2012R0070 — DA — 01.07.2013 — 001.003

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

►B EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 70/2012 af 18. januar 2012 om statistisk registrering af vejgodstrafikken (omarbejdning) (EØS-relevant tekst) (EUT L 032 af 3.2.2012, s. 1)

Ændret ved:





Berigtiget ved:









▼B

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 70/2012

af 18. januar 2012

om statistisk registrering af vejgodstrafikken

(omarbejdning)

(EØS-relevant tekst)







EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 338, stk. 1, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, efter den almindelige lovgivningsprocedure ( 1 ), og ud fra følgende betragtninger: (1) Rådets forordning (EF) nr. 1172/98 af 25. maj 1998 om statistisk registrering af vejgodstrafikken ( 2 ) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder. Da der er behov for yderligere ændringer, bør nævnte forordning af hensyn til klarheden omarbejdes. (2) For at Kommissionen kan udføre de opgaver, der er pålagt den inden for rammerne af den fælles transportpolitik, bør den have adgang til sammenlignelige, pålidelige, synkroniserede, regelmæssige og komplette statistikker over omfanget af og udviklingen i den vejgodstrafik, der udføres med køretøjer, som er registreret i Unionen, samt om udnyttelsesgraden for de køretøjer, der udfører disse transporter. (3) Det er nødvendigt, at der udarbejdes sådanne komplette, regionale statistikker, både hvad angår godstrafikken og køretøjernes ture. (4) Det er derfor påkrævet at sikre, at oprindelses- og bestemmelsesregionen for transporter mellem medlemsstaterne beskrives på samme måde som for transporter inden for hver medlemsstat, og at sammenhængen mellem transporten af varer og køretøjernes ture belyses ved at måle udnyttelsesgraden for de køretøjer, der har udført transporten. (5) I overensstemmelse med nærhedsprincippet kan udarbejdelse af fælles statistiske normer, som gør det muligt at levere harmoniserede oplysninger, bedre gennemføres på EU-plan, mens indsamlingen af data i de enkelte medlemsstater forestås af de organer og institutioner, der er ansvarlige for udarbejdelsen af de officielle statistikker. (6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11 marts 2009 om europæiske statistikker ( 3 ) udgør en referenceramme for bestemmelserne i denne forordning, navnlig vedrørende adgangen til administrative datakilder, de disponible midlers omkostningseffektivitet og den statistiske fortrolighed. (7) Indberetning af individuelle data, som er gjort anonyme, er nødvendig for at kunne vurdere, om resultaterne generelt er præcise. (8) Det er vigtigt, at der sikres en passende formidling af de statistiske oplysninger. (9) I betragtning af Maltas særlige geografiske situation, dens korte vejtransportstrækninger, dens begrænsede vejnet og den uforholdsmæssigt store byrde, indsamlingen af disse statistikker ville medføre for de maltesiske myndigheder, bør der gøres en undtagelse for Maltas vedkommende. (10) For at tage hensyn til den økonomiske og tekniske udvikling bør beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår ajourføring af del 1 af bilag I, dog uden at ændre den frivillige karakter af de krævede oplysninger, og tilpasning af bilag II-VII. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. (11) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser ( 4 ) — ud fra følgende betragtninger: VEDTAGET DENNE FORORDNING:







Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1. Hver medlemsstat udarbejder EU-statistikker over den vejgodstrafik, der udføres med vare- og lastmotorkøretøjer, som er registreret i medlemsstaten, samt over disse køretøjers ture.

2. Denne forordning finder ikke anvendelse på vejgodstrafik, der udføres med:

a) vare- og lastmotorkøretøjer, hvis vægt eller dimensioner overstiger de normalt tilladte grænser i de berørte medlemsstater

b) landbrugskøretøjer, militærkøretøjer og køretøjer, der tilhører offentlige centrale eller lokale myndigheder, undtagen vare- og lastmotorkøretøjer, der tilhører offentlige virksomheder, især jernbanerne.

Hver medlemsstat har desuden mulighed for fra denne forordnings anvendelsesområde at undtage vare- og lastmotorkøretøjer med lasteevne eller tilladt totalvægt under en nærmere fastsat grænse. Denne grænse må ikke være over 3,5 tons lasteevne eller 6 tons tilladt totalvægt for solomotorkøretøjer.

