2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 1513/2002/EF
af 27. juni 2002
om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og
demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum og til innovation
(2002-2006)
(EFT L 232 af 29.8.2002, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1 Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 786/2004/EF af 21. april
2004L 138 7 30.4.2004
▼B
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr.
1513/2002/EF
af 27. juni 2002
om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forsk-
ning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag tilrealiseringen af det europæiske forskningsrum og til innovation
(2002-2006)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION
HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-
skab, særlig artikel 166, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale
udvalg (2),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),
efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Med henblik på gennemførelsen af de opgaver, der er fastsat i
traktatens artikel 2, hedder det i traktatens artikel 163, at Fælles-
skabet har som mål at styrke det videnskabelige og teknologiskegrundlag for Fællesskabets industri og at fremme udviklingen afdens internationale konkurrenceevne samt at fremme alle deforskningsaktioner, der skønnes nødvendige i medfør af Fælles-skabets politik på andre områder.
(2) I traktatens artikel 164 nævnes de aktiviteter, der skal gennem-føres af Fællesskabet for at nå disse mål, og som skal supplerede aktiviteter, der iværksættes i medlemsstaterne.
(3) Det fastsættes i traktaten, at der skal vedtages et flerårigt ramme-program, der omfatter samtlige Fællesskabets aktionervedrørende forskning, teknologisk udvikling og demonstration(FTU). Rammeprogrammet er i fuld overensstemmelse med
subsidiaritetsprincippet som omhandlet i traktatens artikel 5.
(4) I henhold til traktatens artikel 165 samordner Fællesskabet og
medlemsstaterne deres indsats inden for forskning og teknologisk
udvikling for at sikre den indbyrdes sammenhæng mellem de
nationale politikker og Fællesskabets politik på dette område.
(5) Kommissionen fremlagde i 2000 to meddelelser om henholdsvisperspektiver og mål for skabelsen af et europæisk forskningsrum
og realiseringen af det europæiske forskningsrum og retningslin-
jerne for Den Europæiske Unions indsats inden for forskning(2002-2006). Kommissionen fremlagde ligeledes i 2000 enmeddelelse om innovation i en videnbaseret økonomi.
(6) Det Europæiske Råd vedtog i Lissabon i marts 2000, i SantaMaria da Feira i juni 2000 og i Stockholm i marts 2001 konklu-sioner, hvorefter der med henblik på en holdbar økonomiskvækst, øget beskæftigelse og social samhørighed hurtigt børoprettes et europæisk område for forskning og innovation med
det endelige mål at gøre det muligt for EU inden 2010 at blive
den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaseredeøkonomi i verden.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 2
(1) EFT C 180 E af 26.6.2001, s. 156, og
EFT C 75 E af 26.3.2002, s. 132.
(2) EFT C 260 af 17.9.2001, s. 3.
(3) EFT C 107 af 3.5.2002, s. 111.
(4) Europa-Parlamentets udtalelse af 14.11.2001 (endnu ikke offentliggjort i
EFT), Rådets fælles holdning af 28.1.2002 (EFT C 113 E af 14.5.2002, s.
54) og Europa-Parlamentets afgørelse af 15.5.2002 (endnu ikke offentlig-
gjort i EFT). Rådets afgørelse af 3.6.2002.
▼B
Det Europæiske Råd nåede på grundlag af den forpligtelse, der
er indeholdt i traktatens artikel 6, på sit møde i juni 2001 iGöteborg til enighed om en strategi for bæredygtig udvikling og
tilføjede en tredje miljødimension til Lissabon-strategien.
Det Europæiske Råd i Lissabon understregede navnlig betyd-
ningen af Kommissionens e-Europa-initiativ, der tager sigte pået informationssamfund for alle, mens det på Det EuropæiskeRåds møde i Stockholm desuden blev understreget, at der erbehov for en særlig indsats inden for nye teknologier, navnligbioteknologi.
(7) Europa-Parlamentet (1)(2), Rådet (3)(4), Det Økonomiske og
Sociale Udvalg (5) og Regionsudvalget (6) har også udtalt sig
positivt om realiseringen af det europæiske forskningsrum.
(8) Kommissionen forelagde den 19. oktober 2000 konklusionerne
af den eksterne evaluering af implementeringen og resultaterne
af de fællesskabsaktioner, der er gennemført i løbet af de femår forud for evalueringen, samt sine egne kommentarer.
(9) Sjette rammeprogram bør have en strukturerende virkning påforskningen og den teknologiske udvikling i Europa, herunder i
medlemsstaterne, de associerede kandidatlande og andre associe-
rede lande, og på væsentlig måde bidrage til etableringen af eteuropæisk rum for forskning og innovation.
(10) Der skal i overensstemmelse med traktatens artikel 166, stk. 1,fastsættes videnskabelige og teknologiske mål for de påtænkte
aktioner og relevante prioriteringer i forbindelse hermed; der
skal endvidere fastsættes et samlet maksimumsbeløb og nærmerevilkår for Fællesskabets finansielle deltagelse i sjette rammepro-gram samt de påtænkte aktioners respektive andele; endeligt skalder angives hovedlinjer for de pågældende aktioner, der skal
gennemføres i overensstemmelse med målet om at beskytte
Fællesskabets finansielle interesser. Det er vigtigt at sikre enforsvarlig økonomisk forvaltning af sjette rammeprogram.
(11) Der bør lægges særlig vægt på behovene i små og mellemstorevirksomheder (SMV) i betragtning af det europæiske charter om
små virksomheder, som blev godkendt i Feira, og hvis sigte
ifølge principperne og retningslinje 8 er en styrkelse af de småvirksomheders teknologiske kapacitet og en lettere adgang tilden bedste forskning og teknologi.
(12) Sjette rammeprogram bør være et vigtigt bidrag til udviklingen
af videnskabelig og teknisk topkvalitet og samordning af euro-
pæisk forskning, omfattende hele spektret fra grundforskning tilanvendt forskning. Rammeprogrammet bør understrege betyd-ningen af at inddrage de associerede kandidatlande iFællesskabets forskningspolitik og i det europæiske forsk-
ningsrum.
(13) Specifikke målrettede projekter og koordinerende aktioner kan
også benyttes som en »vej til topkvalitet« for at fremmeadgangen til rammeprogrammets aktiviteter for mindre forsk-ningsenheder, der præsterer videnskabelig topkvalitet, herunder
SMV'er, samt for forskningsenheder fra de associerede kandidat-
lande.
(14) Deltagelse af regioner i den yderste periferi i FællesskabetsFTU-programmer bør fremmes gennem passende ordninger, derer tilpasset deres særlige situation.
(15) Den internationale og globale dimension af de europæiske forsk-ningsaktiviteter er vigtig for at opnå gensidige fordele. Sjette2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 3
(1) Beslutning af 18.5.2000 (EFT C 59 af 23.2.2001, s. 250).
(2) Beslutning af 15.2.2001 (EFT C 276 af 1.10.2001, s. 271).
(3) Resolution af 15.6.2000 (EFT C 205 af 19.7.2000, s. 1).
(4) Resolution af 16.11.2000 (EFT C 374 af 28.12.2000, s. 1).
(5) Udtalelse af 24.5.2000 (EFT C 204 af 18.7.2000, s. 70).
(6) Udtalelse af 12.4.2000 (EFT C 226 af 8.8.2000, s. 18).
▼B
rammeprogram er åbent for deltagelse af lande, der har indgået
de nødvendige aftaler herom, og er også åbent på projektplanog på grundlag af princippet om gensidig fordel for deltagelse
af enheder fra tredjelande samt af internationale organisationer
for videnskabeligt samarbejde. Der vil blive gennemført speci-fikke aktiviteter til støtte for deltagelse af forskere oginstitutioner fra udviklingslande, Middelhavslande, herunder detvestlige Balkan, samt Rusland og de nye uafhængige stater.
(16) Det Fælles Forskningscenter bør bidrage til gennemførelsen aframmeprogrammet på de områder, hvor det kan tilbydeuafhængig kundestyret støtte til udformning og gennemførelseaf Fællesskabets politik, herunder overvågning af gennem-
førelsen af sådanne politikker på de områder, der henhører
under dets specifikke kompetence.
(17) Forskningsaktiviteter, der gennemføres under sjette rammepro-
gram, skal overholde grundlæggende etiske principper, bl.a. de
principper, der er afspejlet i artikel 6 i traktaten om Den Euro-pæiske Union og i Den Europæiske Unions charter omgrundlæggende rettigheder.
(18) Til opfølgning af Kommissionens meddelelse »En mobilitetsstra-tegi for det europæiske forskningsrum« vil forskermobilitetenblive fremmet med henblik på en vellykket gennemførelse afdet europæiske forskningsrum.
(19) Til opfølgning af Kommissionens meddelelse »kvinder og viden-skab«, samt Rådets resolutioner af 20. maj 1999 (
1) og af 26. juni
2001 (2) og Europa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2000 (3)
herom er en handlingsplan under gennemførelse med det formålat give plads til, at kvinderne kan spille en større rolle inden for
videnskab og forskning i Europa, og yderligere tiltag på området
er påkrævet.
(20) Kommissionen bør regelmæssigt aflægge beretning over for
Europa-Parlamentet og Rådet om status for gennemførelsen af
sjette rammeprogram. Det er også hensigtsmæssigt, at Kommis-sionen, inden den forelægger sit forslag til syvenderammeprogram, i god tid og med åbenhed i relation til alle rele-vante aktører lader foretage en uafhængig evaluering afgennemførelsen af de igangsatte aktiviteter under hensyntagen
til sjette rammeprograms bidrag til oprettelsen af det europæiske
forskningsrum.
(21) Gennemførelsen af sjette rammeprogram kan medføre, at Fælles-
skabet deltager i programmer, der iværksættes af flere
medlemsstater, eller at der oprettes fællesforetagender eller andreordninger, jf. traktatens artikel 169 og 171.
(22) Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (Crest) er
blevet hørt —
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. For perioden 2002-2006 vedtages der et flerårigt rammeprogram
for Fællesskabets aktioner inden for forskning, teknologisk udviklingog demonstration, i det følgende benævnt »sjette rammeprogram«.
2. Sjette rammeprogram omfatter alle de fællesskabsaktioner, der er
nævnt i traktatens artikel 164.
3. Sjette rammeprogram skal bidrage til etableringen af det europæ-
iske rum for forskning samt til innovation.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 4
(1) EFT C 201 af 16.7.1999, s. 1.
(2) EFT C 199 af 14.7.2001, s. 1.
(3) EFT C 309 af 27.10.2000, s. 57.
▼B
4. De videnskabelige og teknologiske mål og prioriteringerne i
forbindelse hermed er fastsat i bilag I, der også angiver hovedlinjernefor de påtænkte aktioner.
Artikel 2
1. Det samlede maksimumsbeløb for Fællesskabets finansielle delta-
gelse i hele sjette rammeprogram udgør 17 883 mio. EUR. Aktionernesrespektive andele er fastsat i bilag II.
2. De nærmere bestemmelser om Fællesskabets finansielle deltagelse
fastlægges i henhold til finansforordningen vedrørende De EuropæiskeFællesskabers almindelige budget, suppleret ved bilag III til denne
afgørelse.
Artikel 3
Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under sjette rammeprogram,
gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper.
Artikel 4
I forbindelse med den rapport, Kommissionen skal forelægge hvert år i
henhold til traktatens artikel 173, redegør den detaljeret for fremskridtmed hensyn til gennemførelsen af sjette rammeprogram, herundernavnlig fremskridt med hensyn til opfyldelse af programmets mål ogprioriteringer som fastsat under de enkelte hovedlinjer i bilag I;rapporten skal også indeholde oplysninger om de finansielle aspekter
og brugen af instrumenterne.
Artikel 5
Sjette rammeprogram gennemføres ved hjælp af særprogrammer. I
disse programmer fastlægges de præcise mål og detaljerede gennem-
førelsesbestemmelser.
Artikel 6
1. Kommissionen sørger med bistand fra uafhængige kvalificerede
eksperter for en løbende og systematisk overvågning af gennemførelsenaf sjette rammeprogram og de tilhørende særprogrammer.
2. Inden Kommissionen forelægger sit forslag til det følgende
rammeprogram, lader den uafhængige højt kvalificerede eksperter fore-tage en ekstern evaluering af gennemførelsen og resultaterne af
Fællesskabets aktioner i løbet af de fem år, der går forud for evalue-
ringen.
Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske
og Sociale Udvalg og Regionsudvalget konklusionerne af evalueringenog sine bemærkninger hertil.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 5
▼M1
▼B
▼B
BILAG I
VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL, HOVEDLINJER FOR
AKTIONERNE OG PRIORITERINGER
INDLEDNING OG GENEREL OVERSIGT
Sjette rammeprogram (dette rammeprogram) iværksættes for at fremme målsæt-
ningen i traktatens artikel 163, stk. 1, om »at styrke det videnskabelige og
teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og at fremme udviklingen af
dens internationale konkurrenceevne samt at fremme alle de forskningsaktioner,
der skønnes nødvendige i medfør af andre kapitler i denne traktat«.
For at opnå dette mest effektivt og for at bidrage til etableringen af det europæ-
iske forskningsrum samt til innovation, er dette rammeprogram bygget op
omkring følgende tre hovedlinjer, og de fire aktioner i traktatens artikel 164 vil
blive iværksat som led heri:
— koncentration og integration af EF's forskningsindsats
— strukturering af det europæiske forskningsrum
— styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum.
Indsatsen i forbindelse med disse tre hovedlinjer skal bidrage til at integrere
forskningsindsatsen og -aktiviteterne på europæisk plan og til at strukturere de
forskellige dimensioner af det europæiske forskningsrum. Der skal sikres
samordning af de aktiviteter, der gennemføres i forbindelse med disse hoved-
linjer.
Med henblik på at fremme udviklingen af de små og mellemstore virksomheder
(SMV'er) i det videnbaserede samfund samt udnyttelsen af de små og mellem-
store virksomheders økonomiske potentiale i en udvidet og bedre integreret
europæisk union skal SMV'er, herunder også små, mikro- og håndværksvirksom-
heder, opfordres til at deltage på alle områder og i alle instrumenter, som er
anført i bilag III i sjette rammeprogram, navnlig i aktiviteter, der gennemføres
i forbindelse med de udvalgte temaer som led i »vejen til topkvalitet«. Der
sikres en gnidningsløs overgang fra procedurerne i femte rammeprogram til de
tilsvarende i sjette rammeprogram.
Der sikres international deltagelse i disse aktiviteter. Deltagelsen er åben for alle
lande, der har indgået associeringsaftaler med Fællesskabet herom. Andre tred-
jelande kan deltage i dette rammeprogram gennem bilaterale samarbejdsaftaler.
