 3 ). Denne beslutning bør erstattes med nærværende forordning. (9) De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 72/279/EØF ( 4 ) — ud fra følgende betragtninger: UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:







Artikel 1

De storkreaturkoefficienter, der skal anvendes med hensyn til kravene til dækning og præcision i forbindelse med Fællesskabets undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget, er fastsat i bilag I.

Artikel 2

De definitioner af kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med Fællesskabets undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur, er fastsat i bilag II.

Artikel 3

De definitioner af kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med Fællesskabets undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget, er fastsat i bilag III.

Artikel 4

Beslutning 2000/115/EF ophæves.

Artikel 5

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAG I

STORKREATURKOEFFICIENTER







Hornkvæg Under 1 år 0,400 Mellem 1 og 2 år 0,700 Handyr, 2 år og derover 1,000 Kvier, 2 år og derover 0,800 Malkekøer 1,000 Andre køer, 2 år og derover 0,800 Får og geder 0,100 Dyr af hestefamilien 0,800 Svin Grise, hvis levende vægt er under 20 kg 0,027 Avlssøer på 50 kg og derover 0,500 Andre svin 0,300 Fjerkræ Slagtekyllinger 0,007 Æglæggende høner 0,014 Strudse 0,350 Fjerkræ i øvrigt 0,030 Hunkaniner til avl 0,020

▼M1









BILAG II

Definitioner af kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med Unionens undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur ( 5 )

I. GENERELLE KENDETEGN

Bedriftens beliggenhed

Landbrugsbedriftens beliggenhed er defineret i artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 1166/2008.

NUTS 3-region

NUTS 3-regionen (i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 31/2011 ( 6 )), hvor bedriften er beliggende.

Ligger bedriften i et ugunstigt stillet område?

Oplysninger om ugunstigt stillede områder leveres i overensstemmelse med artikel 32 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 ( 7 ).

L — bedriften er i et ugunstigt stillet område, bortset fra bjergområder, med betydelige naturbetingede begrænsninger eller et andet område med særlige begrænsninger.

M — bedriften er i et ugunstigt stillet bjergområde

N — normalt område (ikke-ugunstigt stillet område).

Bedriftens retlige form

Bedriftens retlige form afhænger af indehaverens status.

Er bedriften en enhed på fælles arealer?

En særlig »enhed på fælles landbrugsarealer« — en virtuel enhed oprettet med henblik på dataindsamling og -registrering, der består af det udnyttede landbrugsareal som anvendes af landbrugsbedrifter, uden at det tilhører dem direkte, som er omfattet af fælles rettigheder.

Hviler det juridiske og økonomiske ansvar for bedriften på:

en fysisk person, der er eneindehaver af bedriften, hvis bedriften er selvstændig? En enkeltperson og fysisk person, som er indehaver af en bedrift, som ikke er knyttet til andre bedrifter eller andre indehavere ved fælles ledelse eller tilsvarende ordninger. Hvis svaret er »ja«, er denne person (indehaveren) samtidig driftslederen? Hvis denne person ikke er driftslederen, er driftslederen da et medlem af indehaverens familie? Hvis driftslederen er et medlem af indehaverens familie, er driftslederen da indehaverens ægtefælle?

en eller flere fysiske personer, der er partnere, hvis bedriften er en sammenslutning af bedrifter? En partner/partnere i en sammenslutning af bedrifter er fysiske personer, der ejer, lejer eller på anden måde sammen leder en landbrugsbedrift eller sammen leder deres individuelle bedrifter, som om der var tale om én bedrift. Et sådant samarbejde skal enten foregå i henhold til loven eller en skriftlig aftale.

en juridisk person? En retlig enhed, der ikke er en fysisk person, men som har samme almindelige rettigheder og pligter som en fysisk person, f.eks. evne til at være eller gøre sig til part i en retssag (almindelig rets- og handleevne).

Driftsform (i forhold til indehaveren) og driftssystem

Udnyttet landbrugsareal:

Ved »udnyttet landbrugsareal« forstås det samlede areal bestående af agerjord, varige græsarealer, flerårige kulturer og køkkenhaver, der anvendes af en landbrugsbedrift, uanset driftsform og uanset om det anvendes som en del af fællesjord.

Den del af det udnyttede landbrugsareal, som dyrkes på bedriften, og som ejes af indehaveren, eller som dyrkes af denne i hans egenskab af brugshaver, arvefæster eller lignende.

Udnyttet landbrugsareal, der er tilforpagtet af bedriften mod et forud aftalt fast vederlag (i kontanter, naturalier eller andre ydelser), og hvor der findes en (mundtlig eller skriftlig) forpagtningsaftale. Et udnyttet landbrugsareal henregnes kun til én bedrift. Er et udnyttet landbrugsareal bortforpagtet til flere bedrifter i referenceåret, henregnes det normalt til den bedrift, det tilhører på undersøgelsens referencedag, eller den bedrift, der har benyttet det i den længste periode i referenceåret.

a) Ved »landbrugsareal i delt tilforpagtning« forstås det udnyttede landbrugsareal (eventuelt en hel bedrift), som dyrkes i fællesskab af ejer og delforpagter i henhold til en skriftlig eller mundtlig forpagtningsaftale. Outputtet (enten økonomisk eller fysisk) af det dyrkede areal fordeles mellem de to parter på basis af en aftalt fordelingsnøgle.

b) Ved »udnyttet landbrugsareal i andre driftsformer« forstås det udnyttede landbrugsareal, der ikke er omfattet af ovenstående poster.

Det udnyttede landbrugsareal, som anvendes af en landbrugsbedrift, uden at det tilhører denne direkte, dvs. som er omfattet af fælles rettigheder.

Økologisk landbrug

Driftsmetoder efter bestemte normer og regler som fastlagt i i) Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 ( 8 ), eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale gennemførelsesbestemmelser om økologisk produktion.

Den del af det udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå den anvendte produktionsmetode fuldt ud er i overensstemmelse med principperne for økologisk produktion på bedriftsniveau som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale gennemførelsesbestemmelser om certificering af økologisk produktion.

Den del af det udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, men hvor den overgangsperiode, der er nødvendig for, at produktionen kan anses for fuldt ud at opfylde principperne for økologisk produktion på bedriftsniveau som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale gennemførelsesbestemmelser om certificering af økologisk produktion, endnu ikke er tilendebragt.

Det udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, som certificeres, eller som er under omlægning med henblik på certificering efter bestemte normer og regler, som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale gennemførelsesbestemmelser om økologisk produktion, opdelt efter afgrødekategori.

De forskellige afgrødekategorier for økologisk produktion er angivet nedenfor. Bemærk, at afgrøderne er defineret i afsnit II. Jord.

Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inkl. såsæd)

Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd)

Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler)

Sukkerroer (ekskl. frø)

Olieholdige afgrøder

Friske grøntsager, meloner og jordbær

Græs- og engarealer, ekskl. marginale græsarealer

Plantager med frugttræer og -buske

Citruslunde

Olivenlunde

Vinmarker

Andre afgrøder (fiberafgrøder osv.) inkl. marginale græsarealer

Det antal dyr, der er opdrættet på bedriften, hvor hele eller en del af den animalske produktion fuldt ud opfylder principperne for økologisk produktion på bedriftsniveau som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale bestemmelser om certificering af økologisk produktion, opdelt efter dyrekategori.

Husdyr er defineret i afsnit III. Husdyr

Kvæg

Svin

Får og geder

Fjerkræ

Andre dyr

Anvendelse af bedriftens produktion

Ved »husstand« forstås den familieenhed, som indehaveren tilhører, og hvis medlemmer deler samme bolig, sammenlægger deres indkomst og formue, helt eller delvist, og forbruger visse former for varer og tjenester kollektivt, navnlig bolig og fødevarer.

Definitionen af »endelig produktion« i forbindelse med dette kendetegn er den samme som definitionen af »anvendelig produktion«, der anvendes i forbindelse med landbrugsregnskaber ( 9 ).

Ved »direkte salg til den endelige forbruger« forstås bedriftens salg af landbrugsprodukter af egen produktion, behandlet eller ubehandlet, direkte til forbrugere til deres eget forbrug. Procentdelen beregnes ud fra værdien målt i penge, uanset om salget er betalt for med kontanter, naturalier eller andre midler.