3. Denne forordning finder ikke anvendelse for Malta, så længe antallet af maltesisk registrerede vare- og lastmotorkøretøjer med tilladelse til at indgå i international vejgodstrafik ikke overstiger 400 køretøjer. Malta forelægger med henblik herpå hvert år Eurostat antallet af vare- og lastmotorkøretøjer, der har tilladelse til at indgå i international vejgodstrafik senest inden udgangen af marts efter det år, for hvilket antallet af vare- og lastmotorkøretøjer er gældende.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a) »vejgodstrafik« : enhver form for godstransport, som udføres med et vare- eller lastmotorkøretøj

b) »motorkøretøj« : køretøj forsynet med en motor, som udgør dets eneste middel til fremdrift, der normalt anvendes til person- eller godsbefordring ad vej eller til at trække køretøjer beregnet til person- eller godsbefordring ad vej

c) »vare- og lastkøretøj« : køretøj, som udelukkende eller hovedsagelig er beregnet til godstransport (lastbil, påhængsvogn, sættevogn)

d) »vare- og lastmotorkøretøj« : enhver form for solomotorkøretøj eller en kombination af køretøjer, det vil sige påhængsvognstog eller sættevognstog til godstransport

e) »lastbil« : køretøj, som udelukkende eller hovedsagelig er beregnet til godstransport

f) »motorforvogn« : motorkøretøj, som udelukkende eller hovedsagelig er beregnet til at trække andre køretøjer, som ikke er selvdrevne (navnlig sættevogne)

g) »påhængsvogn« : køretøj til godstransport, som er beregnet til at blive trukket af et motorkøretøj

h) »sættevogn« : køretøj (uden foraksel) til godstransport, som er således udformet, at en del af køretøjet og en væsentlig del af lastens vægt hviler på motorforvognen

i) »sættevognstog« : motorforvogn sammenkoblet med en sættevogn

j) »påhængsvognstog« : vare- og lastmotorkøretøj med en tilkoblet påhængsvogn eller et sættevognstog med en ekstra påhængsvogn

k) »registreret« : opført i en medlemsstats officielle register over motorkøretøjer, uanset om registreringen er sket i forbindelse med udlevering af nummerplader. Udføres godstransporten med en kombination af motorkøretøjer, det vil sige et påhængsvognstog eller et sættevognstog, i hvilket vare- og lastmotorkøretøjet og påhængsvognen eller sættevognen er registreret i hvert sit land, er vogntogets registreringsland det land, hvor vare- og lastmotorkøretøjet er registreret

l) »lasteevne« : den højeste, tilladte vægt af godset som fastsat af den kompetente myndighed i registreringslandet. Når vare- og lastmotorkøretøjet er et vogntog, der består af en lastbil med påhængsvogn, er lasteevnen for vogntoget summen af lastbilens og påhængsvognens lasteevne.

m) »tilladt totalvægt« : summen af vægten af et køretøj (eller en kombination af køretøjer), som står stille og er køreklar, og vægten af den tilladte last som fastsat af den kompetente myndighed i registreringslandet.

n) »Eurostat« : den tjenestegren i Kommissionen, der for Kommissionen udarbejder EU-statistikker.

Artikel 3

Indsamling af data

1. Medlemsstaterne registrerer statistiske oplysninger vedrørende følgende områder:

a) køretøjet

b) turen

c) godset.

2. De statistiske variabler for hvert område, definitionen af disse og de klassifikationsniveauer, der anvendes til opdeling af dem, findes i bilag I–VII.

3. I de metoder, medlemsstaterne fastlægger til registrering af de statistiske oplysninger, må der ikke indgå nogen form for formaliteter ved grænserne mellem medlemsstaterne.

4. Kommissionen tillægges beføjelse til, hvor dette er nødvendigt, at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 8, vedrørende ajourføring af del 1 af bilag I, udelukkende for at tage hensyn til den økonomiske og tekniske udvikling, undtagen ændringer i den frivillige karakter af de krævede oplysninger.

Kommissionen tillægges også beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 8, hvor dette er nødvendigt, for så vidt angår tilpasningen af bilag II-VII, for at tage hensyn til den økonomiske og tekniske udvikling.

Kommissionen sikrer ved udøvelsen af sine beføjelser i henhold til dette stykke, at enhver delegeret retsakt, der vedtages, ikke pålægger medlemsstaterne og deltagerne væsentlige yderligere administrative byrder.

Artikel 4

De statistiske resultaters præcision

Medlemsstaterne sikrer, at de metoder, de anvender ved indsamlingen og behandlingen af statistiske data, er udarbejdet på en sådan måde, at de statistiske resultater, der indberettes i henhold til denne forordning, er tilstrækkelig præcise til, at Kommissionen har mulighed for at råde over sammenlignelige, pålidelige, synkroniserede, regulære og omfattende statistiske data, idet der samtidig tages hensyn til vejtransportstrukturen i medlemsstaterne.

For så vidt angår stk. 1 vedtager Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter detaljerede tekniske regler med hensyn til præcision af de krævede statistiske data. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 9, stk. 2.

Artikel 5

Indberetning af statistiske resultater til Eurostat

1. Hvert kvartal skal medlemsstaterne indberette de individuelle, behørigt kontrollerede data, der svarer til de variabler, der er nævnt i artikel 3 og i bilag I, til Eurostat uden angivelse af navn, adresse og registreringsnummer.