Forskere og organisationer fra tredjelande kan også deltage i projekter på
grundlag af en individuel vurdering. De detaljerede betingelser, hvorunder
enheder fra tredjelande og internationale organisationer, der er involveret i
forskningsaktiviteter, kan deltage i dette rammeprogram, herunder de finansielle
ordninger, præciseres i den afgørelse, der skal vedtages i henhold til traktatens
artikel 167.
Deltagelsen i dette rammeprograms aktiviteter fremmes gennem offentliggørelse
af de nødvendige oplysninger om indhold, betingelser og procedurer, der i god
tid og detaljeret skal være til rådighed for potentielle deltagere, herunder delta-
gere fra de associerede kandidatlande og andre associerede lande.
Ved gennemførelsen af dette rammeprogram og i de forskningsaktiviteter, der
følger heraf, skal grundlæggende etiske principper, herunder krav til dyrevel-
færd, overholdes. Der er her bl.a. tale om de principper, der afspejler sig i Den
Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, beskyttelse af den
menneskelige værdighed og menneskelivet, beskyttelse af personoplysninger og
privatliv samt miljøbeskyttelse i overensstemmelse med EF-retten og de rele-
vante internationale konventioner som f.eks. Helsingfors-erklæringen,
Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin, der blev
undertegnet den 4. april 1997 i Oviedo, og tillægsprotokollen om forbud mod
kloning af mennesker, der blev undertegnet den 12. januar 1998 i Paris, FN-
konventionen om barnets rettigheder, den universelle erklæring om det menne-
skelige genom og menneskerettigheder, vedtaget af UNESCO, samt de relevante
resolutioner fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO), Amsterdam-protokollen
om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd og gældende lovgivning og anden regulering
i de lande, hvor forskningen udføres.
1. KONCENTRATION OG INTEGRATION AF EF's FORSKNINGSIND-
SATS
Den største indsats under dette rammeprogram kommer til at ligge i akti-
viteter omkring denne hovedlinje, og deres sigte bliver at integrere
forskningsindsatsen og -aktiviteterne på europæisk plan. Aktiviteterne
skal først og fremmest koncentreres om syv klart definerede udvalgte2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 6
▼B
temaer, og der vil blive igangsat yderligere specifikke foranstaltninger på
et bredere område inden for videnskabelig og teknologisk forskning.
Det Fælles Forskningscenter (FFC) vil yde uafhængig kundestyret støtte
til udformning og gennemførelse af Fællesskabets politikker, herunder
overvågning af gennemførelsen af disse politikker, på de områder, der
henhører under dets specifikke kompetence.
1.1. Udvalgte temaer
Der er udvalgt syv temaer, nemlig:
1. Biovidenskab, genomforskning og bioteknologi i sundhedens tjeneste
2. Informationssamfundets teknologier3. Nanoteknologi og nanovidenskab, videnbaserede multifunktionelle
materialer, nye produktionsprocesser og nyt produktionsudstyr
4. Luft- og rumfart5. Fødevarekvalitet og -sikkerhed6. Bæredygtig udvikling, globale miljøændringer og økosystemer7. Borgere og styreformer (»governance«) i et videnbaseret samfund.
1.2. Specifikke aktiviteter, der dækker et bredere forskningsområde
1.2.1. Støtte til politikker og foregribelse af videnskabelige og teknolo-
giske behov
Aktiviteter til støtte for Fællesskabets politikker og forskning, der
opfylder nye og opdukkende behov inden for videnskab og tekno-
logi.
1.2.2. Horisontale forskningsaktiviteter, som SMV'er er inddraget i
Disse specifikke aktiviteter tager sigte på at bistå europæiske
SMV'er på traditionelle eller nye områder med at øge deres tekno-
logiske kapacitet og udvikle deres evne til at operere på europæisk
og internationalt plan.
1.2.3. Specifikke foranstaltninger til støtte for internationalt samarbejde
Til støtte for Fællesskabets politik for eksterne forbindelser og
udviklingssamarbejde vil der blive truffet specifikke foranstalt-
ninger til fremme af internationalt forskningssamarbejde. I
princippet skal dette omfatte følgende tre grupper af tredjelande:
a) udviklingslande
b) Middelhavslande, herunder det vestlige Balkan
c) Rusland og de nye uafhængige stater.
1.3. Ikke-nukleare aktiviteter på Det Fælles Forskningscenter
Der er blevet udvalgt to specifikke forskningsområder for FFC's aktivi-
teter, nemlig:
a) fødevarer, kemiske produkter og sundhed
b) miljø og bæredygtighed.
2. STRUKTURERING AF DET EUROPÆISKE FORSKNINGSRUM
Aktiviteterne på dette område vil omfatte følgende:
2.1. Forskning og innovation
Aktiviteter til stimulering af teknologisk innovation, anvendelse af forsk-
ningsresultater, overførsel af viden og teknologi samt etablering af
teknologierhverv i Fællesskabet og alle dets regioner vil blive gennemført
under denne hovedlinje som et supplement til de aktiviteter vedrørende
innovation, der er omhandlet under hovedlinjen »koncentration og inte-
gration af EF's forskningsindsats«.
2.2. Menneskelige ressourcer og mobilitet
Aktiviteter til støtte for udviklingen af menneskelige ressourcer i verdens-
klasse i alle Fællesskabets regioner ved fremme af transnational mobilitet
i uddannelsesøjemed, udvikling af ekspertviden eller overførsel af viden
mellem forskellige sektorer for at støtte udviklingen af topkvalitet og
bidrage til at gøre Europa mere attraktivt for de bedste forskere i tredje-2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 7
▼B
lande. Det potentiale, som alle dele af befolkningen, navnlig kvinderne,
har, bør udvikles ved hjælp af passende støtteforanstaltninger.
2.3. Forskningsinfrastrukturer
Aktiviteter til fremme af den optimale anvendelse af — herunder
adgangen til — forskningsinfrastrukturerne og støtte til identifikation,
planlægning og i velbegrundede tilfælde etablering af avancerede forsk-
ningsfaciliteter af betydning for Europa.
2.4. Videnskab og samfund
Aktiviteter til fremme af harmoniske forbindelser mellem videnskab og
samfund og samfundets bevidsthed om innovation som et resultat af nye
forbindelser og en kvalificeret dialog mellem forskere, erhvervsliv, poli-
tiske beslutningstagere og borgerne.
3. STYRKELSE AF GRUNDLAGET FOR DET EUROPÆISKE FORSK-
NINGSRUM
Aktiviteter med henblik på at udvide samordningen og støtte en sammen-
hængende udvikling af forsknings- og udviklingspolitikker i Europa. De
skal yde finansiel støtte til foranstaltninger som f.eks. åbning af nationale
programmer.
Nedenfor følger en nærmere redegørelse for de aktiviteter, der gennemføres
under disse hovedlinjer.
I. KONCENTRATION OG INTEGRATION AF FÆLLESSKABETS FORSK-
NINGSINDSATS
De aktiviteter, der gennemføres under denne hovedlinje, vil udgøre den væsent-
ligste forskningsindsats under rammeprogrammet med sigte på at bidrage til
traktatens generelle mål om at styrke det videnskabelige og teknologiske
grundlag for Fællesskabets industri og fremme udviklingen af dens internatio-
nale konkurrenceevne og samtidig fremme alle de forskningsaktioner, der
skønnes nødvendige i medfør af andre kapitler i traktaten. Med henblik på at
tilvejebringe en europæisk merværdi ved at samle en kritisk masse af ressourcer
vil rammeprogrammet blive koncentreret om syv klart definerede udvalgte
temaer, hvor Fællesskabets forskningsindsats vil blive integreret ved, at den
samles og gøres mere sammenhængende på europæisk plan.
Igennem hele aktivitetsforløbet under denne hovedlinje vil opmærksomheden i
særlig grad være rettet mod teknologisk innovation og mod den indledende
udvikling af højinnovative virksomheder på områder, der er af vital interesse
for den europæiske konkurrenceevne. Emner, der har tæt forbindelse med et
eller flere områder inden for de udvalgte temaer, vil blive genstand for forbered-
ende forskning på forkant med den eksisterende viden. Der vil også i nødvendigt
omfang blive lagt vægt på målings- og afprøvningsaspekter. Der vil, når det er
relevant for den pågældende aktivitet, blive taget passende hensyn til princippet
om bæredygtig udvikling, til de socioøkonomiske, etiske og bredere kulturelle
aspekter af de påtænkte aktiviteter samt til ligestilling mellem kønnene.
For at supplere indsatsen inden for de udvalgte temaer vil specifikke horisontale
forskningsaktiviteter være rettet mod små og mellemstore virksomheder, innova-
tion og internationalt samarbejde og blive tilpasset målene for Fællesskabets
politik samt fremtidige og nyopståede forskningsbehov.
1.1. Udvalgte temaer
1.1.1. Biovidenskab, genomforskning og bioteknologi i sundhedens tjeneste (1)
MålFormålet med dette forskningstema er at hjælpe Europa til gennem en
integreret forskningsindsats at udnytte de gennembrud, der er opnået i
kortlægningen af levende organismers genomer, til gavn for folkesund-
heden og borgerne samt at styrke den europæiske bioteknologiske
industris konkurrenceevne. På anvendelsessiden vil der blive lagt vægt
på forskning, der sigter imod at bringe grundlæggende viden til anven-2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 8
(1) Grundlæggende viden inden for genomik (herunder mennesker, dyr og planter) er
dækket af det første tema, hvilket også gælder anvendelsen heraf på menneskers
sundhed. Anvendelser på fødevarer er dækket af femte tema (f.eks. med hensyn tilernæring/bedre fødevarekvalitet). Andre emner, der vedrører biovidenskaberne,behandles under sjette tema eller dækkes alt efter situationen under tema 1.2.1 (»Støttetil politikker og foregribelse af videnskabelige og teknologiske behov«) samt under
hovedlinje III.
▼B
delse (translationel tilgang), for at muliggøre reelle, konsistente og koor-
dinerede fremskridt på europæisk niveau inden for lægevidenskaben og
forbedre livskvaliteten.
Begrundelse for indsatsen og europæisk nytteværdi
»Post-genom-forskningen«, der bygger på kortlægningen af det humane
genom og andre organismers genomer, vil kunne få talrige anvendelses-
muligheder på forskellige sundhedsrelaterede områder, herunder navnlig
udvikling af nye diagnoseredskaber og behandlinger, der kan bruges til
bekæmpelse af sygdomme, der i dag er uhelbredelige, og hvor der er
store potentielle markeder. Denne forskning vil eventuelt også have
konsekvenser for forskning inden for f.eks. miljø og landbrug.
På det lægevidenskabelige område består målsætningen i at udvikle
forbedrede patientorienterede strategier for forebyggelse og forvaltning
af sygdom og for en sund levevis og alderdom. Der vil desuden, når det
er relevant, i denne sammenhæng blive lagt vægt på børnesygdomme og
behandlingen heraf. Det er endvidere vigtigt for Europa på koordineret
vis at fokusere sin indsats på at bekæmpe kræft og overførbare fattig-
domsrelaterede sygdomme. Denne forskning skal derfor være
koncentreret om overførsel af den nye viden, som opstår, og som ikke er
indskrænket til genomforskningen og andre sider af grundforskningen, til
applikationer, som kan forbedre den kliniske praksis og den offentlige
sundhed.
Skal Den Europæiske Union have mulighed for at forbedre sin position
og udnytte det økonomiske og samfundsmæssige udbytte af den forven-
tede udvikling på området samt bidrage til den internationale debat, må
man på én gang sætte investeringerne kraftigt i vejret og samle de spredte
forskningsaktiviteter i Europa i en sammenhængende indsats.
Påtænkte indsatsområder
For at nå disse mål vil Fællesskabet gøre en indsats på følgende områder:A. Avanceret genomforskning og anvendelse heraf på sundhedsområdet
a) Grundviden og basisredskaber inden for funktionel genomforsk-
ning i alle organismer:
i) genekspression og proteomforskning
ii) strukturel genomforskning
iii) komparativ genomforskning og populationsgenetikiv) bio-informatikv) multidisciplinære funktionelle genomiktilgange til grundlæg-
gende biologiske processer
b) Anvendelse af viden og teknologi inden for genomik og biotekno-
logi på sundhedsområdet:
i) teknologiske platforme til udvikling på områder som nye
redskaber til diagnose, forebyggelse og behandling (herunder
farmakogenomiske tilgange, stamcelleforskning og alternativer
til test med forsøgsdyr).
B. Bekæmpelse af de vigtigste sygdomme
a) En anvendelsesorienteret tilgang til viden og teknologi inden for
medicinsk genomik herunder, hvor det er relevant, dyre- og plan-
tegenomik, navnlig på følgende områder (
1):
i) bekæmpelse af diabetes, sygdomme i nervesystemet herunder
Alzheimers sygdom, Parkinsons sygdom og variant Creutz-
feldt-Jakobs sygdom og, hvor det er relevant, psykiske
sygdomme) hjerte-kar-sygdomme og sjældne sygdomme
ii) bekæmpelse af resistens over for antibiotika og anden mediciniii) forskning i menneskers udvikling, hjerneforskning og forsk-
ning i aldringsprocessen.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 9
(1) Jf. også tema 1.2.1 (Støtte til politikker og foregribelse af videnskabelige og teknolo-
giske behov) og hovedlinje III (Styrkelse af grundlaget for det europæiske
forskningsrum) for så vidt angår andre sundhedsrelaterede emner.
▼B
b) En bredere indfaldsvinkel, som ikke er begrænset til genomforsk-
ning og andre områder inden for grundforskningen, anlægges over
for:
i) kræft med hovedvægt på udarbejdelse af patientorienterede
strategier fra forebyggelse til diagnose og behandling, som
omfatter tre indbyrdes sammenhængende komponenter:
— udvikling af de netværk og initiativer, som er nødvendige
for en koordinering af den nationale forskningsindsats
— støtte til klinisk forskning med henblik på at underbygge
nye og forbedrede behandlingsmetoder
— støtte til »translationel« forskning.
ii) bekæmpelse af de tre fattigdomsrelaterede infektionssygdomme
(aids, malaria og tuberkulose), der har højeste prioritet i
sygdomsbekæmpelsen på EU-plan og internationalt.
1.1.2. Informationssamfundets teknologier
Mål
Formålet med dette forskningstema er — i overensstemmelse med
konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon og målene for
e-Europa-initiativet — at stimulere udviklingen i Europa af både hard-
ware- og softwareteknologi og -applikationer, der er centrale for
opbygningen af informationssamfundet, og dermed at styrke Europas
industrielle konkurrenceevne og give europæiske borgere i alle egne af
EU mulighed for at få det fulde udbytte af vidensamfundets udvikling.
Ved at koncentrere indsatsen om den kommende generation af informati-
onssamfundets teknologier kan dennes applikationer og tjenester gøres til
hvermands eje, hvorved udviklingen af næste teknologigeneration vil
blive mere brugerorienteret.
Begrundelse for indsatsen og europæisk nytteværdi
Her ved indgangen til det 21. århundrede er informations- og kommuni-
kationsteknologien i færd med at revolutionere både økonomien og
samfundet og frembringe nye måder at producere, handle og kommuni-
kere på.