II. JORD

Ved »bedriftens samlede landbrugsareal« forstås det udnyttede landbrugsareal (agerjord, varige græsarealer, flerårige kulturer og køkkenhaver) og andre arealer (uudnyttet landbrugsareal, skovbevoksede arealer og andre arealer).

Agerjord

Jord, der bearbejdes regelmæssigt (pløjes eller bearbejdes på anden måde), og som normalt indgår i bedriftens omdrift.

Omdrift består i at alternere etårige kulturer på bestemte arealer efter et planlagt mønster eller en planlagt sekvens i successive produktionsår, således at afgrøder af samme art ikke dyrkes flere år i træk på samme areal. Normalt veksler afgrøderne hvert år, men de kan også være flerårige. For at sondre mellem agerjord og flerårige kulturer eller varige græs- og engarealer anvendes en tærskel på fem år. Det betragtes således ikke som agerjord, hvis samme afgrøde dyrkes i fem år eller derover, uden at den forudgående afgrøde i mellemtiden fjernes og en ny etableres.

Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inkl. såsæd)

Alle kornarealer, der høstes til modenhed, uanset anvendelse, registreres her (inkl. korn, der anvendes til produktion af vedvarende energi).

Blød hvede og spelt Triticum æstivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L og Triticum monococcum L.

Hård hvede Triticum durum Desf.

Rug Secale cereale L., inkl. blandinger af rug og andre kornarter, der sås om efteråret (blandsæd).

Byg Hordeum vulgare L.

Havre Avena sativa L., inkl. blandinger af havre og andre kornarter, der sås om foråret.

Kernemajs Majs (Zea mays L.) til høst af kerner.

Ris Oryza sativa L.

Andre kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn Kornarter, som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed, og som ikke er registreret andetsteds.

Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd)

Afgrøder, der sås og høstes hovedsagelig på grund af deres proteinindhold.

Alle arealer med tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder, der høstes til modenhed, uanset anvendelse, registreres her (inkl. korn, der anvendes til produktion af vedvarende energi).

heraf ærter, hestebønner og sødlupin

Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed.

Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler)

Solanum tuberosum L.

Sukkerroer (ekskl. frø)

Beta vulgaris L., bestemt til sukkerindustrien og til produktion af alkohol (herunder energiproduktion).

Rodfrugtplanter til foder (ekskl. frø)

Foderroer (Beta vulgaris L.) og planter af Brassicae-familien hovedsagelig bestemt til foder, uanset om det er roden eller stilken, og andre planter, der hovedsagelig dyrkes på grund af deres rødder med henblik på produktion af foder, ikke andetsteds nævnt.

Industriafgrøder

Planter, som normalt ikke sælges direkte til forbrug, da de skal bearbejdes industrielt forud for endelig brug.

Alle høstede arealer af industriafgrøder, uanset anvendelse, registreres her (inkl. afgrøder, der anvendes til produktion af vedvarende energi).

Tobak Nicotiana tabacum L.

Humle Humulus lupulus L.

Bomuld Gossypium spp., til høst af fibre og olieholdige frø.

Raps og rybs Brassica napus L. (partim) og Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, som dyrkes til produktion af olie og høstes som tørre kerner.

Solsikke Helianthus annuus L., som høstes som tørre kerner.

Soja Glycine max L. Merril, som høstes som tørre kerner.

Hørfrø (oliehør) Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til produktion af olie og som høstes som tørre kerner.

Andre olieholdige afgrøder Andre afgrøder, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres olieindhold og høstes som tørre kerner, ikke andetsteds nævnt.

Hør Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til produktion af fibre.

Hamp Cannabis sativa L.

Andre fiberafgrøder Andre planter, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres fiberindhold, ikke andetsteds nævnt.

Aroma-, læge- og krydderplanter Planter eller dele af planter til farmaceutiske formål, produktion af parfume eller til konsum. Der sondres mellem krydderplanter og grøntsager, idet de anvendes i små mængder og mere har til formål at give maden smag end indhold.

Andre industriafgrøder ikke andetsteds nævnt Andre industriafgrøder, ikke andetsteds nævnt. Inkl. kulturer, der udelukkende anvendes til produktion af vedvarende energi.

Friske grøntsager, meloner og jordbær, heraf:

Friske grøntsager, meloner og jordbær — frilands eller under lav overdækning.

Friske grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i omdrift med andre landbrugsafgrøder.

Friske grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i omdrift kun med gartneriafgrøder.

Kulturer, som i hele eller størstedelen af deres vækstperiode dyrkes i drivhuse eller under fast eller flytbar høj overdækning af glas eller af stiv eller bøjelig plastic.

Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler)

Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler), frilands eller under lav overdækning.

Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler), som i hele eller størstedelen af deres vækstperiode dyrkes i drivhuse eller under fast eller flytbar høj overdækning af glas eller af stiv eller bøjelig plastic.

Grønthøstede planter

Alle »grønne« agerjordskulturer bestemt hovedsagelig til foder, produktion af vedvarende energi (f.eks. produktion af biomasse fra fodermajs) eller grøngødning er medregnet her, nemlig kornafgrøder, græsarter, bælgplanter eller industriafgrøder og andre agerjordskulturer, der er grønthøstet og/eller anvendt grønt.

Afgrøderne bør dyrkes i omdrift med andre afgrøder, som findes på det samme areal i mindre end fem år (etårige eller flerårige foderafgrøder).

Afgrøder, der ikke anvendes på bedriften, men som sælges enten til direkte brug på andre bedrifter eller til industrien, medregnes.

Græsplanter til græsning, hø eller ensilage som en del af normal omdrift. Arealerne skal i mindst et høstår og mindre end fem år være tilsået med græs eller blandede græssorter. Før jorden tilsås igen, pløjes den eller bearbejdes på anden måde eller planterne ødelægges, f.eks. ved hjælp af herbicider (ukrudtsbekæmpelsesmidler).

Blandinger af hovedsagelig græs og andre foderafgrøder (som regel bælgplanter), der bruges til græsning, grønthøstes eller høstes som tørret hø, medtages her.

Andre etårige eller flerårige (mindre end fem år) afgrøder, der grønthøstes som beskrevet under grønthøstede planter.

Alle former for majs (Zea mays L.), som høstes hovedsagelig til ensilage, men ikke for at få kernen (hele kolber, dele af eller hele planten).

Herunder hører fodermajs, der direkte (uden ensilering) anvendes som foder til dyrene og hele kolber (kerne + skaft + dækblade), der høstes til foder eller ensilage samt til produktion af vedvarende energi.

Bælgplanter dyrket og grønthøstet som hele planter hovedsagelig til foder, energi eller grøngødning.

Blandinger af især bælgplanter (normalt > 80 %) og græsplanter, grønthøstet eller høstet som tørret hø, medtages her.

Andre agerjordskulturer hovedsagelig beregnet til foder, som grønthøstes, ikke andetsteds nævnt.

Frø og stiklinger på agerjord

Arealer, hvorpå der dyrkes planter, hvis frø og stiklinger er bestemt til salg, ekskl. korn, ris, bælgsæd, kartofler og olieholdige planter. Arealer med grønfoder til høst af frø, rødder til høst af frø, frø og stiklinger til grøntsager og blomster til salg osv. medtages her.

Andre markafgrøder

Kulturer på agerjord, ikke andetsteds nævnt.

Brakjord

Al agerjord, som enten indgår i omdrift eller bevares i god landbrugs- og miljømæssig stand ( 10 ), som bearbejdes eller ikke bearbejdes, men hvorpå der ikke høstes i løbet af driftsåret.

Det væsentligste kendetegn ved brakjord er, at jorden normalt hviler i et driftsår for at blive forbedret.

Brakjord kan forekomme i følgende former:

1. arealer uden nogen form for vegetation

2. arealer med tilfældig vegetation; denne vegetation kan i visse tilfælde anvendes som foder eller til nedpløjning

3. arealer, som udelukkende anvendes til grøngødning.

Køkkenhaver

Arealer, der tjener til dyrkning af landbrugsprodukter bestemt til forbrug af indehaveren og dennes husholdning, og der som regel er adskilt fra det øvrige landbrugsareal og fremtræder som køkkenhaver.