Indberetningen skal efter omstændighederne omfatte de statistiske data for tidligere kvartaler, for hvilke der er indberettet foreløbige data.

2. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter reglerne for indberetning af de i stk. 1 omhandlede data, herunder eventuelt statistiske tabeller baseret på disse data. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 9, stk. 2.

3. Den i stk. 1 nævnte indberetning af data finder sted senest fem måneder efter afslutningen af observationskvartalet.

Første indberetning vedrører første kvartal 1999.

Artikel 6

Formidling af statistiske resultater

Statistiske resultater om vejgodstrafik formidles senest 12 måneder efter udløbet af den periode, som resultaterne vedrører.

Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter bestemmelser om formidling af statistiske oplysninger om vejgodstrafik, herunder strukturen og indholdet af de resultater, der skal formidles. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 9, stk. 2.

Artikel 7

Rapporter

1. Medlemsstaterne forelægger senest ved indberetningen af de første kvartalsoplysninger Eurostat en rapport om de registreringsmetoder, der er anvendt ved indsamlingen af statistiske data.

Endvidere meddeler medlemsstaterne Eurostat eventuelle væsentlige ændringer i de anvendte indsamlingsmetoder.

2. Medlemsstaterne meddeler en gang om året Eurostat oplysninger om stikprøvestørrelser, om det procentvise antal ikke besvarede spørgeskemaer og om de vigtigste statistiske resultaters pålidelighed i form af standardafvigelse eller konfidensinterval.

3. Senest den 31. december 2014 og hvert tredje år derefter forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af denne forordning. Denne rapport evaluerer navnlig kvaliteten af de formidlede data, dataindsamlingsmetoderne og de administrative byrder for medlemsstaterne og respondenterne. Rapporten ledsages, hvis det er nødvendigt, af forslag til ændring af listen over variabler, idet der tages hensyn til resultaterne af beslægtede projekter, navnlig om luftforurenende emissioner der skyldes vejgodstrafik.

Artikel 8

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 4, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 23. februar 2012. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3. Den i artikel 3, stk. 4, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 4, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på initiativ af Europa-Parlamentet eller Rådet.

Artikel 9

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af Det Europæiske Udvalg for Det Statistiske System, der er nedsat ved forordning (EF) nr. 223/2009. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

Artikel 10

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 1172/98 ophæves.

Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag IX.

Artikel 11

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAG

Bilag I LISTE OVER VARIABLER OG METODOLOGISK BILAG

Bilag II AKSELKONFIGURATIONSNOMENKLATUR

Bilag III TURTYPENOMENKLATUR

Bilag IV VARENOMENKLATUR

Bilag V NOMENKLATUR FOR KATEGORIERNE AF FARLIGT GODS

Bilag VI NOMENKLATUR FOR FRAGTTYPERNE

Bilag VII KODNING AF PÅLÆSNINGS- OG AFLÆSNINGSSTEDER FOR LANDE OG REGIONER

Bilag VIII OPHÆVET FORORDNING MED OVERSIGT OVER ÆNDRINGER

Bilag IX SAMMENLIGNINGSTABEL









BILAG I

Del 1

LISTE OVER VARIABLER

A1. variabler vedrørende køretøjet

A2. variabler vedrørende turen

A3. variabler vedrørende godset (i basistransportoperationen).

A1. VARIABLER VEDRØRENDE KØRETØJET

Ifølge definitionen i artikel 2, litra d), er vare- og lastmotorkøretøjet enhver form for solomotorkøretøj eller en kombination af køretøjer, det vil sige påhængsvogntog eller sættevognstog til godstransport.

Der skal leveres følgende variabler om køretøjet:

1. muligheden for at anvende køretøjet til kombineret transport (frivillig)

2. akselkonfiguration, i overensstemmelse med bilag II (frivillig)

3. motorkøretøjets alder (lastbil eller motorforvogn) angivet i år (regnet fra den første registrering)

4. tilladte totalvægt, i 100 kg

5. lasteevne, i 100 kg

6. transportørens branche ifølge NACE rev. 2 på undergruppe niveau (firecifret niveau) (frivillig) ( 5 )

7. transporttype (for fremmed regning/for egen regning)

8. samlet antal tilbagelagte km i undersøgelsesperioden 8.1. med læs 8.2. tom (herunder motorforvognes tomkørsel) (frivillig)

9. vægtning af køretøjet, anvendes for at kunne udarbejde komplette resultater på grundlag af basisoplysninger, såfremt indsamlingen af oplysninger sker ved stikprøve.

Successive konfigurationer

Er det undersøgte motorkøretøj en sololastbil, (dvs. at der i løbet af undersøgelsesperioden ikke er tilkoblet påhængsvogn), udgør denne alene vare- og lastmotorkøretøjet.