Denne sektor er blevet den næststørste i Den Europæiske Unions
økonomi med en årlig omsætning på 2 000 mia. EUR og over to
millioner ansatte i Europa, et tal, der er i stadig vækst.
Europa har et udmærket udgangspunkt for at kunne lede og forme den
kommende udvikling, ikke blot af teknologier, men også disses indvirk-
ning på vort liv og arbejde. Hele den europæiske industris fremtidige
konkurrenceevneog de europæiske borgeres levestandard afhænger i vid
udstrækning af den fremtidige indsats inden for forskning i informations-
samfundets teknologier med henblik på at forberede den kommende
generation af produkter, processer og serviceydelser.
Europas hidtidige industrielle og handelsmæssige succes inden for mobil-
kommunikation, der skyldes Global System for Mobile Communication
(GSM)-standarden, vil ikke gentage sig, medmindre vi investerer
samordnet på området med en kritisk masse af forskningsmidler og inte-
grerer offentlige og private satsninger på europæisk plan.
For at få størst mulig økonomisk og samfundsmæssig effekt må indsatsen
koncentrere sig om fremtidige generationer af disse teknologier, hvor
computere, grænseflader og net integreres mere i dagligmiljøet og giver
adgang til en mangfoldighed af tjenester og anvendelser med lette og
»naturlige« interaktioner. I denne vision af »intelligente omgivelser«
(interaktivt intelligent miljø) sættes brugeren, mennesket, i centrum for
den kommende udvikling af vidensamfundet.
EF's indsats vil fokusere på de teknologiske prioriteter, der bedst formår
at realisere denne vision. Den vil sigte mod at mobilisere europæiske
forskere omkring målrettede initiativer, som f.eks. udviklingen af de
næste generationer af mobilkommunikationssystemer, for at nå målene
på længere sigt og samtidig give mulighed for at reagere på nye efter-
spørgsler og behov på markederne, i den offentlige sektor og hos
borgerne.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 10
▼B
Påtænkte indsatsområder
Indsatsen vil således blive rettet mod følgende teknologiområder:Integrationsfremmende forskning på teknologiområder, der har stor inte-
resse for borgere og virksomheder
Som supplement til og i forlængelse af de forventede fremskridt med
udvikling af basisteknologi bliver der også tale om forskning med det
formål at søge løsninger på de større samfundsmæssige og økonomiske
udfordringer, som et videnbaseret samfund under opbygning står over
for, herunder konsekvenserne for arbejde og arbejdsmiljø. Denne indsats
bør derfor rettes mod:
a) forskning i teknologier til løsning af de vigtigste sikkerhedsudfor-
dringer, der stilles af den gennemført digitale verden samt af behovet
for at sikre borgernes rettigheder og privatliv
b) systemer med »intelligente omgivelser«, der giver alle uanset alder og
situation (som handicap eller andre individuelle omstændigheder)
adgang til informationssamfundet, samt interaktive, intelligente
systemer til brug inden for sundhed, mobilitet, sikkerhed, fritid,
turisme, adgang til og beskyttelse af kulturarven og miljøet
c) elektronisk og mobil handel samt teknologi, der øger transaktionernes
og infrastrukturernes sikkerhed, nye arbejdsredskaber og -metoder,
læringsteknologi (f.eks. e-læring) samt systemer til videnledelse inden
for virksomheden, integreret virksomhedsledelse og digital forvaltning
under hensyn til brugernes behov
d) decentrale platforme og systemer i stor skala, herunder Global
Resource Information Database (GRID)-baserede systemer, der kan
levere effektive løsninger på komplekse problemer på områder som
miljø, energi, sundhed, transport og industrielt design.
Infrastruktur til kommunikation og informationsbehandling
Infrastruktur til mobilkommunikation, trådløs og optisk kommunikation,
bredbåndskommunikation samt computer- og softwareteknologier, der er
pålidelige, bredt anvendelige og kan tilpasses, så de opfylder de voksende
behov for applikationer og tjenester. Indsatsen vil blive koncentreret om:
a) de nye generationer af trådløse og mobile kommunikationssystemer og
netværk; satellitkommunikationssystemer; »hel-optiske« teknologier;
integration og forvaltning af kommunikationsnet, herunder interope-
rable netværksløsninger; kapacitetssøgende teknologier, der er
nødvendige for system-, infrastruktur- og serviceudvikling, især på
det audiovisuelle område. Arbejdet vil også føre til udvikling af den
næste internetgeneration
b) softwareteknologier, arkitekturer og distribuerede og indlejrede
systemer, der understøtter udviklingen af multifunktionelle og
komplekse tjenester med flere aktører involveret; teknik til og styringaf komplekse storskalasystemer for at sikre pålidelighed og driftssik-
kerhed.
Komponenter og mikrosystemerMiniaturiserede og billige komponenter fremstillet af nye materialer og
med brede anvendelsesmuligheder. Indsatsen vil blive koncentreret om:
a) konstruktion og fremstilling af nano-, mikro- og opto-elektroniske
komponenter samt fotonikkomponenter, bl.a. komponenter til informa-
tionslagring, der presser grænserne for miniaturiseringen og minimerermikroelektroniske komponenters og mikrosystemkomponenters om-
kostninger og energiforbrug samt tager hensyn til IST-systemernes
miljøvirkninger
b) nanoelektronik, mikroteknologier, visningsskærme og mikrosystemer
samt tværfaglig forskning i nye materialer og kvanteelektronisk
udstyr; nye modeller og koncepter for informationsbehandling.
Informationsstyring og -grænseflader
Forskning i informationsledelsesværktøjer og -grænseflader, der gør inte-
raktiv brug af videnbaserede tjenester og applikationer lettere overalt og
på alle tidspunkter. Indsatsen rettes mod:
a) kontekst- og semantikbaserede videnrepræsentations- og -ledelsessy-
stemer, herunder kognitive systemer, samt værktøjer til produktion,
organisering, navigering, genfinding, deling, bevaring og formidling
af digitalt indhold
b) multisensoriske grænseflader, der kan opfatte og fortolke menneskers
naturlige udtryk i form af ord, gestik og udtryk ad andre sansemæssige2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 11
▼B
kanaler; virtuelle miljøer samt de flersprogede og flerkulturelle
systemer, der er uundværlige i opbygningen af vidensamfundet på
europæisk plan.
1.1.3. Nanoteknologi og nanovidenskab, videnbaserede multifunktionelle
materialer, nye produktionsprocesser og nyt produktionsudstyr
MålFormålet med dette tema er at hjælpe Europa med at tilvejebringe den
kritiske masse af ressourcer, der er nødvendig for, navnlig med sigte på
større miljøeffektivitet og reduceret udledning af farlige stoffer i miljøet,
at kunne udvikle og udnytte de mest avancerede teknologier som
grundlag for de kommende års videnbaserede produkter, tjenesteydelser
og fremstillingsprocesser.
Begrundelse for indsatsen og europæisk nytteværdiDen europæiske fremstillingsindustri producerer i dag varer og tjeneste-
ydelser til en værdi af omkring 4 000 mia. EUR om året. På et
verdensmarked med stadig skarpere konkurrence er den tvunget til at fast-
holde og styrke sin konkurrenceevne, samtidig med at den lever op til
kravene om bæredygtig udvikling. Men det forudsætter en intens indsats
for til stadighed at udforme, videreudvikle og sprede avanceret teknologi:
nanoteknologi, videnbaserede multifunktionelle materialer og nye produk-
tionsprocesser.
På grænsen mellem kvanteteknologi, materialeteknologi og molekylærbi-
ologi ligger en af de forventelige nøgler til den næste industrielle
revolution, nanoteknologien, som kræver store investeringer.
Inden for visse af de berørte sektorer, f.eks. nanofabrikation og nanokemi,
har Europa stor ekspertise, og der er behov for en større og mere
samordet indsats på dette område.
På materialeområdet er målet at udvikle intelligente materialer, som
forventes at blive meget værdifulde ved anvendelse i sektorer som trans-
port, energi, elektronik og biomedicin, hvor der er et markedspotentiale
på tocifrede milliardbeløb i euro.
Også udviklingen af smidige, integrerede og rene produktionssystemer
kræver en større forskningsindsats inden for anvendelse af ny teknologi i
fremstilling og administration.
Påtænkte indsatsområderNanoteknologi og nanovidenskab:
a) langsigtet tværfaglig forskning med det formål at forstå fænomenerne,
beherske processerne og udvikle forskningsredskaber
b) supramolekylære strukturer og makromolekyler
c) nanobioteknologi
d) konstruktionsteknik i nanometerskala til materiale- og komponent-
fremstilling
e) udvikling af udstyr og instrumenter til manipulering og kontrol
f) anvendelser på områder som sundhed, kemi, energi og miljø.
Videnbaserede multifunktionelle materialer:
a) tilvejebringelse af grundviden
b) teknologi til fremstilling og omdannelse, herunder behandling, af
videnbaserede multifunktionelle materialer og biomaterialer
c) understøttende teknologi.
Nye produktionsprocesser og nyt produktionsudstyr:
a) udvikling af nye processer og fleksible og intelligente fremstillingssy-
stemer ved udnyttelse af tekniske fremskridt inden for virtuelle
fabrikationsteknologier, herunder simulationer, interaktive beslutnings-
støttesystemer, højpræcisionsteknologi og innovativ robotteknologi
b) systemforskning, som er nødvendig for bæredygtig affaldshåndtering
og risikostyring inden for produktion og forarbejdning, bl.a. ved
bioprocesser, der fører til reduceret forbrug af primære ressourcer og
mindre forurening
c) udvikling af nye principper for optimering af industrielle systemers,
produkters og tjenesters livscyklus.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 12
▼B
1.1.4. Luftfart og rumfart
Mål
Indsatsen på dette område har to formål: dels at styrke den europæiske
luftfarts- og rumindustris videnskabelige og teknologiske grundlag ved at
integrere dens forskningsindsats og tilskynde den til at blive mere
konkurrencedygtig på internationalt plan, dels at bidrage til, at det euro-
pæiske forskningspotentiale i denne sektor udnyttes til fordel for
sikkerhed og miljøbeskyttelse.
Begrundelse for indsatsen og europæisk nytteværdiLuft- og rumfartsindustrien består af to teknologisk og økonomisk
adskilte sektorer, der dog er tæt forbundne hvad angår deres politiske og
industrielle betydning og involverede interessenter, og de er eksempler på
områder, hvor Europa har en tradition for succes og et økonomisk og
forretningsmæssigt potentiale.
USA investerer dog i dag mellem tre og seks gange mere i luft- og
rumfart afhængigt af sektoren.
I en situation, hvor konkurrencen bliver stadig hårdere, forventes luft-
transportbehovet på verdensplan i de kommende 15 år at føre til en
efterspørgsel efter omkring 14 000 nye fly, hvilket repræsenterer et
marked på 1 000 mia. EUR. De bestræbelser på at samle den industrielle
kapacitet og udviklingsarbejdet, der har hidtil sikret den europæiske
succes på området, må nu suppleres med en tilsvarende indsats for at
samle forskningsindsatsen omkring de udvalgte temaer og emner.
Med henblik herpå bør den europæiske nationale og private forsknings-
indsats optimeres og samles om en fælles vision og en strategisk
forskningsdagsorden.
Inden for rumfarten gælder det for Fællesskabet om i forlængelse af
Kommissionens meddelelse »Europa og rummet: et nyt kapitel« at støtte
forskning, der giver markederne og samfundet mulighed for at udnytte
rummet.
Påtænkte indsatsområder
Luftfart
Inden for luftfartsforskningen, herunder forskningen vedrørende lufttrans-
portsystemer, vil Fællesskabet gøre en indsats for den forskning og
udvikling, der er behov for med henblik på at:
a) styrke europæisk industris konkurrenceevne inden for civil luftfart,
motorer og udstyr
b) mindske luftfartens miljøvirkninger ved en begrænsning af brændstof-
forbruget, CO
2og NOxog andre forurenende stoffer samt
støjforurening
c) øge flyenes sikkerhed i en stærkt stigende lufttrafik
d) øge lufttransportsystemernes kapacitet og sikkerhed med henblik på at
understøtte etableringen af et fælles europæisk luftrum (systemer for
kontrol og trafikstyring).
Rumfart
Fællesskabets indsats på rumfartsområdet gennemføres i tæt samarbejde
med Den Europæiske Rumorganisation (ESA), de andre rumfartsorganisa-
tioner, forskningscentre og industrien. Dens formål er at styrke
sammenhængen i de meget store investeringer, der er nødvendige, og
den vil blive koncentreret om:
a) forskning i satellitbaserede informationssystemer og -tjenester, der er
af betydning for satellitnavigationsprojektet Galileo
b) forskning i satellitbaserede systemer, der er relevante for global miljø-
og sikkerhedsovervågning (GMES)-platformen under hensyntagen til
brugernes behov
c) avanceret forskning, som der er behov for med henblik på integration
af rum- og jordsegmentet på kommunikationsområdet.
1.1.5. Fødevarekvalitet og -sikkerhed
Mål
Formålet med dette forskningstema er at etablere det integrerede viden-
skabelige og teknologiske grundlag, der er nødvendigt for at udvikle en
miljøvenlig fremstillings- og distributionskæde, der giver sikrere, sundere
og varierede fødevarer, herunder fødevarer i form af fisk og skaldyr, og2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 13
▼B
at føre kontrol med ernæringsbetingede risici, bl.a. med støtte i biotekno-
logien under hensyn til resultaterne af post-genomforskningen, samt at
kontrollere de sundhedsrisici, der er forbundet med miljøforandringer.
Begrundelse for indsatsen og europæisk nytteværdiDen senere tids fødevarekriser, især bovin spongiform encephalopati
(BSE)-krisen, har understreget både kompleksiteten i spørgsmålene om
fødevaresikkerhed og deres oftest internationale og grænseoverskridende
virkninger.
Integrationen af EF's indre marked for landbrugs- og fødevarer gør det
nødvendigt at tage fat om de problemer, der dukker op på dette område,
og at gennemføre den relevante forskning på europæisk plan. Derfor er
der for nylig oprettet en europæisk autoritet for fødevaresikkerhed (
1).
Borgerne og forbrugerne forventer, at forskningen bidrager til at sikre, at
de fødevarer og produkter, der udbydes til salg, er af høj kvalitet, sunde
og kan konsumeres uden risiko. Der bør derfor lægges vægt på hele føde-
vareproduktionskæden »fra jord til bord«, herunder, hvor det er relevant,
anvendelse af dyre- og plantevidenskab samt bioteknologi på dette
område. Der bør tages hensyn til kravene om dyrevelfærd og -sundhed.
Det forudsætter, at den nyeste, mest fuldstændige og nøjagtige videnska-
belige viden står til rådighed. Ud over folkesundheden står også
virksomhedernes trivsel i en sektor med en årlig omsætning omkring
600 milliarder EUR og 2,6 millioner beskæftigede på spil.