Kun lejlighedsvis sælges overskydende produktion fra dette areal uden for bedriften. Alle arealer, på hvilke der dyrkes produkter, der regelmæssigt sælges på markedet, hører under andre punkter, selv om en del af produkterne forbruges af indehaveren og dennes husholdning.

Varige græsarealer

Arealer, hvorpå der vedvarende (mindst fem år) dyrkes grønne foderafgrøder, hvad enten der er tale om dyrkede (tilsåede) eller naturlige (selvsåede) arealer, og som holdes uden for bedriftens omdrift.

Disse arealer kan anvendes til græsning, ensilage og hø eller til produktion af vedvarende energi.

Græs- og engarealer, ekskl. marginale græsarealer

Varige græsarealer på jord af god eller mellemgod kvalitet. Disse arealer kan normalt anvendes til intensiv græsning.

Marginale græsarealer

Varige græsarealer med ringe udbytte, som regel på jord af ringe kvalitet, f.eks. i kuperet terræn og i højereliggende områder, og som normalt ikke er gødet, opdyrket, tilsået eller drænet.

Disse arealer kan normalt kun anvendes til ekstensiv græsning og slås normalt ikke eller slås på en ekstensiv måde, og kan ikke anvendes til en større dyrebestand.

Varige græsarealer, der ikke længere anvendes til produktionsformål, og som er tilskudsberettigede

Varige græs- og engarealer, der ikke længere anvendes til produktionsformål, og som i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 ( 11 ), eller eventuelle senere retsforskrifter, bevares i god landbrugs- og miljømæssig stand og er berettigede til finansiel støtte.

Flerårige kulturer

Kulturer uden for omdrift (ekskl. varige græsarealer), som dyrkes på arealerne over en længere periode og giver udbytte i flere år.

Plantager med frugttræer og -buske

Arealer med træer, buske og andre flerårige bærplanter end jordbær til produktion af frugt. Hertil regnes plantager såvel med lille som med stor afstand mellem træerne, hvor der kan være tale om at dyrke andre kulturer i forbindelse med frugtdyrkningen.

Frugter, der vokser i tempereret klima Plantager med frugttræer, som traditionelt vokser i tempereret klima til produktion af frugt.

Frugter, der vokser i subtropisk klima Plantager med frugttræer, som traditionelt vokser i subtropisk klima til produktion af frugt.

Plantager med bærbuske, som traditionelt vokser i tempereret og subtropisk klima til produktion af bær.

Plantager med nøddetræer, som traditionelt vokser i tempereret og subtropisk klima.

Citruslunde

Plantager med Citrus spp.

Olivenlunde

Plantager med Olea europea L.

Hvor der normalt produceres spiseoliven Plantager med sorter, der normalt anvendes til produktion af spiseoliven.

Hvor der normalt produceres oliven til fremstilling af olivenolie Plantager med sorter, der normalt anvendes til produktion af olivenolie.

Vinmarker, hvorpå der normalt produceres:

Plantager med Vitis vinifera L.

Kvalitetsvin Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af vine med beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), der opfylder kravene i i) Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 ( 12 ), eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale regler. Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af vine med beskyttet geografisk betegnelse (BGB), der opfylder kravene i i) forordning (EF) nr. 479/2008, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale regler.

Anden vin Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af andre vine end BOB- (beskyttet oprindelsesbetegnelse) og BGB-vine (beskyttet geografisk betegnelse).

Spisedruer Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af friske druer.

Druer til tørring Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af druer til tørring.

Planteskoler

Arealer med unge træagtige planter på friland, der er beregnet til udplantning:

a) vinplanteskoler og vinplanteskoler for podestammer

b) planteskoler for frugter og bær

c) planteskoler for prydplanter

d) skovplanteskoler (ekskl. planteskoler, der drives i skov til dækning af bedriftens eget forbrug)

e) træer og buske til tilplantning af haver, parker, vejkanter og skråninger (f.eks. planter til hække, rosenbuske og andre prydbuske, prydnåletræer) samt podestammer og unge planter heraf.

Andre flerårige kulturer

Flerårige frilandskulturer, som ikke medtages under ovenstående betegnelse, især kurve- og flettemateriale, der som regel høstes hvert år, samt træer, der plantes til kommercielle formål, f.eks. juletræer på det udnyttede landbrugsareal.

Flerårige kulturer under glas

Andre arealer

Til »andre arealer« henregnes uudnyttet landbrugsareal (landbrugsarealer, der af økonomiske, sociale eller andre årsager ikke længere dyrkes, og som ikke indgår i omdriften), skovbevoksede arealer og andre bebyggede arealer, gårdspladser, markveje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv.

Uudnyttet landbrugsareal

Arealer, som tidligere har været udnyttet som landbrugsarealer, men som i undersøgelsens referenceår af økonomiske, sociale eller andre grunde ikke længere indgår i omdriften, dvs. at en landbrugsmæssig udnyttelse ikke er tilsigtet.

Disse arealer vil normalt igen kunne udnyttes med de midler, en landbrugsbedrift normalt råder over.

Skovbevoksede arealer

Arealer, der er dækket med skovtræer eller buske, inkl. poppelplantager og plantager med lignende træer i eller uden for skov, skovplanteskoler i skov til dækning af bedriftens egne behov samt skovfaciliteter (skovveje, lagerpladser til gavntræ osv.).

heraf lavskov med kort omdriftstid

Skovbevoksede arealer til dyrkning af træer med en omdriftstid på 20 år eller mindre.

Omdriftstiden er den tid, der går mellem træernes såning/plantning og høsten af det endelige produkt, idet normale foranstaltninger som f.eks. tynding ikke anses for høst.

Andre arealer (bebyggede arealer, gårdspladser, markveje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv.)

De dele af landbrugsbedriftens samlede areal, som hverken hører under det udnyttede landbrugsareal, det uudnyttede landbrugsareal eller det skovbevoksede areal.

Svampe

Svampe, der dyrkes i bygninger, der er opført eller indrettet specielt med henblik på dette formål, samt i grotter, kældre m.v.

Energiafgrøder (til produktion af biobrændstoffer eller anden vedvarende energi)

Arealet til produktion af specifikke energiafgrøder, der ikke anvendes til andet end energiproduktion og dyrkes på landbrugsagerjord.

Arealer med kunstvanding

Udnyttet landbrugsareal i alt, som i løbet af referenceåret vil kunne kunstvandes ved hjælp af vandingsanlæg og med den vandmængde, som bedriften normalt har til rådighed.

Arealer med kulturer, som i løbet af de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag rent faktisk er blevet kunstvandet mindst én gang.

Anvendte kunstvandingsmetoder:

Overfladevanding (oversvømmelse, render) Vandet ledes langs jorden enten ved at oversvømme hele arealet eller ved at lede vandet ad små render mellem rækkerne af afgrøder ved hjælp af tyngdekraften.

Sprinklervanding Vanding af planterne ved spredning af vandet under højt tryk som regn over markerne.

Drypvanding Vanding af planter ved at vandet dråbe for dråbe tilføres de nederste plantedele. Det kan også ske ved hjælp af mikrosprinklere eller vandforstøvning.

Kilde til kunstvanding på bedriften:

Kilden til den samlede mængde eller det meste af det vand, der anvendes til kunstvanding på bedriften.

Grundvand på bedriften Vandkilder beliggende på eller nær bedriften, hvorfra vandet pumpes fra borede eller gravede brønde eller fra fritflydende naturlige grundvandskilder eller lignende.

Overfladevand på bedriften Små naturlige damme eller opdæmninger, som er beliggende inden for bedriftens område, eller som kun anvendes af én bedrift.

Overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften Overfladevand fra søer, floder og andre vandløb, som ikke er kunstigt anlagt til brug for kunstvanding.

Vand fra det almindelige vandforsyningsnet uden for bedriften Vandkilder beliggende uden for bedriften andre end dem, der er anført under »overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften«, der er tilgængelige for mindst to bedrifter.