Da små virksomheder udgør størstedelen af fødevaresektoren, vil indsat-
sens succes stå og falde med, om viden og processer tilpasses disse
virksomheders specifikke karakteristika.
For Europa gælder det også om at bidrage væsentligt til forskningen i
disse problemer, som i dag gør sig gældende på verdensplan, og til den
internationale debat om emnet på grundlag af viden, der er så omfattende
og præcis som muligt.
Det samme kan siges om en række problemer i tilknytning til sundheds-
mæssige virkninger af miljøfaktorer (f.eks. hormonforstyrrende og
kræftfremkaldende stoffer) — problemer, som vækker stigende bekym-
ring blandt europæiske borgere og ofte optræder i international skala. Af
disse grunde, men også for at få udbytte af sammenføringen af de bedste
kilder til ekspertise, der findes på komplekse områder, må forskningen
udføres på europæisk plan og på en måde, der gør det muligt at sikre en
reel samordning af de nationale aktiviteter.
Påtænkte indsatsområder
Fællesskabets indsats vil omfatte forskning, herunder i nødvendigt
omfang post-genomforskning, i forskellige aspekter af bekæmpelse af
fødevarerisici og sammenhænge mellem helbred og ernæring:
a) sikrere og miljøvenlige produktions- og forarbejdningsmetoder og
sundere, nærende, funktionelle og varierede fødevarer og foder baseret
på systemer som integreret produktion, landbrug med lavere input,
herunder økologisk landbrug, og anvendelse af plante- og dyreviden-
skab samt bioteknologi
b) epidemiologi for fødevarerelaterede sygdomme og allergier, herunder
kostens indvirkning på børns sundhed og metoder til analyse af
årsagerne til fødevarerelaterede allergier
c) sundhedsvirkninger af fødevarer, f.eks. nye produkter, produkter fra
økologisk landbrug, funktionelle fødevarer, produkter, der indeholder
genetisk modificerede organismer, og produkter, der skyldes den
senere tids bioteknologiske udvikling
d) sporbarhed i hele produktionskæden f.eks. i forbindelse med genetisk
modificerede organismer, herunder dem, der er baseret på den senere
tids bioteknologiske udvikling
e) metoder til analyse, detektion og kontrol af kemiske forurenende
stoffer og allerede eksisterende eller nye sygdomsfremkaldende mikro-
organismer (som f.eks. vira, bakterier, gærsvampe, svampe, parasitter
og nye agenser af priontypen, herunder udvikling af ante-mortem
diagnosetest for BSE og scrapie)
f) sundhedsvirkninger for mennesker af det anvendte dyrefoder, herunder
produkter, der indeholder genetisk modificerede organismer, og af
brug af ingredienser af forskellig oprindelse til dyrefoder2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 14
(1) EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.
▼B
g) miljøbetingede helbredsrisici i forbindelse med fødekæden (kemiske,
biologiske og fysiske) og kombineret udsættelse for forskellige tilladte
stoffer, herunder virkningerne af lokale miljøkatastrofer og forurening
for fødevarers sikkerhed, hvor hovedvægten lægges på kumulative
risici, transmissionsveje til mennesker, langtidsvirkninger, udsættelse
for små doser og virkningerne for særlig følsomme grupper, især børn.
1.1.6. Bæredygtig udvikling, globale miljøændringer og økosystemer
Mål
Formålet med dette forskningstema er at styrke den videnskabelige og
teknologiske kapacitet, som Europa har brug for til at føre udviklingen
ind på et bæredygtigt spor, som understreget af Det Europæiske Råd i
Göteborg, og at integrere dets miljømæssige, økonomiske og sociale
mål, under særligt hensyn til vedvarende energi, transport og bæredygtig
forvaltning af Europas landressourcer og marine ressourcer. Det bør sætte
medlemsstaterne, de associerede kandidatlande og andre associerede
lande i stand til at bidrage væsentligt til de internationale bestræbelser
på at forstå og beherske de globale miljøændringer og beskytte balancen
i økosystemerne.
Begrundelse for indsatsen og europæisk merværdi
Skal udviklingen gøres bæredygtig på globalt plan, forudsætter det bl.a.:
a) udformning, videreudvikling og spredning af teknologier og løsninger
som f.eks. fremme af ændringer i energiforbrugsadfærd (som skal føre
til et mere energiintelligent Europa), og nye tilgange til mobilitet, der
gør det muligt at bevare og udnytte naturressourcerne mere rationelt,
effektivt og bæredygtigt med mindre affald og lavere emissioner og
mindskelse af de økonomiske aktiviteters belastning af miljøet.
Sektorer af strategisk betydning omfatter i denne forbindelse energi
og transport, navnlig de by- og regionaludviklingsmæssige aspekter
af disse sektorer
b) en bedre forståelse af økosystemerne og af mekanismerne i og virk-
ningerne af de globale miljøændringer (for eksempel
klimaændringer), herunder disse mekanismers indvirkning på landres-
sourcerne og de marine ressourcer, samt udvikling af
forudsigelseskapacitet på dette felt.
Som belyst i Kommissionens grønbog »På vej mod en europæisk strategi
for energiforsyningssikkerhed« og i Kommissionens hvidbog »Den euro-
pæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« kommer to
teknologiske områder i første række, nemlig energi og transport, der står
for over 80 % af de samlede drivhusgasudledninger og over 90 % af CO2-
udledningerne.
Kyoto-protokollen fra 1997 til De Forenede Nationers rammekonvention
om klimaændringer fra 1992 forpligter EU til i perioden 2008-2012 at
reducere sine drivhusgasudledninger med 8 % i forhold til 1990-niveauet.
Dette forudsætter udvikling af innovative bæredygtige energi- og trans-
portløsninger. Der findes andre vigtige forpligtelser i internationale
instrumenter som f.eks. De Forenede Nationers konvention om den biolo-
giske mangfoldighed fra 1992, De Forenede Nationers konvention om
bekæmpelse af ørkendannelse i de lande, der er ramt af alvorlig tørke
og/eller ørkendannelse, særlig i Afrika, fra 1994 og Montreal-protokollen
fra 1987 om stoffer, der nedbryder ozonlaget, samt i EU-strategien for
bæredygtig udvikling, herunder sjette miljøhandlingsprogram.
Skal ovennævnte mål nås inden for en kort tidshorisont, må der gøres en
kraftig indsats for at udnytte teknologi, der endnu er under udvikling.
Fællesskabets indsats er vigtig for at sikre koordinering af Europas bidrag
til bestræbelserne på verdensplan.
Skal udviklingen ud over dette mål i løbet af de kommende årtier føres
ind på et bæredygtigt spor på lang sigt, forudsætter det, at de ud fra
denne synsvinkel mest velegnede energikilder og energibærere gøres
teknisk og økonomisk tilgængelige. Dertil kræves en vedvarende lang-
sigtet forskningsindsats.
Forskning på mellemlang og lang sigt er også en forudsætning for at
udvikle bæredygtige europæiske transportsystemer og gøre fremskridtmed hensyn til globale miljøændringer, beskyttelse af biodiversiteten og
bevarelse af økosystemerne, hvilket også ville bidrage til bæredygtig
udnyttelse af landressourcer og marine ressourcer. I forbindelse med de
globale miljøændringer er strategier for en integreret, bæredygtig udnyt-
telse af landbrugs- og skovøkosystemer af særlig betydning for
bevarelsen af disse økosystemer og vil bidrage væsentligt til en bære-
dygtig udvikling i Europa.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 15
▼B
Påtænkte indsatsområder
Fællesskabets FTU-indsats koncentrerer sig om aktiviteter på følgende
områder:
I. Bæredygtige energisystemer (1)
a) på kort og mellemlang sigt, navnlig i bymiljøet
i) ren energi, navnlig vedvarende energikilder og disses integra-
tion i energisystemet, herunder lagring, distribution og
anvendelse
ii) energibesparelser samt energieffektivitet, herunder gennem
anvendelse af fornyelige råmaterialer
iii) alternative motorbrændstoffer
b) på mellemlang og lang sigt
i) brændselsceller, herunder deres anvendelser
ii) ny teknologi til energibærere, -transport og -lagring på euro-
pæisk plan, navnlig brintteknologi
iii) nye og avancerede principper for vedvarende energiteknologi,
der har et betydeligt fremtidigt energipotentiale og kræver en
langsigtet forskningsindsats
iv) bortskaffelse af CO2tillige med renere anlæg, der anvender
fossile brændsler.
II. Bæredygtig overfladetransport (2)
a) Udvikling af miljøvenlige, sikre og konkurrencedygtige transport-
systemer og transportmidler til passagerer og gods og ren
bytransport med rationel anvendelse af bilen i byen
i) nye teknologier og koncepter for overfladetransport, herunder
innovative fremdriftssystemer og integration af brændselsceller
til transportformål
ii) avanceret konstruktions- og produktionsteknik, der bidrager til
bedre kvalitet, sikkerhed, genanvendelighed, komfort og
omkostningseffektivitet.
b) Mere effektiv og konkurrencedygtig jernbane- og søtransport, der
omfatter interoperabilitet mellem transportformer og sikrer intelli-
gent og sikker person- og fragtbefordring:
i) ved at man navnlig i by- og regional sammenhæng tilveje-
bringer en bedre balance mellem og integration af forskellige
transportformer, herunder nye systemer for mobilitetsforvalt-
ning og transportlogistik, samt en mere effektiv jernbane- og
søtransport (f.eks. ved at fremme kombineret transport og inte-
roperabilitet)
ii) ved at man øger sikkerheden og undgår trafikophobning
(navnlig i byområder) ved integration af innovative elektro-
niske og softwarebaserede løsninger og gennem anvendelse af
avancerede satellitnavigationssystemer og telematikløsninger.
III. Globale miljøændringer og økosystemer
Fællesskabet vil i første række gøre en indsats på følgende områder:
a) klimavirkninger og -mekanismer gældende for drivhusgasemissi-
oner og luftforurenende stoffer fra alle kilder, herunder fra
energiforsyning, transport og landbrug, ozonlagsnedbrydning og
kulstofdræn (have, skove, jordbund), navnlig med henblik på at
forbedre forudsigelser og vurdere begrænsningsmuligheder (miti-
gation)
b) vandets kredsløb, herunder jordbundsrelaterede aspekter
c) forståelse af den marine og terrestriske biodiversitet, det marine
økosystems funktioner, beskyttelse af genetiske ressourcer, bære-
dygtig forvaltning af terrestriske og marine økosystemer samt
samspillet mellem sidstnævnte og de menneskelige aktiviteter
d) mekanismer bag ørkendannelse og naturkatastrofer
e) strategier for bæredygtig arealforvaltning, herunder integreret
kystzoneforvaltning (ICZM), integrerede koncepter for udnyttelse2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 16
(1) Andre energirelaterede emner indgår i tema 1.2.1 (Støtte til politikker og foregribelse af
videnskabelige og teknologiske behov) og i hovedlinje III.
(2) Andre transportpolitikrelaterede emner (som f.eks. transportsikkerhed, redskaber og
indikatorer for transportsystemydelse og prognoser) behandles under tema 1.2.1 (Støtte
til politikker og foregribelse af videnskabelige og teknologiske behov).
▼B
af landbrugs- og skovressourcer til mange formål og den integre-
rede skov/trækæde
f) operationelle forudsigelser og modellering, herunder systemer til
observation af globale klimaændringer.
Forskning inden for dette tema skal suppleres med udvikling af avan-
cerede metoder til risikovurdering og metoder til at vurdere
miljøtilstanden, herunder relevant standardforberedende forskning
vedrørende målinger og afprøvninger til disse formål.
1.1.7. Borgere og styreformer (»governance«) i et videnbaseret samfund
MålFormålet med dette forskningstema er i en sammenhængende indsats og i
al deres rigdom og mangfoldighed at mobilisere de europæiske forsk-
ningsressourcer inden for de økonomiske, politiske, sociale og
humanistiske videnskaber, der er nødvendige for at udvikle en forståelse
af og behandle problemer i forbindelse med det fremvoksende vidensam-
fund og de nye former for relationer mellem dets borgere og mellem
borgerne og institutionerne.
Begrundelse for indsatsen og europæisk merværdiPå Det Europæiske Råds møde i Lissabon i marts 2000 satte EU sig det
ambitiøse mål »at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske
videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar
økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed«.
I denne sammenhæng lagde Det Europæiske Råd i Lissabon særlig vægt
på, at »menneskene er Europas største aktiv«, og på, at Europas almene
og erhvervsrettede uddannelsessystemer nødvendigvis må »tilpasses såvel
kravene i det videnbaserede samfund som behovet for et bedre beskæfti-
gelsesniveau og en bedre jobkvalitet«.
Europas overgang til en videnøkonomi og et vidensamfund og en bære-
dygtig udvikling af dette samfund til gavn for alle dets borgeres
livskvalitet vil gå lettere, jo bedre man forstår og behersker udviklingen.
Dertil kræves omfattende forskning i spørgsmålene omkring integreret og
bæredygtig økonomisk og social fremgang, der bygger på grundværdier
som retfærdighed, solidaritet og kulturel mangfoldighed, der karakteri-
serer den europæiske samfundsmodel, samt forskning i emner i relation
til iværksætterånd og oprettelse af små virksomheder samt disses vækst
og udvikling.
Forskning inden for de økonomiske, politiske, sociale og humanistiske
videnskaber skal således bidrage til at sikre, at vi kan beherske og
udnytte en eksponentielt stigende informations- og videnmængde, og at
vi forstår de processer, der er i gang på dette område.
I Europa opstår dette spørgsmål især i forbindelse med problemkom-
plekset omkring den kommende udvidelse, demokratiets funktionsmåder
og de nye styreformer. Hvad der står på spil, er relationerne mellem
borgerne og institutionerne i et miljø, hvor politikken og beslutningspro-
cesserne indgår i et komplekst samspil, hvor der samtidig eksisterer
nationale, regionale og europæiske beslutningsniveauer, og hvor civilsam-
fundet og dets repræsentanter spiller en stigende rolle i den politiske
debat.
Spørgsmål af denne art har en indlysende, ja indbygget europæisk dimen-
sion, som oven i købet bedst studeres i sin globale kontekst under
hensyntagen til både den historiske dimension og kulturarven.
I forskningen på nationalt plan er man først ved at begynde at rette søge-
lyset mod den europæiske dimension, som endnu ikke får den
opmærksomhed, den har krav på.
Og dog forekommer det mest naturligt at tage fat på disse forhold i euro-
pæisk skala. En indsats på EU-plan vil oven i købet give mulighed for at
sikre den nødvendige metodemæssige sammenhæng og for at udnytte den
europæiske mangfoldighed og hele den rigdom af varierede indfalds-
vinkler, Europa kan byde på.