Andre kilder Andre kilder til kunstvand, ikke andetsteds nævnt. Vand fra stærkt saltholdige kilder, f.eks. Atlanterhavet og Middelhavet, som behandles for at nedbringe saltkoncentrationen (afsaltes) inden brug heraf, eller vand fra brakvandskilder (lavt saltindhold), f.eks. Østersøen og visse floder. I sidstnævnte tilfælde kan det anvendes direkte, dvs. ubehandlet. Vandet kan også være spildevandsbehandlet og leveres til brugeren som genindvundet spildevand.

III. HUSDYR

Antal produktionsdyr, som på undersøgelsens referencedag er i bedriftens direkte besiddelse eller under dens administration.

Dyrene er ikke nødvendigvis indehaverens ejendom. Dyrene kan befinde sig på bedriften (på udnyttede landbrugsarealer eller i stalde, som benyttes af bedriften) eller uden for bedriften (fælles arealer, vandrende i flokke osv.).

Dyr af hestefamilien

Husdyr tilhørende hestefamilien i slægten Equus (heste, æsler osv.).

Kvæg

Husdyr af arten Bos taurus og Bubalus bubalis, herunder hybrider som Beefalo.

Kvæg, under et år, tyre-, stude- og kviekalve

Tyre og stude, et år, men under to år

Kvier, et år, men under to år

Tyre og stude, to år og derover

Kvier, 2 år og derover Kvier på 2 år og derover, som endnu ikke har kælvet.

Malkekøer Køer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt holdes for at producere mælk til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter.

Andre køer Køer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt anvendes til avl, og hvis mælk ikke er bestemt til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter.

Får og geder

Får (alle aldre)

Husdyr af arten Ovis aries.

Hunfår til avl Moderfår og bedækkede gimmerlam.

Andre får Alle får, som ikke er avlshunner.

Geder (alle aldre)

Husdyr af underarten Capra aegagrus hircus.

Hungeder til avl Hungeder, som har fået kid, og bedækkede geder.

Andre geder Alle geder, som ikke er avlshunner.

Svin

Husdyr af arten Sus scrofa domesticus.

Smågrise, hvis levende vægt er under 20 kg Smågrise, hvis levende vægt normalt er under 20 kg

Avlssøer på 50 kg og derover Søer på 50 kg og derover bestemt til avlsformål, uanset om de har faret eller ej

Andre svin Svin, ikke andetsteds nævnt.

Fjerkræ

Slagtekyllinger Husdyr af arten Gallus gallus, som holdes med henblik på produktion af kød.

Æglæggende høner Husdyr af arten Gallus gallus, som har opnået en alder, hvor de lægger æg, og som holdes med henblik på produktion af æg.

Andet fjerkræ Fjerkræ, ikke nævnt under slagtekyllinger og æglæggende høner. Kalkuner Husdyr af arten Meleagris. Ænder Husdyr af arterne Anas og Cairina moschata. Gæs Husdyr af arten Anser anser dom. Strudse Strudse (Struthio camelus). Andet fjerkræ, ikke andetsteds nævnt

Hunkaniner til avl

Hunkaniner (af arten Oryctolagus) til produktion af kaniner til opfedning. De skal have haft unger.

Bier

Antal bistader med bier (Apis mellifera) til produktion af honning.

Husdyr ikke andetsteds nævnt

Enhver animalsk produktion, ikke andetsteds nævnt i dette afsnit.

IV. ARBEJDSKRAFT

i) ARBEJDSTID ANVENDT PÅ BEDRIFTEN

Landbrugsarbejdskraft

Landbrugsarbejdskraften omfatter alle personer over den skolepligtige alder, som i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har udført landbrugsarbejde på bedriften.

Medmindre der i den nationale lovgivning er fastsat en specifik minimumsalder for den obligatoriske fuldtids- eller deltidsuddannelse, er 15 år den konventionelle alder, hvor skolepligten ophører.

Eneindehavere, som ikke udfører landbrugsarbejde på bedriften, registreres i undersøgelsen, men medregnes ikke i den samlede landbrugsarbejdskraft.

Personer, som har nået pensionsalderen, men som fortsat arbejder på bedriften, medregnes som landbrugsarbejdskraft.

Ekskl. personer, som arbejder på bedriften, men som er ansat af tredjemand eller som led i aftaler om gensidig hjælp (f.eks. arbejdskraft fra maskinstationer eller andelsselskaber).

Landbrugsarbejde

Ved »landbrugsarbejde« forstås enhver type arbejde på bedriften, der bidrager til i) aktiviteterne som defineret i bilag I til forordning (EF) nr. 1166/2008, ii) vedligeholdelsen af produktionsmidlerne, eller iii) de aktiviteter, der er direkte afledt af disse produktionsaktiviteter.

Tid, der medgår til landbrugsarbejde på bedriften

Ved »tid, der medgår til landbrugsarbejde på bedriften« forstås den arbejdstid, som faktisk er anvendt til landbrugsarbejde på bedriften, ekskl. arbejde i indehaverens eller driftslederens husholdning.

Årsarbejdsenheder (ÅAE)

Beskæftigelsesfrekvensen i fuldtidspersoner, dvs. det samlede antal arbejdstimer divideret med det gennemsnitlige antal timer om året, der arbejdes i fuldtidsjobs i landet.

Ved »fuldtidsarbejde« forstås det mindstetimeantal, der er fastsat i de nationale overenskomster. Hvis timetallet ikke er fastsat i disse aftaler, regnes der med 1 800 timer om året (225 arbejdsdage à 8 timer).

Indehaveren

Indehaveren er den fysiske person, gruppe af fysiske personer eller juridiske person, for hvis regning og i hvis navn bedriften drives, og som har det retlige og økonomiske ansvar for bedriften, dvs. som har den økonomiske risiko for bedriften.

Indehaveren kan være ejer, forpagter, arvefæster, brugshaver eller kurator.

Køn

Alder

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

Driftslederen

Den fysiske person, der har ansvaret for den daglige finansielle og produktionsmæssige ledelse af den pågældende bedrift.

Køn

Alder

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

Driftslederens uddannelse Driftslederens landbrugsuddannelse Kun praktisk landbrugserfaring Erfaring erhvervet ved praktisk arbejde på en landbrugsbedrift. Elementær landbrugsuddannelse Enhver form for afsluttet uddannelse på en landbrugsskole for grundlæggende landbrugsuddannelse og/eller et uddannelsescenter begrænset til bestemte fag (herunder havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærvidenskab, landbrugsteknologi og hermed beslægtede fag). Som elementær uddannelse betragtes også en afsluttet læretid inden for landbruget. Fuldstændig landbrugsuddannelse Enhver form for uddannelse af en varighed på mindst 2 års fuldtidsuddannelse efter skolepligtens ophør på landbrugsskole, højere læreanstalt eller universitet inden for fagene landbrug, havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærvidenskab, landbrugsteknologi eller hermed beslægtede fag. Driftslederen har gennemgået en erhvervsuddannelse i de seneste 12 måneder Ved »erhvervsuddannelse« forstås en uddannelsesforanstaltning eller -aktivitet, der ydes af en lærer eller en uddannelsesinstitution, hvis primære målsætning er erhvervelsen af nye kompetencer vedrørende landbrugsaktiviteter eller aktiviteter, der er direkte forbundet med bedriften eller udviklingen af nye eller forbedringen af eksisterende aktiviteter.

Eneindehaverens medhjælpende familiemedlemmer

Medlemmer af eneindehaverens familie, inkl. ægtefællen, som udfører landbrugsarbejde på bedriften, men som ikke nødvendigvis bor på bedriften.

I almindelighed er indehaverens familiemedlemmer ægtefællen, slægtninge i op- og nedstigende linje (herunder ved ægteskab og adoption) og indehaverens eller dennes ægtefælles brødre og søstre.

To personer, der bor sammen som partnere, uden at være gift, betragtes ligeledes som ægtefæller.

Eneindehaverens medhjælpende familiemedlemmer: mænd

— Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

Eneindehaverens medhjælpende familiemedlemmer: kvinder

— Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

Fast fremmed arbejdskraft

Alle andre personer end indehaveren og dennes familiemedlemmer, der udfører landbrugsarbejde og modtager en form for vederlag (løn, overskud eller anden betaling, herunder betaling i naturalier) fra landbrugsbedriften.