Påtænkte indsatsområderFællesskabets indsats vil fokusere på følgende temaer:Videnbaseret samfund og social sammenhængskraft:
a) forskning under henvisning til målene fra Det Europæiske Råd i
Lissabon og de efterfølgende topmøder, navnlig systematisk analyse
af de bedste metoder til forbedring af produktion, formidling og
udnyttelse af viden i Europa2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 17
▼B
b) foreliggende muligheder og valg med henblik på udvikling af et
vidensamfund, der tjener de mål, der blev understreget af Det Europæ-
iske Råd i Lissabon, Nice og Stockholm, især på områderne bedre
livskvalitet, socialpolitik, beskæftigelsespolitik og arbejdsmarkedspo-
litik, livslang læring samt styrkelse af den sociale sammenhængskraft
og en bæredygtig udvikling under behørig hensyntagen til de mange
forskellige sociale modeller i Europa og aspekter forbundet med
befolkningens stigende aldersgennemsnit
c) forskelle i overgangsprocesser og veje mod vidensamfundet på lokalt,
nationalt og regionalt niveau.
Medborgerskab, demokrati og nye styreformer, navnlig i sammenhæng
med øget integration og globalisering og ud fra perspektiver, der
inddrager historien og kulturarven:
— den europæiske integrations og EU-udvidelsens følger for demokra-
tiet, legitimitetsbegrebet og EU-institutionernes funktionsmådegennem en bedre forståelse af de politiske og sociale institutioner i
Europa og deres historiske udvikling
— forskning i en redefinering af relationerne mellem kompetence- og
ansvarsområder og nye styreformer
— spørgsmål i forbindelse med konfliktløsning og genopretning af fred
og retfærdighed, herunder sikring af de grundlæggende rettigheder
— fremkomst af nye former for medborgerskab og kulturelle identiteter,
former og virkninger af den kulturelle mangfoldighed og integrati-
onen i Europa; social og kulturel dialog, der inddrager både Europa
og resten af verden.
I praksis vil Fællesskabets indsats blive koncentreret om støtte til:
a) transnational forskning og sammenlignende undersøgelser samt
samordnet udarbejdelse af statistikker og kvalitative og kvantitative
indikatorer
b) tværfaglig forskning til underbygning af politiske mål
c) opbygning og drift af forskningsinfrastruktur og data- og videnbaser i
europæisk skala.
1.2. Specifikke aktioner inden for et bredere forskningsfelt
1.2.1. Støtte til politikker og foregribelse af videnskabelige og teknologiske
behov
Disse aktioner skal sikre effektiv og fleksibel forskning på områder, der
er af afgørende betydning for Fællesskabets hovedmål, ved at understøtte
formuleringen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og ved at
udforske nye og opdukkende videnskabelige problemer og muligheder,
når sådanne krav ikke kan tilgodeses under de udvalgte temaer.
Et fælles træk ved disse aktioner er, at de vil blive implementeret i et
flerårigt perspektiv, hvor der tages direkte hensyn til behov og syns-
punkter hos de vigtigste involverede aktører (alt efter behov:
beslutningstagere, brugergrupper inden for erhvervslivet, ledende forsk-
ningsmiljøer osv.). De vil i princippet blive implementeret som led i en
årlig planlægning, hvor der vil blive fastlagt specifikke prioriteter
svarende til konstaterede behov inden for de ovenfor anførte målsæt-
ninger.
A . Politikorienteret forskning
Formålet med forskningsaktiviteterne under denne hovedlinje er at
tilgodese fællesskabspolitikkernes videnskabelige og teknologiske
behov, at understøtte formuleringen og gennemførelsen af fælles-
skabspolitikkerne, også under hensyn til de interesser, som de
kommende medlemmer af Fællesskabet og de associerede lande har.
Sådanne aktiviteter kan omfatte standardforberedende forskning,
målinger og forsøg, hvor dette er påkrævet af hensyn til fællesskabs-
politikkerne.
Disse aktiviteter kræver en smidig, politikorienteret definition og
specifikke aktioner og interventionsmetoder, der kan supplere de
udvalgte forskningstemaer, og som skal koordineres inden for det
samlede rammeprogram.
De vil derfor kunne omfatte emner, der har tilknytning til de udvalgte
forskningstemaer, men som ikke egner sig til den videnskabsdrevne
tilgang til fastlæggelse af de relevante individuelle emner. Der skal
også sikres en passende opgavefordeling og synergi mellem disse
aktiviteter og Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner, med det
formål at tilgodese fællesskabspolitikkernes behov.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 18
▼B
Der skal ydes støtte på følgende områder:
a) den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik
b) bæredygtig udvikling, særlig fællesskabspolitikkernes mål vedrø-
rende miljø (herunder målene i det sjette miljøhandlingsprogram),
transport og energi
c) andre fællesskabspolitikker, navnlig sundhed (især folkesundhed),
regionaludvikling, handel, udviklingsbistand, det indre marked og
konkurrenceevne, social- og arbejdsmarkedspolitik og beskæfti-
gelse, undervisning og uddannelse, kultur, ligestilling mellem
kønnene, forbrugerbeskyttelse, oprettelse af et område med frihed,
sikkerhed og retfærdighed og forbindelserne med tredjelande, her-
under udvidelsespolitikkerne samt de fornødne statistiske metoder
og værktøjer
d) fællesskabspolitiske mål på grundlag af retningslinjer udstukket af
Det Europæiske Råd for f.eks. økonomisk politik, informations-
samfundet samt e-Europa og iværksættervirksomhed.
På disse områder er der tale om følgende forskningstemaer, der svarer
til oprindeligt identificerede politikbehov og emner, som vil blive
udbygget under gennemførelsen af dette rammeprogram:
1. Bæredygtig forvaltning af Europas naturressourcer
Forskningen under denne overskrift vil især være koncentreret om:
a) land- og skovbrugets modernisering og bæredygtighed, her-
under deres multifunktionelle rolle for at sikre bæredygtig
udvikling og forbedring af landdistrikternes situation
b) redskaber og vurderingsmetoder for en bæredygtig forvaltning
af landbrug og skovbrug
c) fiskeriets modernisering og bæredygtighed, herunder produkti-
onssystemer, der bygger på akvakultur
d) nye og mere miljøvenlige produktionsmetoder til forbedring af
dyresundhed og -velfærd
e) miljøvurdering (jord, vand, luft, støj, inklusive kemiske stoffers
virkninger)
f) evaluering af miljøteknologi til støtte for politiske afgørelser,
navnlig hvad angår effektiv, men billig teknologi i forbindelse
med overholdelsen af miljølovgivningen.
2. Sikring af sundhed, sikkerhed og muligheder for borgerne i Europa
Forskningen under denne overskrift vil især være koncentreret om:
a) sundhedsdeterminanter og tilvejebringelse af sundhedstjenester
og pensionssystemer, der er af høj kvalitet og bæredygtige
(navnlig på baggrund af befolkningens aldring og de demogra-
fiske forandringer)
b) folkesundhedsspørgsmål, herunder sygdomsforebyggende epide-
miologi og reaktioner over for opdukkende sjældne og
overførbare sygdomme, allergier, procedurer for sikker blod-
og organdonation, testmetoder uden brug af dyr
c) miljøets indvirkning på helbredet (herunder metoder til risiko-
vurdering og begrænsning af risikoen for naturkatastrofer for
befolkningerne)
d) spørgsmål, der har indflydelse på livskvaliteten for mennesker
med handicap/nedsat funktionsevne (herunder lige muligheder
for adgang)
e) forståelse af migrations- og flygtningestrømme
f) forståelse af kriminalitetstendenser set i sammenhæng med den
offentlige sikkerhed
g) spørgsmål vedrørende civilbeskyttelse (herunder biosikkerhed
og beskyttelse mod risici i forbindelse med terrorangreb) samt
krisestyring.
3. Understøttelse af det økonomiske potentiale og sammenhængs-
kraften i en større og mere integreret Europæisk Union
Forskningen under denne overskrift vil især være koncentreret om:
a) understøttelse af den europæiske integration, bæredygtig udvik-
ling, konkurrenceevne og handelspolitikker (herunder
forbedrede midler til vurdering af økonomisk udvikling og
sammenhængskraft)2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 19
▼B
b) udvikling af redskaber, indikatorer og operationelle parametre
til vurdering af bæredygtige transport- og energisystemers
ydelse (økonomisk, miljømæssigt og socialt)
c) globale sikkerhedsanalyser og valideringssystemer for transport
og forskning vedrørende ulykkesrisici og sikkerhed i mobilitets-
systemer
d) prognosticering og udvikling af innovative politikker for bære-
dygtighed på mellemlang og lang sigt
e) spørgsmål i relation til informationssamfundet (f.eks. forvalt-
ning og beskyttelse af digitale aktiver, og herunder adgang til
informationssamfundet)
f) beskyttelse af kulturarven og beslægtede strategier for bevarelse
heraf
g) forbedret kvalitet af, adgang til og formidling af europæiske
statistikker.
B . Forskning i nye og opdukkende videnskabelige og tekno-
logiske problemer og muligheder
Formålet med forskningsaktiviteterne på dette område er at kunne
reagere smidigt og hurtigt på væsentlige uforudsigelige udviklinger,
nye videnskabelige og teknologiske problemer og muligheder samt
behov, der opstår i frontområderne for vor viden, især på temaover-
skridende og tværfaglige områder.
I den forbindelse vil der blive gennemført følgende aktiviteter:
a) Forskning på nye videnområder og i fremtidsteknologier, der
ligger uden for eller går på tværs af de udvalgte forskningstemaer,
navnlig på tværfaglige områder, der er stærkt innovative, og som
er behæftet med tilsvarende (tekniske) højrisici. Den skal være
åben for nye videnskabelige satsninger på frontområder for den
eksisterende viden og teknologiske knowhow, der har et væsentligt
potentiale for afgørende erhvervs- eller samfundsmæssige virk-
ninger eller for udviklingen af Europas forskningskapacitet på
længere sigt.
b) Forskning med henblik på hurtigt at kunne vurdere nye opdagelser
eller nyligt observerede fænomener, der kan være tegn på nye
risici eller problemer af stor betydning for det europæiske
samfund, samt finde relevante svar herpå.
Ved fastlæggelsen af potentielle forskningsemner under denne over-
skrift vil der blive lagt særlig vægt på forskersamfundets synspunkter
og på områder, hvor en europæisk indsats er relevant i lyset af mulig-
hederne for at udvikle strategiske positioner inden for frontviden og
på nye markeder eller for at foregribe de store spørgsmål, som det
europæiske samfund står over for.
1.2.2. Horisontale forskningsaktiviteter med deltagelse af små og mellemstore
virksomheder
Disse specifikke aktiviteter gennemføres som støtte til europæisk
økonomis konkurrenceevne og til erhvervsfremme- og innovationspoli-
tikken og har til formål at bistå europæiske små og mellemstore
virksomheder på traditionelle eller nye områder med at udvikle deres
teknologiske kapacitet og evne til at drive virksomhed på europæisk og
internationalt plan.
Oplysninger og rådgivning om små og mellemstore virksomheders mulig-
heder for deltagelse sikres ved hjælp af kontaktpunkter oprettet af
Kommissionen og ved anvendelse af det nationale system for kontakt-
punkter.
Foruden sådanne specifikke forskningsaktiviteter for små og mellemstore
virksomheder opfordres SMV'erne til at deltage i alle rammeprogrammets
områder, navnlig i forbindelse med aktiviteter, der gennemføres inden for
de udvalgte temaer.
Aktiviteterne, der kan gennemføres inden for hele det videnskabelige og
teknologiske område, der er omfattet af Fællesskabets forskningspolitik,
vil antage følgende former:
a ) Kooperativ forskning
Forskning, der gennemføres af FTU-aktører for flere små og mellem-
store virksomheder i emner af fælles interesse. Disse aktiviteter kan
også gennemføres af innovative små og mellemstore virksomheder i
samarbejde med forskningscentre og universiteter.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 20
▼B
b ) Kollektiv forskning
Forskning, herunder formidling af resultater, der gennemføres af FTU-
aktører for erhvervssammenslutninger eller virksomhedsgrupper i hele
industrigrene, hvor små og mellemstore virksomheder er fremtrædende
på europæisk plan.
1.2.3. Særlige foranstaltninger til støtte for internationalt samarbejde
Til støtte for de eksterne relationer, herunder Fællesskabets udviklingspo-
litik, vil der blive iværksat særlige foranstaltninger med henblik på at
tilskynde til internationalt forskningssamarbejde. Ud over disse særlige
foranstaltninger vil tredjelandes deltagelse være mulig inden for de
udvalgte temaer. Følgende grupper af tredjelande vil blive inddraget:
a) udviklingslande
b) Middelhavslande, herunder det vestlige Balkan
c) Rusland og de nye uafhængige stater (NIS), herunder navnlig aktivi-
teter, der udføres af The International Association for the Promotion
of Cooperation from the NIS (INTAS).
De udvalgte forskningsområder i denne kategori af aktiviteter fastlægges i
overensstemmelse med interesser og mål i forbindelse med partnerskabet
mellem Fællesskabet og de pågældende grupper af lande samt deres
særlige økonomiske og sociale behov.
For at lette disse landes deltagelse vil der blive oprettet et fælles kontakt-
punkt i Kommissionen, der skal oplyse om de aktiviteter, der
gennemføres på områder under det internationale samarbejde.
Disse aktiviteter supplerer det internationale forskningssamarbejde, der er
iværksat inden for de udvalgte temaer.
1.3. Det Fælles Forskningscenters (FFC) ikke-nukleare aktiviteter
I overensstemmelse med centrets mission, som er at levere videnskabelig
og teknisk støtte til Fællesskabets politikker, vil FFC yde uafhængig
kundestyret støtte til formuleringen og gennemførelsen af Fællesskabets
politikker, herunder til overvågningen af gennemførelsen af disse politi-
kker inden for de områder, hvor det har særlig kompetence.
FFC udfører sine aktiviteter i tæt samarbejde, herunder netværkssamar-
bejde, med forskersamfundet, nationale forskningsinstitutioner,
universiteter og virksomheder i Europa. Det kan deltage i alle dette
rammeprograms forskningsaktiviteter på samme grundlag som enheder i
medlemsstaterne. Der vil blive lagt særlig vægt på samarbejde med
kandidatlandene.
En væsentlig fællesnævner for FFC's aktiviteter er borgernes sikkerhed
under forskellige synsvinkler, f.eks. sundhed, miljø og bekæmpelse af
svig.
Under denne overskrift vil FFC gennemføre følgende aktiviteter:
1. Aktiviteter, der gennemføres i overensstemmelse med FFC's mission.
Disse aktiviteter vil klart være rettet mod kundebehov. I den sammen-
hæng vil der være en høj grad af fleksibilitet med henblik på uventede
forskningsbehov.