Ved »fast fremmed arbejdskraft« forstås personer, som i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har udført landbrugsarbejde hver uge på bedriften, uanset længden af den ugentlige arbejdstid.

Herunder hører også de personer, som har arbejdet fast i en del af den pågældende periode, men som af en af nedenstående grunde ikke har været i stand til at arbejde i hele perioden:

1. særlige produktionsforhold på bedriften (f.eks. bedrifter, som ensidigt er lagt an på dyrkning af oliven, vin, frugt, grøntsager som markafgrøder eller har specialiseret sig i opfedning af kvæg på græs, og som derfor kun har brug for arbejdskraften i nogle få måneder om året)

2. fravær på grund af ferie, militærtjeneste, sygdom, ulykkestilfælde eller død

3. tiltrædelse eller fratrædelse fra bedriften (omfatter også arbejdstagere, der har afsluttet deres arbejdsforhold på en landbrugsbedrift for at optage et nyt på en anden bedrift i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag)

4. komplet arbejdsstandsning på bedriften på grund af force majeure (oversvømmelse, brand osv.). Fast fremmed arbejdskraft: mænd — Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde) Fast fremmed arbejdskraft: kvinder — Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

Midlertidig fremmed arbejdskraft: mænd/kvinder

Ved »midlertidig arbejdskraft« forstås personer, som inden for de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag ikke har arbejdet hver uge på landbrugsbedriften af andre årsager end dem, der er nævnt under »fast fremmed arbejdskraft«.

Ved »arbejdsdage udført af midlertidig fremmed arbejdskraft« forstås dage af en sådan længde, at den ansatte modtager en form for vederlag (løn, overskud eller anden betaling, herunder betaling i naturalier) for en hel dags arbejde, i løbet af hvilken der udføres det arbejde, som normalt udføres af en fuldtidsbeskæftiget landbrugsmedarbejder. Ferieperioder og sygdomsperioder regnes ikke som arbejdsdage.

Ved en »hel arbejdsdag« forstås en fuldtidsbeskæftiget fast ansats normale arbejdsdag.

ii) ANDEN ERHVERVSMÆSSIG BESKÆFTIGELSE: IKKE-LANDBRUGSMÆSSIGT ARBEJDE PÅ BEDRIFTEN (UDEN DIREKTE TILKNYTNING TIL BEDRIFTEN) OG ARBEJDE UDEN FOR BEDRIFTEN

Ved »anden erhvervsmæssig beskæftigelse« forstås enhver beskæftigelse, udført mod vederlag (løn, overskud eller anden betaling, herunder betaling i naturalier), ekskl. beskæftigelse i forbindelse med landbrugsarbejde på bedriften som defineret under afsnit IV, i) og anden erhvervsmæssige beskæftigelse uden direkte tilknytning til bedriften som defineret i afsnit V, i).

Landbrugsarbejde, der udføres af arbejdskraften fra en landbrugsbedrift for en anden landbrugsbedrift, medregnes.

Oplysningerne indsamles kun for eneindehavere på de bedrifter, hvor indehaveren er en fysisk person (dvs. hvor indehaveren også er driftslederen), og for alle sammenslutninger af bedrifter. Der indsamles ikke oplysninger for eneindehavere af bedrifter, når indehaveren ikke er driftslederen, og for juridiske personer.

Oplysningerne om anden erhvervsmæssig beskæftigelse registreres for indehaveren og andre medlemmer af eneindehaverens familie. Oplysningerne registreres kun, hvis de er beskæftiget med landbrugsarbejde eller arbejde i direkte tilknytning til bedriften.

Ikke-separabel ikke-landbrugsmæssig erhvervsmæssig biaktivitet på bedriften medtages ikke, da det medregnes under landbrugsarbejde.

Beskæftigelse, der er medtaget, klassificeres således:

— Hovedaktiviteter, hvortil der medgår mere tid end eller lige så meget tid som til landbrugsarbejdet på bedriften

— Biaktiviteter, hvortil der medgår mindre tid end til landbrugsarbejdet på bedriften.

Anden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af indehaveren, som samtidig er driftslederen:

Al erhvervsmæssig beskæftigelse, der ikke er direkte tilknyttet til bedriften, udført af indehaveren, der også er driftsleder, som sin biaktivitet.

Anden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af andre medlemmer af eneindehaverens familie:

Hovedaktivitet Antal personer (enten eneindehaverens ægtefælle eller andre medlemmer af eneindehaverens familie), der har erhvervsmæssig beskæftigelse, der ikke er knyttet til bedriften, som deres hovedaktivitet.

Biaktivitet Antal personer (enten eneindehaverens ægtefælle eller andre medlemmer af eneindehaverens familie), der har erhvervsmæssig beskæftigelse, der ikke er knyttet til bedriften, som deres biaktivitet.

V. ANDEN ERHVERVSMÆSSIG BESKÆFTIGELSE PÅ BEDRIFTEN (MED DIREKTE TILKNYTNING TIL BEDRIFTEN)

i) LISTE OVER ANDRE FORMER FOR ERHVERVSMÆSSIG BESKÆFTIGELSE

Anden erhvervsmæssig beskæftigelse på bedriften omfatter al anden beskæftigelse end landbrugsarbejde med direkte tilknytning til bedriften og med økonomiske følger for bedriften.

Ved »beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften« forstås aktiviteter, hvor enten bedriftens ressourcer (areal, bygninger, maskiner osv.) eller bedriftens produkter anvendes. Anvendes kun bedriftens arbejdskraft (familie og ikke-familie) og ikke andre af bedriftens ressourcer, anses arbejdskraften for at arbejde under to forskellige ordninger, og disse aktiviteter anses ikke for at have direkte tilknytning til bedriften.

Ikke-landbrugsarbejde og landbrugsarbejde for andre bedrifter medregnes.

Ved »erhvervsmæssige aktiviteter« forstås i denne forbindelse aktivt arbejde, og finansielle investeringsaktiviteter medregnes således ikke. Udlejning af landbrugsjord til diverse aktiviteter uden at være yderligere involveret i disse aktiviteter medregnes ligeledes ikke.

Levering af sundhedsydelser samt sociale og uddannelsesmæssige tjenesteydelser Aktiviteter, der er knyttet til levering af sundhedsydelser samt sociale og uddannelsesmæssige tjenesteydelser og/eller erhvervsmæssige aktiviteter med sociale interesser, hvor enten bedriftens ressourcer eller dens primærprodukter anvendes.

Turisme, indkvartering og andre fritidsaktiviteter Alle aktiviteter i forbindelse med turisme, indkvartering, fremvisning af bedriften for turister eller andre grupper, sports- og fritidsaktiviteter osv., hvor enten bedriftens areal, bygninger eller andre ressourcer anvendes.

Håndværk Håndværksprodukter, der enten fremstilles på bedriften af indehaveren eller familiemedlemmer eller af fremmed arbejdskraft, forudsat at de pågældende også udfører landbrugsarbejde, uanset hvordan produkterne sælges.

Forarbejdning af landbrugsprodukter Al forarbejdning af et primært landbrugsprodukt til et sekundært produkt på bedriften, uanset om råmaterialet er produceret på bedriften eller købt uden for bedriften. Dette inkluderer kødforarbejdning, osteproduktion osv. Al forarbejdning af landbrugsprodukter henhører under dette punkt, uanset om det betragtes som en del af landbrugsaktiviteten. Produktion af vin og olivenolie er derfor ikke omfattet, medmindre en stor del af vinen eller olivenolien er blevet indkøbt.

Produktion af vedvarende energi Produktion af vedvarende energi til markedsformål, herunder biogas, biobrændstoffer eller elektricitet med vindmøller eller andet udstyr eller landbrugsråvarer. Ekskl. vedvarende energi, der kun produceres til bedriftens eget brug.

Træforarbejdning (f.eks. savning) Forarbejdning af råtræ på bedriften til markedsformål (savning af gavntræ osv.).

Akvakultur Produktion af fisk, krebs osv. på bedriften. Ekskl. aktiviteter, som kun omfatter fiskeri.

Underleverandørarbejde (hvor bedriftens produktionsmidler anvendes) Underleverandørarbejde, hvor bedriftens materiel normalt anvendes, inden for eller uden for landbrugssektoren, f.eks. snerydning, transportvirksomhed, landskabspleje, tjenesteydelser på landbrugs- og miljøområdet osv. Landbrugsarbejde (for andre bedrifter) Ikke-landbrugsarbejde

Skovbrug Skovbrugsarbejde ved hjælp af bedriftens arbejdskraft, maskiner og udstyr, der som regel anvendes til landbrugsformål.

Andet Andre erhvervsmæssige aktiviteter med direkte tilknytning til bedriften, der ikke er andetsteds nævnt

Hvem er involveret?

Beskæftigelse, der er medtaget, klassificeres således:

— Hovedaktiviteter, hvortil der medgår mere tid end eller lige så meget tid som til landbrugsarbejdet på bedriften

— Biaktiviteter, hvortil der medgår mindre tid end til landbrugsarbejdet på bedriften.

Indehaveren, som også er driftslederen

Andre medlemmer af eneindehaverens familie, som deres hovedaktivitet

Andre medlemmer af eneindehaverens familie, som deres biaktivitet

Fremmed arbejdskraft, der regelmæssigt arbejder på bedriften, som deres hovedaktivitet

Fremmed arbejdskraft, der regelmæssigt arbejder på bedriften, som deres biaktivitet

ii) BETYDNINGEN AF ANDEN ERHVERVSMÆSSIG BESKÆFTIGELSE MED DIREKTE TILKNYTNING TIL BEDRIFTEN

Procentdel af bedriftens endelige produktion

Betydningen af anden erhvervsmæssig beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften i bedriftens produktion skønnes til at være andelen af omsætningen fra anden erhvervsmæssig beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften i forhold til bedriftens samlede omsætning og denne bedrifts direkte betalinger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 ( 13 ).

VI. STØTTE TIL UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER

Bedriften har nydt godt af en af følgende foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i de seneste 3 år

Foranstaltninger fastlagt i afsnit III, kapitel 1, i forordning (EF) nr. 1305/2013, som landbrugeren modtager støtte fra.

Der indsamles oplysninger om, hvorvidt en bedrift har nydt godt af en af følgende foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i de seneste 3 år i henhold til visse bestemte normer og regler som fastlagt i den seneste lovgivning.

Landbrugeres deltagelse i ordninger for fødevarekvalitet Artikel 16 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

Betalinger i tilknytning til Natura 2000 og vandrammedirektivet ( 14 ) Artikel 30 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Natura 2000 og betalinger i henhold til vandrammedirektivet

Betalinger for miljø- og klimavenligt landbrug Artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Miljø- og klimavenligt landbrug

Økologisk landbrug Artikel 29 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Økologisk landbrug

Betalinger for dyrevelfærd Artikel 33 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Dyrevelfærd

Investeringer i fysiske aktiver Artikel 17 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Investeringer i fysiske aktiver

Forebyggelse og genopretning af skader på landbrugets produktionspotentiale efter naturkatastrofer og katastrofale hændelser Artikel 18 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Genopretning af landbrugets produktionspotentiale efter skader som følge af naturkatastrofer og katastrofale hændelser og indførelse af passende forebyggende foranstaltninger

Bedrifts- og erhvervsudvikling Artikel 19 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Bedrifts- og erhvervsudvikling

Investeringer i udvikling af skovarealer og skovenes levedygtighed Artikel 21 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Investeringer i udvikling af skovarealer og forbedring af skovenes levedygtighed

Skovrejsning og etablering af skovområder Artikel 22 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Skovrejsning og etablering af skovområder

Etablering af skovlandbrugssystemer Artikel 23 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Etablering af skovlandbrugssystemer

Forebyggelse og genopretning af skader på skove Artikel 24 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Forebyggelse og genopretning af skader på skovene som følge af skovbrande og naturkatastrofer og katastrofale hændelser

Investeringer, der forbedrer skoves tilpasningsevne og miljømæssige værdi Artikel 25 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Investeringer, der forbedrer skovøkosystemernes tilpasningsevne og miljømæssige værdi

Investeringer i skovbrugsteknologier og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovprodukter Artikel 26 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Investeringer i skovbrugsteknologier og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovprodukter

Betalinger til områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger Artikel 31 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Betalinger til områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger

Forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse Artikel 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse

Risikostyring Artikel 36 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Risikostyring

VII. JORD- OG HUSDYRGØDNINGSFORVALTNINGSMETODER ANVENDT PÅ LANDBRUGSBEDRIFTER

Jordbearbejdningsmetoder på frilandsagerjord

Konventionel jordbearbejdning

Agerjord, der dyrkes med konventionel jordbearbejdning, hvilket indebærer, at jorden vendes, normalt med plov med skær og muldfjæl eller tallerkenplov som primær bearbejdning, efterfulgt af en sekundær bearbejdning med en tallerkenharve.

Reduceret jordbearbejdning

Agerjord, der dyrkes med reduceret jordbearbejdning, som er en praksis eller et praksissystem, der efterlader planterester (mindst 30 %) på jordoverfladen for at begrænse erosionen og holde på fugten, og som normalt består i ikke at vende jorden.

Ingen jordbearbejdning (ekskl. frilandsagerjord, som er dækket af flerårige planter)

Agerjord, hvor der ikke sker jordbearbejdning mellem høst og såning.

Jorddække på frilandsagerjord

Den måde, agerjord dækkes med planter eller rester eller ligger gold om vinteren.

Almindelig vinterafgrøde

Agerjord, hvorpå der om efteråret sås kulturer, der vokser om vinteren (normalt vinterafgrøder, f.eks. vinterhvede), og som normalt høstes eller anvendes til græsning.

Dækafgrøde eller mellemafgrøde

Agerjord, hvorpå der sås planter med det specifikke formål at nedbringe tabet af jord, næringssalte og plantebeskyttelsesmidler om vinteren eller andre perioder, hvor jorden ellers ville være bar eller på anden måde udsat for tab. Disse kulturer har kun ringe økonomisk værdi, og hovedformålet er beskyttelse af jorden og næringssalte.

Normalt nedpløjes de om foråret før tilsåning med andre kulturer, og de høstes ikke og anvendes ikke til græsning.

Planterester

Agerjord, som om vinteren er dækket med planterester og stubbe fra den forrige høstsæson. Mellemafgrøde og dækafgrøde medregnes ikke.

Bar jord

Agerjord, der pløjes eller på anden måde bearbejdes om efteråret, og som ikke tilsås eller dækkes med planterester om vinteren, idet den forbliver bar indtil de landbrugstekniske førsånings- eller såningsprocesser i den efterfølgende forårsperiode.

Frilandsagerjord, som er dækket af flerårige planter

Frilandsagerjord, som er dækket af flerårige planter, der ikke er sået eller dyrket i referenceåret.

Omdrift på agerjord

Omdrift består i at alternere kulturer på bestemte arealer efter et planlagt mønster eller en planlagt sekvens i successive produktionsår, således at afgrøder af samme art ikke dyrkes flere år i træk på samme areal.

Andel af agerjord inden for planlagt omdrift

Agerjord, der er del af planlagt omdrift.

Økologiske fokusområder — samlet areal med markbræmmer, randzoner, levende hegn, træer, brakjord, biotoper, skovklædte områder og landskabstræk

Arealer, som driftslederen sikrer er et miljømæssigt fokusområde som beskrevet i artikel 46 i forordning (EU) nr. 1307/2013. Samlet areal med markbræmmer, randzoner, levende hegn, træer, brakjord, biotoper, skovklædte områder og landskabstræk.

Indberettes kun af landbrugere med over 15 ha agerjord.

Husdyrgødningstilførsel

Procentdel af den samlede husdyrgødning på landbruget (produceret plus tilført minus fraført), der er spredt på landbrugsjorden med de forskellige tilgængelige teknikker.

Bredspredning

Husdyrgødning spredes over overfladen på et landområde eller en afgrøde uden brug af slangeudlægning eller nedfældningsteknikker

Ingen indarbejdning Procentdel af den samlede anvendte husdyrgødning, når den ikke er indarbejdet i jorden. Hvis husdyrgødningen ikke er indarbejdet inden for 24 timer, efter at den er bredspredt, medtages den her.