Forskningen vil koncentrere sig om to kerneområder i tilknytning til to
af de udvalgte temaområder:
a) Fødevarer, kemikalier og sundhed, idet der lægges særlig vægt på:
fødevaresikkerhed og kvalitet, især bekæmpelse af kogalskab
(BSE), genmodificerede organismer, kemikalier, herunder valide-
ring af alternative testprocedurer uden brug af dyr, biomedicinske
anvendelser (især etablering af referencer på dette område).
b) Miljø og bæredygtig udvikling, idet der lægges særlig vægt på:
klimaændringer (kulstofkredsløbet, modellering, påvirkninger) og
teknologier for bæredygtig udvikling (vedvarende energikilder,
redskaber til integration af politikker), bedre luftkvalitet, beskyt-
telse af det europæiske miljø, udvikling af referencemålinger og
netværk, teknisk støtte til GMES-målene.
2. Horisontale aktiviteter på områder, hvor FFC har særlig kompetence:
a) Teknologisk fremsyn: teknologisk og økonomisk fremsyn på
grundlag af aktiviteterne i europæiske netværk.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 21
▼B
b) Referencematerialer og målinger: Fællesskabets Referencebureau
og certificerede referencematerialer, validering og kvalificering af
kemiske og fysiske målemetoder.
c) Borgernes sikkerhed og bekæmpelse af svig: detektering af perso-
nelminer, forebyggelse af naturlige og teknologibetingede risici,
netværk til støtte for sikkerheden på internettet, teknologi til
bekæmpelse af svig.
II. STRUKTURERING AF DET EUROPÆISKE FORSKNINGSRUM
2.1. Forskning og innovation
MålFormålet med indsatsen omkring denne hovedlinje er at stimulere tekno-
logisk innovation, udnyttelse af forskningsresultater, overførsel af viden
og teknologi samt oprettelse af teknologivirksomheder i Fællesskabet og
alle dets regioner, navnlig i de mindst udviklede områder. Innovation er
også et af de vigtigste elementer i hele dette rammeprogram.
Begrundelse for indsatsen og europæisk merværdi
Europas relativt dårlige evne til at omsætte forskningsresultater og viden-
skabelige og teknologiske gennembrud til industrielle, økonomiske og
forretningsmæssige succeser er en af dette kontinents mest åbenlyse svag-
heder. En indsats for at stimulere virksomhederne til innovation på
europæisk plan kan bidrage til at hæve Europas præstationer som helhed
og øge den europæiske ydeevne på dette område. Det kan gøres ved at
hjælpe virksomheder og innovatorer i deres bestræbelser på at operere
på europæisk plan og på de internationale markeder og ved at lade inte-
ressenter i alle Den Europæiske Unions regioner få del i erfaringer og
viden, som erhverves i andre regioner, via initiativer på EU-plan.
Påtænkte indsatsområder
Aktiviteterne under denne hovedlinje vil skulle supplere aktiviteterne
vedrørende innovation, herunder aktiviteterne under hovedlinje I.
Disse initiativer skal yde generel støtte til innovation og supplere natio-
nale og regionale aktiviteter med henblik på at gøre indsatsen på dette
område mere sammenhængende. Der ydes støtte til:
a) netværkssamarbejde mellem interessenter og brugere i det europæiske
innovationsmiljø og gennemførelse af analyser og undersøgelser med
det formål at stimulere til udveksling af erfaringer og god praksis og
at inddrage brugerne bedre i innovationsprocessen
b) tilskyndelse til tværregionalt samarbejde om innovation samt støtte til
oprettelse af teknologivirksomheder og udarbejdelse af regionale og
tværregionale strategier på området, der også omfatter tiltrædelseslan-
dene
c) forsøg med nye redskaber og nye indfaldsvinkler til teknologisk inno-
vation, der navnlig omhandler kritiske punkter i innovationsprocessen
d) etablering eller konsolidering af informationstjenester, især elektro-
niske, som f.eks. Cordis, og bistandstjenester i forbindelse med
innovation (teknologioverførsel, beskyttelse af intellektuel ejen-
domsret, adgang til risikovillig kapital), herunder aktiviteterne i
innovationsformidlingscentre
e) aktiviteter på området økonomisk og teknologisk videnindsamling og
formidling (analyser af teknologiudvikling, anvendelser og markeder
samt bearbejdning og formidling af oplysninger, der kan være til støtte
for forskere, iværksættere, især i små og mellemstore virksomheder,og investorer, når de skal træffe beslutninger)
f) analyse og evaluering af innovationsaktiviteter under EU-støttede
forskningsprojekter og udnyttelse af den lære, der kan uddrages af
innovationspolitikker.
Nogle af disse tiltag vil blive iværksat i samarbejde med tilsvarende
tiltag, som Den Europæiske Investeringsbank (EIB) gennemfører (især
via Den Europæiske Investeringsfond (EIF)) som led i bankens »Innova-
tion 2000«-initiativ, samt i samordning med foranstaltninger, der træffes
gennem strukturfondene.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 22
▼B
2.2. Menneskelige ressourcer og mobilitet
Mål
Aktiviteterne under denne overskrift har til formål at understøtte udvik-
lingen overalt i EU af rigelige menneskelige ressourcer i verdensklasse
ved at anspore til tværnational mobilitet med henblik på uddannelse,
udvikling af ekspertise og videnoverførsel, navnlig mellem forskellige
sektorer, at støtte udvikling af topkvalitet og at bistå med at gøre Europa
mere attraktiv for forskere fra tredjelande. Dette skal gøres med sigte på
at få mest muligt ud af det potentiale, der findes i alle dele af befolk-
ningen, især blandt kvinder og yngre forskere, og med anvendelse af
passende tiltag, bl.a. de foranstaltninger, der er truffet for at skabe syne-
rgier inden for den videregående uddannelse i Europa.
Begrundelse for indsatsen og europæisk nytteværdi
Fremme af tværnational mobilitet er et enkelt og særdeles effektivt og
stærktvirkende middel til at højne topkvalitet i Europa som helhed og
fordele den bedre mellem Den Europæiske Unions regioner. Mobilitet
giver mulighed for at hæve forskeruddannelsens kvalitet betydeligt,
stimulerer til udveksling og udnyttelse af viden og bidrager til at skabe
ekspertisecentre i verdensklasse, der er attraktive, i hele Europa. En
indsats på EU-plan på dette område, der fører til opnåelse af en kritisk
masse, vil, ligesom en indsats vedrørende menneskelige ressourcer i det
hele taget, nødvendigvis få betydelige virkninger.
Der vil blive lagt vægt på kvinders deltagelse i alle aktioner og på rele-
vante foranstaltninger til fremme af en rimeligere balance mellem mænd
og kvinder inden for forskning på de personlige forhold i relation til
mobilitet, navnlig hvad angår familie, karriereudvikling og sprog, samt
på udvikling af forskningsaktivitet i de mindre gunstigt stillede områder
af Den Europæiske Union og de associerede lande og behovet for et
øget og mere effektivt samarbejde mellem forskningsdiscipliner og
mellem den akademiske verden og erhvervslivet, herunder SMV'er.
I samarbejde med de mest relevante nationale aktioner og fællesskabsak-
tioner vil der blive lagt vægt på praktisk bistand til udenlandske forskere
på områder (juridiske, administrative, familiemæssige eller kulturelle),
der vedrører deres mobilitet.
Påtænkte indsatsområderOvennævnte aktiviteter, der vil blive gennemført på alle videnskabelige
og teknologiske felter, vil navnlig antage følgende former:
a) støtte til universiteters, forskningscentres, virksomheders — herunder
især små og mellemstore virksomheder — og netværks modtagelse af
forskere fra Europa og tredjelande, herunder uddannelse af PhD-stude-
rende. Denne indsats ville indebære oprettelse af langsigtede
uddannelsesnet og tilskyndelse til mobilitet mellem forskellige
sektorer
b) individuel støtte til europæiske forskere, der tager ophold i et andet
europæisk land eller et tredjeland, og til særlig fremragende tredje-
landsforskere, der ønsker at komme på et ophold i Europa. I
forbindelse med en sådan støtte sørges der for en tilstrækkelig lang
uddannelsesperiode, og der fokuseres på forskere med mindst fire års
forskningserfaring, idet der også vil blive taget hensyn til uddannelse i
forskningsadministration
c) finansielle tilskud til nationale eller regionale programmer til støtte for
forskermobilitet, der er åbne for forskere fra andre europæiske lande
d) støtte til oprettelse og udvikling af europæiske forskerhold, der anses
for at have potentiale til at nå et højt kvalitetsniveau, især når de
arbejder med frontforskning eller tværfaglig forskning, hvor en sådan
støtte kan tilføre nationale foranstaltninger en yderligere nytteværdi
e) videnskabelige priser for særlig fremragende forskning udført af en
forsker, der har fået mobilitetstilskud fra Den Europæiske Union.
Der vil blive oprettet ordninger med henblik på at lette forskeres tilbage-
venden til hjemlandet eller hjemregionen og lette deres erhvervsmæssige
reintegration.
Der vil blive udfoldet bestræbelser på at opnå lige repræsentation af
mænd og kvinder inden for de påtænkte indsatsområder.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 23
▼B
2.3. Forskningsinfrastruktur
Mål
Disse aktiviteter har til formål at bistå med etableringen af et fintmasket
forskningsinfrastrukturnet af højeste kvalitet i Europa og at stimulere til
en optimal udnyttelse af det på europæisk plan.
Begrundelse for indsatsen og europæisk merværdi
Ved at anlægge en europæisk indfaldsvinkel til udbygningen af forsknin-
gens infrastruktur og ved at gennemføre EU-initiativer på dette område
kan man bidrage væsentligt til at styrke det europæiske forskningspoten-
tiel og dets udnyttelse. Det kan gøres ved at bidrage til, at adgangen til
den eksisterende infrastruktur i de forskellige medlemsstater gøres
bredere og til, at komplementariteten mellem de forhåndenværende facili-
teter styrkes, ved at stimulere til udbygning eller etablering af
infrastruktur, som betjener hele Europa og til, at der i forbindelse med
udbygningen træffes valg, som er optimale ud fra ønskerne om en euro-
pæisk dimension og om regional og tværregional teknologiudvikling.
Der vil blive iværksat sådanne aktiviteter på alle videnskabelige og
teknologiske felter, herunder inden for de udvalgte forskningstemaer.
Påtænkte indsatsområder
a) tværnational adgang til forskningsinfrastruktur
b) iværksættelse, ved hjælp af europadækkende infrastrukturer eller infra-
strukturkonsortier, af integrerede aktiviteter, der skal gøre det muligt
at levere ydelser i europæisk skala, og som ud over tværnational
adgang også kan omfatte etablering og drift af samarbejdsnetværk og
gennemførelse af fælles forskningsprojekter; forbedring af de involve-
rede infrastrukturers ydeevne
c) en højhastigheds- og højkapacitetskommunikationsinfrastruktur (even-
tuelt baseret på arkitekturer af GRID-typen), som bygger på
resultaterne fra Géant-projektet samt elektroniske publiceringsformer
d) forundersøgelser og forberedelser til etablering af nye infrastrukturtje-
nester i europæisk skala under hensyntagen til alle de potentielle
brugeres behov og systematisk undersøgelse af mulighederne for
bidrag fra f.eks. EIB eller strukturfondene til finansiering af disse
infrastrukturer
e) optimering af den europæiske infrastruktur ved begrænset støtte til
udvikling af et begrænset antal projekter til ny infrastruktur i behørigt
begrundede tilfælde, hvis en sådan støtte kan få en afgørende kataly-
satorvirkning for så vidt angår nytteværdien ved en europæisk indsats.
Denne støtte, der i rimeligt omfang bygger på medlemsstaternes hold-
ning, kan eventuelt supplere de finansieringstilskud, som EIB eller
strukturfondene yder til disse infrastrukturer.
2.4. Videnskab og samfund
Mål
Formålet er at anspore til udvikling af harmoniske relationer mellem
videnskab og samfund i Europa og til fremme af innovation samt at
bidrage til forskernes kritiske tænkemåde og lydhørhed over for
samfundsproblemer. Midlet er etablering af et nyt forhold og en oplyst
dialog mellem forskere, erhvervsfolk, politiske beslutningstagere og
borgere. Aktiviteterne under denne hovedlinje er politikrelaterede initia-
tiver inden for videnskab og samfund, mens forskningsaktiviteterne
under de udvalgte temaområder, navnlig det syvende temaområde, i
mere bred forstand omfatter forskning vedrørende borgerne og »styre-
former«.
Begrundelse for indsatsen og europæisk merværdi
Der er et stort behov for at tage spørgsmålene om forholdet mellem
videnskab og samfund op på europæisk plan, eftersom de har en
udpræget europæisk dimension. Det hænger sammen med, at spørgsmå-
lene meget ofte opstår på europæisk plan (som det har vist sig med
fødevaresikkerheden), med betydningen af, at man kan drage nytte af
andre landes ofte komplementære erfaringer og viden, og med, at der
må tages hensyn til de meget forskellige synspunkter på spørgsmålene,
som afspejler Europas kulturelle mangfoldighed.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 24
▼B
Påtænkte indsatsområder
Aktiviteterne på dette område, som vil omfatte alle videnskabelige og
teknologiske felter, vil fortrinsvis berøre følgende temaer:
a) Tilnærmelse af videnskaben til samfundet: videnskab og styreformer;
videnskabelig rådgivning; inddragelse af samfundet i forskningen;fremsyn.
b) Ansvarsbevidst anvendelse af videnskabelige og teknologiske frem-
skridt i harmoni med grundlæggende etiske værdier: vurdering,
styring og videreformidling af usikkerhed og risiko; ekspertise;
analyse og støtte til den bedste praksis ved anvendelsen af forsigtig-
hedsprincippet inden for forskellige områder af politikskabelse;
europæisk referencesystem; forskning i etik i relation til videnskab,
teknologisk udvikling og dennes anvendelse.
c) Styrkelse af dialogen mellem videnskab og samfund: nye dialogformer
med relevante interessenters deltagelse; befolkningens viden om
videnskabelige spørgsmål; tilskyndelse til et højere bevidsthedsniveau;
fremme af unges interesse for en videnskabelig løbebane; initiativer til
fremme af kvinders rolle og placering inden for videnskab og forsk-
ning på alle niveauer.
Aktiviteterne vil tage form af støtte til:
a) netsamarbejde og etablering af strukturerede forbindelser mellem de
berørte institutioner og aktiviteter på nationalt, regionalt og europæisk
plan, navnlig ved anvendelse af informationssamfundets teknologi
b) udveksling af erfaringer og god praksis
c) gennemførelse af specifikke forskningsopgaver
d) oplysningsarrangementer med stor synlighed som f.eks. prisuddelinger
og konkurrencer
e) oprettelse af data- og informationsbaser og gennemførelse af undersø-
gelser af de forskellige temaer, navnlig statistik- og
metodeundersøgelser.
III. STYRKELSE AF GRUNDLAGET FOR DET EUROPÆISKE FORSK-
NINGSRUM
Mål
Formålet er at styrke koordinering og understøtte en sammenhængende udvik-
ling af forsknings- og innovationsfremmende politikker og aktiviteter i Europa.