Indarbejdning inden for 4 timer Procentdel af den samlede anvendte husdyrgødning, der er mekanisk indarbejdet i jorden inden for 4 timer efter tilførslen.

Indarbejdning efter 4 timer Procentdel af den samlede anvendte husdyrgødning, der er mekanisk indarbejdet i jorden mere end 4 timer efter anvendelsen. Hvis husdyrgødningen ikke er nedfældet inden for 24 timer, efter at den er bredspredt, medtages den ikke her, og den medtages under ingen indarbejdning.

Slangeudlægning

Ajle og gylle spredes på et areal i parallelle bånd uden husdyrgødning mellem båndene med et instrument (slangeudlægger), der er sat fast til enden på en tank eller en traktor for at sprede ajlen eller gyllen i jordhøjde.

Slæbeslanger En type slangeudlægger, der består af et antal slanger monteret på en bom, men som ikke anvender udstyr beregnet til at skille afgrøderne eller græsstråene.

Slæbesko En type slangeudlægger, der består af et antal fod- eller skoformede apparater monteret på en bom, der er beregnet til at skille afgrøderne eller græsstråene, for at placere husdyrgødningen i bånd på overfladen, mens forureningen af afgrøden eller græsset reduceres.

Nedfældning

Spredning af ajle eller gylle ved at placere dem i riller skåret i jorden i forskellige dybder afhængig af nedfældningsudstyrets art.

Lav nedfældning/åben spalte Rillerne er lave, typisk omkring 50 mm dybe. De efterlades åbne efter spredningen.

Dyb nedfældning/lukket spalte Rillerne er dybere, typisk omkring 150 mm dybe. De lukkes efter spredningen.

Husdyrgødning tilført/fraført bedriften

Mængden af husdyrgødning, der transporteres væk fra bedriften.

Mængden af husdyrgødning tilført bedriften for at blive anvendt i landbruget, uanset om der er betalt for det, eller det er modtaget gratis.

▼B









BILAG III

Definitioner af kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med Fællesskabets undersøgelse af landbrugsbedrifternes struktur

I. JORDBEARBEJDNINGSMETODER







1.01 Konventionel jordbearbejdning (plov med skær og muldfjæl eller tallerkenplov) Agerjord, der dyrkes med konventionel jordbearbejdning, hvilket indebærer, at jorden vendes, normalt med plov med skær og muldfjæl eller tallerkenplov som primær bearbejdning, efterfulgt af en sekundær bearbejdning med en tallerkenharve. 1.02 Reduceret jordbearbejdning Agerjord, der dyrkes med reduceret jordbearbejdning, som er en bearbejdningspraksis eller et bearbejdningssystem, der efterlader planterester (mindst 30 %) på jordoverfladen for at begrænse erosionen og holde på fugten, og som normalt består i ikke at vende jorden. 1.03 Ingen jordbearbejdning (direkte såning) Agerjord, hvor der ikke sker jordbearbejdning mellem høst og såning.

II. JORDBUNDSBEVARING







2.01 Jorddække om vinteren Den måde, agerjord dækkes med planter eller rester eller ligger gold om vinteren. 2.01.01 Almindelig vinterafgrøde Agerjord, hvorpå der op efteråret sås kulturer, der vokser om vinteren (normalt vinterafgrøder, f.eks. vinterhvede), og som normalt høstes eller anvendes til græsning. 2.01.02 Dækafgrøde eller mellemafgrøde Agerjord, hvorpå der sås planter med det specifikke formål at nedbringe tabet af jord, næringssalte og plantebeskyttelsesmidler om vinteren eller andre perioder, hvor jorden ellers ville være bar eller på anden måde udsat for tab. Disse kulturer har kun ringe økonomisk værdi, og hovedformålet er beskyttelse af jorden. Normalt nedpløjes de om foråret før tilsåning med andre kulturer, og de høstes ikke og anvendes ikke til græsning. 2.01.03 Planterester Agerjord, som om vinteren er dækket med planterester og stubbe fra den forrige høstsæson. Mellemafgrøde og dækafgrøde medregnes ikke. 2.01.04 Bar jord Agerjord, der pløjes eller på anden måde bearbejdes om efteråret, og som ikke tilsås eller dækkes med planterester om vinteren, idet den forbliver bar indtil de landbrugstekniske førsånings- eller såningsprocesser i den efterfølgende forårsperiode. 2.02 Omdrift 2.02.01 Andel af agerjord uden for planlagt omdrift Agerjord, der dyrkes med samme afgrøde i mindst 3 år, og som ikke er omfattet af en planlagt omdrift. Omdrift består i at alternere etårige kulturer på bestemte arealer efter et planlagt mønster eller en planlagt sekvens i successive produktionsår, således at afgrøder af samme art ikke dyrkes flere år i træk på samme areal. Hvis samme afgrøde dyrkes flere år i træk, kaldes det monokultur.

III. LANDSKABSTRÆK







3.01 Lineære elementer, som landbrugeren har vedligeholdt i de seneste 3 år Lineære elementer er uafbrudte menneskeskabte rækker af træer, buske, stengærder osv., der som regel repræsenterer et markskel. 3.01.a Levende hegn Rækker af buske, der danner en hæk, nogle gange med en midterrække af træer. 3.01.b Trærækker Uafbrudte rækker af træbevoksning, der som regel angiver markskel på et landbrugsareal eller langs veje eller vandløb. 3.01.c Stengærder Menneskeskabte strukturer af kunst- eller natursten, f.eks. murværk med eller uden bindemiddel. 3.02 Lineære elementer, som landbrugeren har oprettet i de seneste tre år 3.02.a Levende hegn 3.02.b Trærækker 3.02.c Stengærder

IV. DYR PÅ GRÆS







4.01 Græsning på bedriften 4.01.01 Arealer anvendt til græsning i referenceåret Det samlede græsareal, der ejes, lejes eller på anden vis er afsat til landbrugsbedriften, og hvorpå der holdes dyr på græs i referenceåret. 4.01.02 Den tid, dyrene tilbringer udendørs på græs Det antal måneder, dyrene har været på græs på græsarealer, der ejes, lejes eller på anden vis er afsat til landbrugsbedriften i referenceåret. 4.02 Græsning på fælles arealer Ved »fælles arealer« forstås den jord, der ikke tilhører landbrugsbedriften direkte, men som er omfattet af fælles rettigheder. De kan bestå af græsgange, havebrugsarealer eller andre områder. Som regel består fælles arealer af udnyttet landbrugsareal, der ejes af en offentlig myndighed (staten, kommunen osv.), men som en anden person har visse rettigheder over, som regel i fællesskab med andre. 4.02.01 Antal dyr på græs på fælles arealer 4.02.02 Den tid, dyrene tilbringer på græs på fælles arealer Det antal måneder, dyrene har været på græs på fælles arealer i referenceåret.