Begrundelse for indsatsen og europæisk merværdi
Realiseringen af det europæiske forskningsrum forudsætter først og fremmest en
bedre sammenhæng og koordinering mellem nationale, regionale og europæiske
aktiviteter og politikker for forskning og innovation. En indsats fra EU's side
kan være med til at stimulere igangværende bestræbelser i denne retning og til
at opbygge et fundament af informationer, viden og analyser, som vil være
uundværligt for gennemførelsen af dette projekt.
Påtænkte indsatsområder
A. Der gennemføres koordineringsaktiviteter efter bottom-up-metoden på alle
videnskabelige og teknologiske felter som f.eks.:
a) sundhed: sundhed i befolkningens hovedgrupper; vigtige sygdomme og
lidelser (f.eks. kræft, diabetes og diabetesrelaterede sygdomme, degenera-
tive sygdomme i nervesystemet, psykiske sygdomme, hjerte-kar-
sygdomme, hepatitis, allergier, synshandicap); sjældne sygdomme; alter-
native eller utraditionelle lægemidler; alvorlige fattigdomsrelaterede
sygdomme i udviklingslandene; de pågældende aktiviteter vil f.eks. blive
gennemført ved koordinering af forskningen og komparative studier,
udvikling af europæiske databaser og tværfaglige netværk, udveksling af
klinisk praksis og koordinering af kliniske forsøg
b) bioteknologi: anvendelser på andre områder end sundheds- og fødevare-
området
c) miljø: bymiljø (herunder bæredygtig udvikling i byområderne og
kulturarv); havmiljø, forvaltning af jorden, seismisk risiko
d) energi: en ny generation af kraftværker (»nær nul-emission«), lagring,
transport og distribution af energi.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 25
▼B
Disse aktiviteter vil blive gennemført i form af en styrkelse af koordine-
ringen af forskningsaktiviteterne i Europa, såvel på nationalt som på
europæisk plan med finansieringstilskud til:
a) gensidig iværksættelse af nationale og regionale programmer
b) netsamarbejde mellem forskningsaktiviteter på nationalt og regionalt
niveau
c) administrations- og koordinationsaktiviteter i forbindelse med Europæisk
Samarbejde om videnskabelig og teknisk forskning (COST)
d) videnskabelige og teknologiske koordinationsaktiviteter i andre europæ-
iske samarbejdsfora, navnlig European Science Foundation
e) samarbejde og fælles initiativer mellem specialiserede europæiske viden-
skabelige samarbejdsorganer som f.eks. CERN, EMBL, ESO, ENO og
ESA (1).
Aktionerne vil blive gennemført som led i bestræbelserne på at optimere det
europæiske videnskabelige og teknologiske samarbejdes generelle funktions-
dygtighed og på at sikre, at dets forskellige komponenter, herunder COST og
Eureka, supplerer hinanden.
B. Til støtte for en sammenhængende udvikling af forsknings- og innovations-
politikken i Europa sættes der ind på følgende områder:
a) analyser og undersøgelser, arbejder vedrørende fremsyn på det videnska-
belige og teknologiske område, statistik og indikatorer
b) indførelse af og ydelse af driftsstøtte til specialiserede arbejdsgrupper,
høringsfora og politiske debatfora
c) støtte til benchmarking af forsknings- og innovationspolitik på nationalt,
regionalt og europæisk plan
d) støtte til klarlægning af videnskabelig og teknisk ekspertise i Europa
e) støtte til arbejdet med at forbedre de retslige og administrative rammer
omkring forskning og innovation i Europa.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 26
(1) CERN: Den Europæiske Organisation for Højenergifysik; EMBL: Det Europæiske
Molekylærbiologiske Laboratorium; ESO: Den Europæiske Organisation for Astrono-misk Forskning vedrørende den Sydlige Stjernehimmel; ENO: Den EuropæiskeOrganisation for Astronomisk forskning vedrørende den Nordlige Stjernehimmel;
ESA: Den Europæiske Rumorganisation.
▼M1
BILAG II
DET SAMLEDE MAKSIMUMSBELØB, ANDELE OG VEJLEDENDE
FORDELING
Det samlede maksimumsbeløb og andelene for hver af de påtænkte aktioner som
omhandlet i traktatens artikel 164 er følgende:
(mio. EUR)
Første aktioner (1) 15 174
Anden aktion (2) 658
Tredje aktion (3) 319
Fjerde aktion (4) 1 732
Samlet maksimumsbeløb 17 883
(1) Omfatter aktiviteterne under hovedlinjen »Koncentration og integration af Fællesska-
bets forskning«, undtagen aktiviteter vedrørende internationalt samarbejde, samt
»Forskningsinfrastruktur« og temaet videnskab og samfund under hovedlinjen »Struktu-
rering af det europæiske forskningsrum« og hovedlinjen »Styrkelse af grundlaget fordet europæiske forskningsrum«.
(
2) Omfatter aktiviteterne vedrørende internationalt samarbejde under hovedlinjen
»Koncentration og integration af Fællesskabets forskning« inden for de udvalgte forsk-
ningstemaer og under overskriften »Specifikke aktioner inden for et bredere
forskningsfelt«.
(3) Omfatter de specifikke aktiviteter under temaet »Forskning og innovation« under
hovedlinjen »Strukturering af det europæiske forskningsrum« som supplement til deinnovationsaktiviteter, der gennemføres under hovedlinjen »Koncentration og integra-
tion af Fællesskabets forskning«.
(
4) Omfatter aktiviteterne under temaet »Menneskelige ressourcer og mobilitet« under
hovedlinjen »Strukturering af det europæiske forskningsrum«.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 27
▼M1
Disse aktiviteter vil blive gennemført under følgende hovedlinjer (den vejledende finansielle opdeling
er angivet):
(mio. EUR)
1. Koncentration og integration af Fællesskabets forskning 14 682
Udvalgte temaer (1) 12 438
Biovidenskab, genomforskning og bioteknologi i
sundhedens tjeneste (2):2 514
— Avanceret genomforskning og anvendelse heraf
på sundhedsområdet1 209
— Bekæmpelse af vigtige sygdomme 1 305
Informationssamfundets teknologier (3) 3 984
Nanoteknologi og nanovidenskab, videnbaserede
multifunktionelle materialer, nye produktionspro-
cesser og nyt udstyr1 429
Luftfart og rumfart 1 182
Fødevarekvalitet og -sikkerhed 753
Bæredygtig udvikling, globale miljøforandringer og
økosystemer:2 329
— Bæredygtige energisystemer 890
— Bæredygtig overfladetransport 670
— Globale miljøforandringer og økosystemer 769
Borgere og styreformer i et videnbaseret samfund 247
Specifikke aktioner inden for et bredere forskningsfelt 1 409
Støtte til politikker og foregribelse af videnskabe-
lige og teknologiske behov590
Horisontale forskningsaktioner med deltagelse af
små og mellemstore virksomheder473
Særlige foranstaltninger til støtte for internationalt
samarbejde (4)346
Det Fælles Forskningscenters ikke-nukleare aktiviteter 835
2. Strukturering af det europæiske forskningsrum 2 854
Forskning og innovation 319
Menneskelige ressourcer og mobilitet 1 732
Forskningsinfrastruktur (5) 715
Videnskab og samfund 88
3. Styrkelse af grundlaget for det europæiske forsk-
ningsrum347
Støtte til koordinering af aktiviteter 292
Støtte til en sammenhængende udvikling af politi-
kker55
I alt 17 883
(1) Heraf mindst 15 % til små og mellemstore virksomheder.
(2) Heraf op til 475 mio. EUR til kræftrelateret forskning.
(3) Heraf op til 110 mio. EUR til videreudvikling af Géant og GRID.
(4) Dette beløb på 346 mio. EUR skal anvendes til finansiering af særlige foranstaltninger til støtte for internationalt
samarbejde, som involverer udviklingslandene, Middelhavslandene, herunder landene på det vestlige Balkan,samt Rusland og de nye uafhængige stater. Andre 312 mio. EUR er øremærket til finansiering af deltagelse aforganisationer, som repræsenterer tredjelande i »Udvalgte forskningstemaer« og »Specifikke aktiviteter, der
omfatter et bredere forskningsfelt«, så det samlede beløb, der er afsat til internationalt samarbejde, kommer op
på 658 mio. EUR. Yderligere midler findes under afsnit 2.2: »Menneskelige ressourcer og mobilitet«, som erberegnet til finansiering af uddannelse af forskere fra tredjelande i Europa.
(
5) Herunder op til 218 mio. EUR til videreudvikling af Géant og GRID.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 28
▼B
BILAG III
INSTRUMENTER OG VILKÅR FOR FÆLLESSKABETS FINANSIELLE
DELTAGELSE
Fællesskabet vil under særprogrammerne og efter reglerne for deltagelse yde
tilskud til forskning og teknologiske aktiviteter, herunder demonstration, som
gennemføres i henhold til rammeprogrammet.
Disse aktiviteter, hvori der indgår innovationsfremmende foranstaltninger,
gennemføres ved hjælp af en række instrumenter, som omhandlet nedenfor; debenævnes indirekte FTU-aktioner, og Fællesskabet bidrager til dem finansielt.
Endvidere vil Fællesskabet iværksætte aktiviteter, der skal gennemføres af
FFC, og som benævnes direkte aktioner.
1. INSTRUMENTER
Indledning
Et instrument til gennemførelse af en aktion skal stå i et rimeligt forhold til
den pågældende forskningsaktivitets omfang og mål, idet der, hvor det er
relevant, tages hensyn til forskersamfundets synspunkter. Omfanget af en
aktion kan derfor variere alt efter, hvilke temaer og emner den omfatter,
den kritiske masse af ekspertise, som er nødvendig for at opnå europæisk
merværdi, og de forventede resultater. I nogle tilfælde kan det opnås ved
at samle aktionerne i klynger om forskellige aspekter af samme mål.
Samtlige instrumenter bør, hvor det er relevant, inddrage universiteter eller
højere læreanstalter på samme niveau, forskningsorganisationer og
erhvervslivet, herunder SMV'er. De kan indebære aktiviteter vedrørende
formidling, overførsel og udnyttelse af viden samt analyse og evaluering
af de pågældende teknologiers økonomiske og sociale konsekvenser og af
de faktorer, som spiller en rolle for en vellykket gennemførelse.
Som hovedregel vil udvælgelsen af projekter bygge på åbne indkaldelser af
forslag og uafhængige peer reviews, undtagen i behørigt begrundede
tilfælde. Alle forskningsaktiviteter vil regelmæssigt blive taget op til vurde-
ring, og denne vil navnlig omfatte kontrol af, om forskningen er af høj
kvalitet. SMV'er herunder også sammenslutninger af SMV'er vil blive
opfordret til at deltage, og mindre enheder vil blive opfordret til at deltage.
For så vidt angår forskning i udvalgte temaer (under hovedlinje I som defi-
neret i bilag I):
— anerkendes betydningen af de nye instrumenter (integrerede projekter
og ekspertisenetværk) som et overordnet hovedmiddel til at nå målene
om kritisk masse, forenkling af forvaltningen og europæisk merværdi,
som Fællesskabets forskning bidrager med, i forhold til det, der allerede
gøres på nationalt plan, samt betydningen af integration af forsknings-
kapaciteten. Projekternes størrelse er imidlertid ikke et kriterium for
udelukkelse, og små og mellemstore virksomheder og andre mindre
enheder er sikret adgang til nye instrumenter
— vil de nye instrumenter blive anvendt fra begyndelsen af dette ramme-
program under hvert enkelt tema og, hvor det er passende, som
hovedmiddel, mens der fortsat anvendes specifikke målrettede forsk-
ningsprojekter og koordinerende aktioner
— vil uafhængige eksperter i 2004 evaluere effektiviteten af disse tre
instrumenttyper i forbindelse med gennemførelsen af dette rammepro-
gram.
Forskningsaktiviteter med relevans for »specifikke aktioner inden for et
bredere forskningsfelt« (under hovedlinje I) vil udmønte sig i specifikke
målrettede forskningsprojekter og specifikke forskningsprojekter for
SMV'er. Ekspertisenetværk og integrerede projekter kan dog anvendes ivisse behørigt begrundede tilfælde, når de pågældende mål bedre kan nås
med disse midler.
Aktiviteter under hovedlinje II (strukturering af det europæiske forsk-
ningsrum) og hovedlinje III (styrkelse af grundlaget for det europæiske
forskningsrum) vil udmønte sig i specifikke målrettede forsknings- og inno-
vationsprojekter, integrerede infrastrukturinitiativer og aktiviteter på
området menneskelige ressourcer og mobilitet.
Desuden kan der i overensstemmelse med traktatens artikel 169 under hele
rammeprogrammet anvendes specifikke støtteaktioner, koordinerende akti-
oner og fællesskabsdeltagelse i programmer, der iværksættes af flere
medlemsstater.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 29
▼B
1.1. Ekspertisenetværk
Formålet med ekspertisenetværkene er at styrke og udvikle den videnskabe-
lige og teknologiske kvalitet i Fællesskabet gennem integration på
europæisk plan af den forskningskapacitet, der findes eller er ved at opstå
både på nationalt og på regionalt plan. Nettene har hver især til formål at
skaffe mere viden på et bestemt område ved at samle en kritisk masse af
ekspertise. De skal fremme samarbejdet mellem topkvalificerede forskere
på universiteter og forskningscentre, i virksomheder, herunder SMV' er, og
videnskabelige og teknologiske sammenslutninger. Deres aktiviteter vil
normalt være rettet imod langsigtede, tværfaglige målsætninger snarere
end mod forud fastsatte præcise resultater i form af produkter, processer
eller tjenesteydelser.
Et ekspertisenetværk iværksættes gennem et fælles aktivitetsprogram, der
omfatter nogle eller om nødvendigt alle deltagernes forskningskapaciteter
og -aktiviteter for at opnå en kritisk ekspertisemasse og europæisk nytte-
værdi på det relevante område. Et fælles aktivitetsprogram kunne tage
sigte på oprettelsen af et selvstændigt, virtuelt ekspertisecenter, hvilket
kan resultere i udviklingen af de nødvendige midler til en varig integration
af forskningskapaciteten.
Et fælles aktivitetsprogram vil nødvendigvis omfatte integrationsaktiviteter
samt aktiviteter til spredning af den høje kvalitet og formidling af resultater
uden for selve nettet.
I overensstemmelse med betingelser, der vil blive fastsat i de specifikke
programmer og deltagelsesreglerne, vil ekspertisenetværkene i høj grad
være selvstyrende med mulighed for, hvor det er relevant, at justere netvær-
kets sammensætning og indholdet af det fælles aktivitetsprogram.