V. STALDFACILITETER







5.01 Kvæg 5.01.01 Bindestald — med fast gødning og ajle Stalde, hvor dyrene er bundet til deres pladser og ikke kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødningen normalt fjernes mekanisk som fast gødning/staldgødning. 5.01.02 Bindestald — med gylle Stalde, hvor dyrene er bundet til deres pladser og ikke kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødning og urin falder gennem gulvet ned i en gødningskælder med dannelse af gylle. 5.01.03 Løsdrift — med fast gødning og ajle Stalde, hvor dyrene kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødningen normalt fjernes mekanisk som fast gødning/staldgødning. 5.01.04 Løsdrift — med gylle Stalde, hvor dyrene kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødning og urin falder gennem gulvet ned i en gødningskælder med dannelse af gylle, eller hvor disse materialer kan skrabes fra betonbelagte gangarealer og samles i tanke eller laguner sammen med gylle, der deponeres i udendørs anlæg. 5.01.99 Andet Alle andre staldtyper, der ikke er omfattet af ovenstående beskrivelser. 5.02 Svin 5.02.01 På spaltegulv (delvist) Stalde med delvis spaltegulv, dvs. at gulvet er forsynet med spalter, hvor gødning og urin kan falde igennem og ned i en gødningskælder med dannelse af gylle. 5.02.02 På spaltegulv (helt) Stalde med fuldstændig spaltegulv, dvs. at gulvet er forsynet med spalter, hvor gødning og urin kan falde igennem og ned i en gødningskælder med dannelse af gylle. 5.02.03 På halmdække (dybstrøelse-løsdrift) Stalde, hvor gulvet er dækket med et tykt lag strøelse (halm, tørv, savsmuld eller lignende materialer, der binder gødningen og urinen), der kun fjernes en gang imellem, evt. med flere måneders mellemrum. 5.02.99 Andet Alle andre staldtyper, der ikke er omfattet af ovenstående beskrivelser. 5.03 Æglæggende høner 5.03.01 På halmdække (dybstrøelse-løsdrift) Stalde, hvor gulvet er dækket med et tykt lag strøelse (halm, tørv, savsmuld eller lignende materialer, der binder gødningen og urinen), der kun fjernes en gang imellem, evt. med flere måneders mellemrum. 5.03.02 Æglægningsbure (alle typer) Stalde, hvor de æglæggende høner holdes i bure, en eller flere i hvert. 5.03.02.01 Æglægningsbure med gødningsbånd Æglægningsbure, hvor gødningen ved hjælp af et bånd under burene på mekanisk vis føres ud af bygningen med dannelse af fast gødning/staldgødning. 5.03.02.02 Æglægningsbure med gødningskælder Æglægningsbure, hvor gødningen falder ned i en gødningskælder under burene med dannelse af gylle. 5.03.02.03 Æglægningsbure i trappebursystem med gødningskælder Æglægningsbure, hvor gødningen falder ned på gulvet under burene med dannelse af fast gødning/staldgødning, og hvorfra det regelmæssigt fjernes på mekanisk vis. 5.03.99 Andet Alle andre staldtyper, der ikke er omfattet af ovenstående beskrivelser.

VI. GØDNINGSTILFØRSEL







6.01 Udnyttet landbrugsareal, hvor der tilføres fast gødning/staldgødning 6.01.01 Samlet areal Bedriftens samlede udnyttede landbrugsareal, hvor der blev tilført fast gødning/staldgødning i referenceåret. 6.01.02 Med øjeblikkelig indarbejdning i jorden Bedriftens samlede udnyttede landbrugsareal med mekanisk indarbejdning i jorden ved hjælp af teknikker, der giver mulighed for øjeblikkelig indarbejdning. 6.02 Udnyttet landbrugsareal, hvor der tilføres gylle 6.02.01 Samlet areal Bedriftens samlede udnyttede landbrugsareal, hvor der blev tilført gylle i referenceåret. 6.02.02 Med øjeblikkelig indarbejdning i jorden eller direkte nedfældning Bedriftens samlede udnyttede landbrugsareal med mekanisk indarbejdning af gylle i jorden ved hjælp af teknikker, der giver mulighed for øjeblikkelig indarbejdning, eller med direkte nedfældning. 6.03 Procentdel af den samlede producerede gødning, der har forladt bedriften Mængden af gødning og gylle, der sælges eller på anden vis forlader bedriften, fastsat som en procentdel af den samlede mængde gødning og gylle, der produceres på bedriften i referenceåret.

VII. FACILITETER TIL OPBEVARING OG HÅNDTERING AF GØDNING







7.01 Opbevaringsfaciliteter for: 7.01.01 Fast gødning Faciliteter til opbevaring af fast gødning på en vandtæt overflade med afløbssikring, med eller uden tag. Ved »fast gødning« forstås ekskrementer (med eller uden strøelse) fra husdyr, inkl. en eventuel mindre urinmængde. 7.01.02 Ajle Vandtæt tank, åben eller overdækket, eller en beklædt lagune til opbevaring af alje. Ved »alje« forstås urin fra husdyr, inkl. mindre ekskrementer og/eller vand. 7.01.03 Gylle Vandtæt tank, åben eller overdækket, eller en beklædt lagune til opbevaring af gylle. Ved »gylle« forstås en flydende gødning, dvs. en blanding af ekskrementer og urin af husdyr, evt. inkl. vand og/eller en mindre mængde strøelse. 7.01.03.01 Gylletank Tank, der som regel er fremstillet af et vandtæt materiale, og som anvendes til opbevaring af gylle. 7.01.03.02 Lagune En udgravning i jorden, der som regel er beklædt, og som anvendes til opbevaring af gylle. 7.02 Er opbevaringsfaciliteterne overdækkede? Opbevaringsfaciliteter til gødning, der er overdækket (f.eks. betondæksel, telt, presenning osv.), således at de er beskyttet mod regn eller andet nedbør og at det begrænser ammoniakemissioner. Fast gødning Ajle Gylle

VIII. KUNSTVANDING







8.01 Arealer med kunstvanding 8.01.01 Arealer, som er blevet kunstvandet i de seneste 3 år (gennemsnit) Bedriftens udnyttede landbrugsareal, der i gennemsnit er blevet kunstvandet i de seneste 3 år, inkl. referenceåret. 8.01.02 Arealer med kulturer, som er blevet kunstvandet mindst én gang i de seneste 12 måneder Arealer med kulturer, som i løbet af de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag rent faktisk er blevet kunstvandet mindst én gang, opdelt efter afgrødekategorier. Afgrøder er defineret i afsnit II. Jord. 8.01.02.01 Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inkl. såsæd) (ekskl. majs og ris) 8.01.02.02 Majs (kerne- og fodermajs) 8.01.02.03 Ris 8.01.02.04 Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd) 8.01.02.05 Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler) 8.01.02.06 Sukkerroer (ekskl. frø) 8.01.02.07 Raps og rybs 8.01.02.08 Solsikke 8.01.02.09 Fiberafgrøder (hør, hamp og andre fiberafgrøder) 8.01.02.10 Friske grøntsager, meloner og jordbær (markafgrøder) 8.01.02.11 Græs i omdrift og varige græsarealer 8.01.02.12 Andre markafgrøder 8.01.02.13 Plantager med frugter og bær 8.01.02.14 Citruslunde 8.01.02.15 Olivenlunde 8.01.02.16 Vinmarker 8.02 Anvendte kunstvandingsmetoder 8.02.01 Overfladevanding (oversvømmelse, render) Vandet ledes langs jorden enten ved at oversvømme hele arealet eller ved at lede vandet ad små render mellem rækkerne af afgrøder ved hjælp af tyngdekraften. 8.02.02 Sprinklervanding Vanding af planterne ved spredning af vandet under højt tryk som regn over markerne. 8.02.03 Drypvanding Vanding af planter ved at vandet dråbe for dråbe tilføres de nederste plantedele. Det kan også ske ved hjælp af mikrosprinklere eller vandforstøvning. 8.03 Kilde til kunstvanding på bedriften Kilden til den samlede mængde eller det meste af det vand, der anvendes til kunstvanding på bedriften. 8.03.01 Grundvand på bedriften Vandkilder beliggende på eller nær bedriften, hvorfra vandet pumpes fra borede eller gravede brønde eller fra fritflydende naturlige grundvandskilder eller lignende. 8.03.02 Overfladevand på bedriften (damme eller opdæmmet vand) Små naturlige damme eller opdæmninger, som er beliggende inden for bedriftens område, eller som kun anvendes af én bedrift. 8.03.03 Overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften Overfladevand fra søer, floder og andre vandløb, som ikke er kunstigt anlagt til brug for kunstvanding. 8.03.04 Vand fra det almindelige vandforsyningsnet uden for bedriften Vandkilder beliggende uden for bedriften andre end dem, der er anført under »overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften«, der er tilgængelige for mindst to bedrifter. Der opkræves normalt afgift for at få adgang til disse kilder. 8.03.99. Andre kilder Andre kilder til kunstvand, ikke andetsteds nævnt. Vand fra stærkt saltholdige kilder, f.eks. Atlanterhavet og Middelhavet, som behandles for at nedbringe saltkoncentrationen (afsaltes) inden brug heraf, eller vand fra brakvandskilder (lavt saltindhold), f.eks. Østersøen og visse floder. I sidstnævnte tilfælde kan det anvendes direkte, dvs. ubehandlet. Vandet kan også være spildevandsbehandlet og leveres til brugeren som genindvundet spildevand. 8.04 Mængde vand anvendt til kunstvanding pr. år Den mængde vand, bedriften har anvendt til kunstvanding i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag, uanset kilden.