1.2. Integrerede projekter
Formålet med integrerede projekter er at styrke Fællesskabets konkurrence-
evne eller behandle vigtige samfundsproblemer gennem mobilisering af en
kritisk masse af ressourcer og kompetencer inden for forskning og teknolo-
gisk udvikling. For hvert integreret projekt bør det derfor defineres klart,
hvilke videnskabelige og teknologiske mål der sigtes mod, og projektet
bør gennemføres med det mål at opnå bestemte resultater, som kan
anvendes til produkter, processer eller tjenesteydelser. Under disse mål
kan der eventuelt medtages mere langsigtet eller »risikobetonet« forskning.
Integrerede projekter bør bestå af et sammenhængende sæt delaktioner af
forskellig størrelse og opbygning alt efter opgavens art; disse vedrører
hver især forskellige dele af den forskning, der skal udføres for at nå de
fælles overordnede mål og udgør en helhed og gennemføres under snæver
samordning.
Aktiviteterne i et integreret projekt bør omfatte forskning og — når det er
relevant — teknologiudvikling og/eller demonstration samt ledelse og
nyttiggørelse af viden med det formål at fremme innovation, samt desuden
enhver anden form for aktivitet, der har direkte tilknytning til det integre-
rede projekts mål.
I overensstemmelse med betingelser, der vil blive fastsat i de specifikke
programmer og deltagelsesreglerne, vil de integrerede projekter i høj grad
være selvstyrende med mulighed for, hvor det er relevant, at justere part-
nerskabet og projektets indhold. De gennemføres på grundlag af
overordnede finansieringsplaner, hvori der helst skal indgå væsentlige
finansielle midler fra den offentlige og private sektor, herunder midler eller
samarbejdsordninger som Eureka, EIB og EIF.
1.3. Specifikke målrettede forsknings- eller innovationsprojekter
Specifikke målrettede forskningsprojekter tager sigte på at forbedre den
europæiske konkurrenceevne. De bør være strengt målrettede og kan
udformes på en af følgende to måder, som også kan kombineres:
a) projekter for forskning og teknologisk udvikling, der tager sigte på
opnåelse af ny viden enten med det formål i væsentlig grad at forbedre
produkter, processer eller tjenesteydelser eller frembringe nye, eller at
opfylde andre samfundsbehov og fællesskabspolitiske behov
b) demonstrationsprojekter, hvis formål er at påvise levedygtigheden af nye
teknologier, som frembyder en potentiel økonomisk fordel, men som
ikke kan markedsføres direkte.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 30
▼B
Specifikke målrettede innovationsprojekter tager sigte på afprøvning, vali-
dering og formidling af nye innovationskoncepter og metoder på
europæisk plan.
1.4. Specifikke forskningsprojekter for SMV'er
SMV-specifikke forskningsprojekter, kan udformes på en af følgende
måder:
a) kooperative forskningsprojekter som gennemføres for flere små og
mellemstore virksomheder inden for emner af fælles interesse
b) kollektive forskningsprojekter, som gennemføres for erhvervssammen-
slutninger eller virksomhedsgrupper inden for erhvervsgrene, hvor små
og mellemstore virksomheder spiller en fremtrædende rolle.
1.5. Aktioner til fremme og udvikling af menneskelige ressourcer og mobi-
litet
Aktioner til fremme og udvikling af menneskelige ressourcer og mobilitet
vil blive centreret om uddannelse, udvikling af ekspertise og videnover-
førsel. De omfatter tilskud til aktiviteter, der gennemføres af fysiske
personer, af værtsstrukturer, herunder uddannelsesnet, og også af europæ-
iske forskerhold.
1.6. Koordinerende aktioner
Koordinerende aktioner har til formål at tilskynde til og støtte samordnede
initiativer fra forskellige aktører inden for forskning og innovation med det
sigte at forbedre integrationen. De omfatter en række aktiviteter, såsom
tilrettelæggelse af konferencer og møder, gennemførelse af undersøgelser,
udveksling af personale, udveksling og formidling af god praksis, opbyg-
ning af informationssystemer og nedsættelse af ekspertgrupper; de kan
efter behov også omfatte støtte til forberedelse, tilrettelæggelse og forvalt-
ning af fælles eller forbundne initiativer.
1.7. Specifikke støtteaktioner
De specifikke støtteaktioner supplerer gennemførelsen af rammepro-
grammet og kan også bruges som bidrag til at forberede nye aktiviteter
under Fællesskabets politik for forskning og teknologiudvikling, herunder
tilsyn og evaluering. Navnlig kan der være tale om konferencer, seminarer,
undersøgelser og analyser, videnskabelige priser og konkurrencer på højt
niveau, arbejds- og ekspertgrupper, driftsstøtte og formidlings-, informa-
tions- og kommunikationsvirksomhed, som eventuelt kan kombineres, alt
efter tilfældet. De kan også omfatte aktiviteter til støtte for forskningsinfra-
struktur, f.eks. i forbindelse med tværnational adgang eller forberedende
teknisk arbejde (bl.a. feasibility-undersøgelser) samt udvikling af ny infra-
struktur.
Der vil endvidere blive gennemført specifikke støtteaktioner for at stimu-
lere, opmuntre og lette deltagelse af små og mellemstore virksomheder
(SMV), mindre forskergrupper, netop udviklede og fjernt beliggende forsk-
ningscentre samt de organisationer fra kandidatlandene, som udøver
aktiviteter inden for de udvalgte forskningstemaer, især ekspertisenetværk
og integrerede projekter. Gennemførelsen af disse aktioner vil afhænge af
de specifikke strukturer for information og bistand, herunder netværk af
nationale kontaktpunkter, som er oprettet af medlemsstaterne og de associe-
rede stater på lokalt, regionalt og nationalt niveau, og formålet vil være at
sikre en gnidningsløs overgang fra femte til sjette rammeprogram.
1.8. Integrerede infrastrukturinitiativer
De integrerede infrastrukturinitiativer vil i en enkelt aktion skulle kombi-
nere en række aktiviteter, der er væsentlige for at styrke og udvikle
forskningsinfrastrukturer med henblik på levering af tjenesteydelser på
europæisk plan. Til dette formål skal de kombinere netsamarbejdsaktiviteter
med en støtteaktivitet (f.eks. vedrørende tværnational adgang) eller med
forskning, der er en forudsætning for at forbedre infrastrukturernes
ydeevne, idet det dog er udelukket at finansiere investeringer til nye infra-
strukturer, der kun kan finansieres som specifik støtteaktion. Initiativerne
omfatter også formidling af viden til potentielle brugere, herunder også
erhvervslivet, ikke mindst små og mellemstore virksomheder.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 31
▼B
1.9. Fællesskabets deltagelse i programmer, der iværksættes af flere
medlemsstater (artikel 169)
I henhold til traktatens artikel 169 dækker dette instrument klart afgrænsede
programmer, der iværksættes af staten, nationale eller regionale myndig-
heder eller forskningsinstitutioner, og kan udnyttes inden for alle dette
rammeprograms aktiviteter (1). En sådan fælles gennemførelse af disse
programmer indebærer, at der skal være en specifik struktur for gennem-
førelsen. Dette kan sikres ved harmoniserede arbejdsprogrammer og ved
fælles, forbundne eller koordinerede forslagsindkaldelser.
2. DETALJEREDE REGLER FOR FINANSIERINGSTILSKUD FRA
FÆLLESSKABET (2)
Fællesskabet vil implementere de finansielle instrumenter under iagttagelse
af Fællesskabets regler for statsstøtte til forskning og udvikling, samt de
internationale regler på området, særlig WTO-aftalen om subsidier og
udligningsforanstaltninger. Hvor store finansieringstilskud, der ydes over
rammeprogrammet, og hvilken form de antager, skal kunne tilpasses i hvert
enkelt tilfælde efter disse internationale regler, især hvis der kan påregnes
tilskud fra andre former for offentlig finansiering, herunder fra andre finan-
sieringskilder fra Fællesskabet, f.eks. EIB og EIF.
Hvis organisationer i regioner med udviklingsefterslæb deltager i finansie-
ringen, og projektet har fået bevilget den højeste tilladte sats for
samfinansiering under rammeprogrammet eller et samlet tilskud, kan der
ydes et supplerende tilskud fra strukturfondene i overensstemmelse med
Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af
generelle bestemmelser for strukturfondene (3).
Hvis enheder fra kandidatlandene deltager, kan der ydes et supplerende
tilskud fra førtiltrædelsesinstrumenterne på tilsvarende betingelser.
Hvis organisationer fra Middelhavs- eller udviklingslandene deltager, kan
det overvejes at yde et bidrag fra Meda-programmet og fra de finansielle
instrumenter under Fællesskabets udviklingsbistand.
Fællesskabet yder støtte ud fra princippet om samfinansiering, bortset fra
den støtte, der ydes til undersøgelser, konferencer og offentlige indkøb.
Medmindre der foreligger særlig begrundelse, vil der blive truffet beslut-
ning om at yde finansieringstilskud fra Fællesskabet efter offentlige
indkaldelser af forslag eller udbud. Udvælgelsen af projekter vil bygge på
uafhængige peer reviews.
Kommissionen iværksætter forskningsaktiviteterne på en sådan måde, at
Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes ved effektiv kontrol og,
hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved iværksættelse af sanktioner,
der har afskrækkende virkning, og som står i et rimeligt forhold til uregel-
mæssighederne.
I afgørelserne om særprogrammerne til gennemførelse af dette rammepro-
gram kan der ikke afviges fra de regler, der er fastsat i nedenstående tabel.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 32
(1) Iværksættelse af nationale programmer med flere deltagere i henhold til traktatens
artikel 169 vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til proceduren i trakta-tens artikel 251.
(
2) I medfør af traktatens artikel 167 skal regler for virksomheders, forskningscentres og
universiteters deltagelse i det flerårige rammeprogram og for formidling af forsknings-
resultater under gennemførelsen af programmet vedtages af Europa-Parlamentet og
Rådet efter proceduren i traktatens artikel 251. Disse regler skal bl.a. vedrøre detmindste deltagerantal, deltagelse af organisationer fra kandidatlande og tredjelande,kriterier for evaluering og udvælgelse af FTU-aktioner, forvaltning af sådanne aktionerog spørgsmål i forbindelse med ansvar og intellektuel ejendomsret.
(
3) EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1.
▼B
FTU-aktiviteter og EF-tilskud opdelt efter instrumenttype
Instrumenttype FTU-aktivitet EF-tilskud (*) (1)
Ekspertisenetværk — Udvalgte forskningste-
maer
— Støtte til politikker og
foregribelse af videnska-
belige og teknologiske
behovIntegrationstilskud: op til 25 %
af værdien af den kapacitet og
de ressourcer, som deltagerne
foreslår skal indgå i nettet som
et fast beløb til støtte til det
fælles aktivitetsprogram (2)
Integrerede projekter — Udvalgte forskningste-
maer
— Støtte til politikker og
foregribelse af videnska-
belige og teknologiske
behovBudgettilskud op til
— 50 % til forskning
— 35 % til demonstration— 100 % til visse andre aktivi-
teter som forskeruddannelse
og konsortiumledelse (
3)(4)
Specifikke målrettede forsk-
nings- eller innovationsprojekter— Udvalgte forskningste-
maer
— Støtte til politikker og
foregribelse af videnska-
belige og teknologiske
behov
— Specifikke internationale
samarbejdsaktiviteter
— Stimulering af samspillet
mellem forskning og
innovation
— Udvikling af harmoniske
relationer mellem viden-
skab og samfundBudgettilskud: op til 50 % af
budgettet (3)(4)
Deltagelse i programmer
iværksat af flere medlemsstater
(artikel 169)— Alle aktiviteter inden for
sjette rammeprogramFastlægges ved senere afgø-
relser, der træffes på grundlag
af artikel 169
Specifikke forskningsprojekter
for SMV'er— Specifikke forskningsakti-
viteter for SMV'erBudgettilskud: op til 50 % af
budgettet (3)(4)
Aktiviteter til fremme og
udvikling af menneskelige
ressourcer og mobilitet— Fremme af menneskelige
ressourcer og mobilitetBudgettilskud: op til 100 % af
budgettet (3), i givet fald som et
fast beløb
Koordinerende aktioner — Alle sjette rammepro-
grams aktiviteterBudgettilskud: op til 100 % af
budgettet (3)
Specifikke støtteaktioner — Alle sjette rammepro-
grams aktiviteterBudgettilskud: op til 100 % af
budgettet (3)(6), i givet fald som
et fast beløb
Integrerede infrastrukturinitia-
tiver— Støtte til forskningsinfra-
strukturBudgettilskud: alt efter aktivite-
ternes art, 50-100 % af
budgettet (3)(4)(5)
Direkte aktioner — Ikke-nukleare aktiviteter
under Det Fælles Forsk-
ningscenter100 % (7)
(*) Ved budget forstås i denne kolonne en finansieringsplan med et skøn over samtlige ressourcer og udgifter, der er
nødvendige for at gennemføre aktiviteten.
(1) Som generelt princip kan Fællesskabets finansielle bidrag ikke dække 100 % af udgifterne til en indirekte
aktion, undtagen forslag, der dækker en indkøbspris, der er omfattet af reglerne for offentlige indkøb eller harform af en forud fastlagt fast sum, der er bestemt af Kommissionen.
Dog kan Fællesskabet afholde op til 100 % af udgifterne til en indirekte aktion, hvis de supplerer aktiviteter, der
i øvrigt finansieres af deltagerne. Også i det særlige tilfælde, hvor det drejer sig om koordinerende aktioner,dækker det op til 100 % af det budget, der er nødvendigt for samordning af aktiviteter, der finansieres af delta-gerne selv.
(
2) Satsen varierer efter områderne.
(3) På visse særlige betingelser kan visse retlige enheder, især offentlige organer, få dækket op til 100 % af deres
marginal/ekstraomkostninger.
(4) Under overholdelse af EF-reglerne for statsstøtte til forskning og udvikling kan tilskudssatserne reguleres efter,
om aktiviteterne vedrører forskning (maks. 50 %) eller demonstration (maks. 35 %), eller efter hvilke andre2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 33
▼B
aktiviteter der iværksættes, f.eks. forskeruddannelse (maks. 100 %) eller forvaltning af et konsortium (maks.
100 %).
(5) Et integreret infrastrukturinitiativ skal omfatte én netsamarbejdsaktivitet (koordinerende aktioner: op til 100 % af
budgettet) og mindst en af følgende andre aktiviteter: forskning (op til 50 % af budgettet) eller specifikke tjene-steydelser (særlig støtteaktion f.eks. tværnational adgang til forskningsinfrastruktur: op til 100 % af budgettet).
(
6) For aktioner til støtte af forskningsinfrastruktur vedrørende forberedende teknisk arbejde (herunder feasibility-
undersøgelser) og udvikling af ny infrastruktur er tilskud fra sjette rammeprogram begrænset til hhv. 50 % og
10 % af budgettet.
(7) FFC kan desuden deltage i indirekte aktioner på samme grundlag som enheder, der er beliggende i medlemssta-
terne.2002D1513 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 34