Men er det undersøgte motorkøretøj en motorforvogn, hvortil der kobles en sættevogn, eller er der tale om en lastbil, hvortil der kobles en påhængsvogn, vedrører de i henhold til denne forordning krævede oplysninger vare- og lastmotorkøretøjet som helhed. Der kan i dette tilfælde være tale om ændringer i konfigurationen i løbet af undersøgelsesperioden (det kan være en lastbil, som tilkobles en påhængsvogn, eller som skifter påhængsvogn i løbet af perioden; eller det kan være en motorforvogn, som skifter sættevogn). Det er derfor nødvendigt at registrere disse successive konfigurationer, da der skal leveres oplysninger om køretøjet for hver enkelt tur. Er det ikke muligt at registrere disse successive konfigurationer, skal som værdier for variablerne vedrørende køretøjet vælges dem, der refererer til konfigurationen ved begyndelsen af den første tur med læs i undersøgelsesperioden, eller den konfiguration, der har været mest anvendt i denne periode.

Ændring i transporttype

På samme måde kan transporten, afhængigt af hvilke ture der er tale om, være udført snart for egen regning, snart for fremmed regning, og der skal oplyses transporttype for hver enkelt tur. Er det ikke muligt at registrere disse ændringer, angives som operationstype-variabel den transporttype, der anvendes mest.

A2. VARIABLER VEDRØRENDE TUREN

I løbet af undersøgelsesperioden udfører vare- og lastmotorkøretøjet enten tomture (lastbilen, påhængsvognen eller sættevognen indeholder hverken varer eller tomme emballager: de er »helt tomme«) eller ture med læs (lastbilen, påhængsvognen eller sættevognen indeholder enten varer eller tomme emballager, idet tomme emballager betragtes som en særskilt vare). Vare- og lastmotorkøretøjets tilbagelagte distance med læs er distancen mellem første pålæsningssted og sidste aflæsningssted (hvor vare- og lastmotorkøretøjet aflæsses helt). En tur med læs kan således omfatte flere basistransportoperationer.

Der skal leveres følgende variabler om hver enkelt tur:

1. turtype, i overensstemmelse med nomenklaturen i bilag III

2. den transporterede vares vægt på turen eller på hver etape af turen, bruttovægt i 100 kg

3. pålæsningssted (sted for pålæsning af vare- og lastmotorkøretøjet ved en tur med læs): — definition: pålæsningsstedet er det første sted, hvor der læsses varer på vare- og lastmotorkøretøjet, som forinden var helt tomt (eller det sted, hvor motorforvognen tilkobles en læsset sættevogn). Ved en tomtur er det aflæsningsstedet for den tur med læs, som går umiddelbart forud herfor (begrebet »begyndelsessted for tomtur«) — kodning: pålæsningsstedet kodes i overensstemmelse med bilag VII

4. aflæsningssted (stedet for aflæsning af vare- og lastmotorkøretøjet ved en tur med læs) — definition: aflæsningsstedet er det sidste sted, hvor der læsses varer af vare- og lastmotorkøretøjet, som herefter er helt tomt (eller det sted, hvor motorforvognen ikke længere er tilkoblet en læsset sættevogn). Ved en tomtur er det pålæsningsstedet for den tur med læs, som følger umiddelbart efter tomturen (begrebet »afslutningssted for tomtur«) — kodning: aflæsningsstedet kodes i overensstemmelse med bilag VII

5. tilbagelagt distance: den faktisk tilbagelagte distance eksklusive den distance, der er tilbagelagt, mens vare- og lastmotorkøretøjet blev transporteret af et andet transportmiddel

6. antal ton-km udført i løbet af turen

7. gennemkørte transitlande (højst fem), kodet efter bilag VII

8. evt. stedet, hvor motorkøretøjet læsses på et andet transportmiddel i overensstemmelse med bilag VII (frivillig)

9. evt. stedet, hvor motorkøretøjet læsses af et andet transportmiddel i overensstemmelse med bilag VII (frivillig)

10. kendetegnet »fuldt læsset« (mulighed 2) eller »ikke fuldt læsset« (mulighed 1) for vare- og lastmotorkøretøjet under den pågældende tur udtrykt i maksimalt udnyttet lastvolumen under turen (mulighed 0 = pr. konvention for tomture) (frivillig).

A3. VARIABLER VEDRØRENDE GODSET (i en basistransportoperation)

I løbet af en tur med læs kan der udføres flere basistransportoperationer. Ved en basistransportoperation forstås transport af en type varer (defineret under henvisning til et givet klassifikationsniveau) mellem dens pålæsningssted og aflæsningssted.

Der skal leveres følgende variabler om en basistransportoperation under en tur med læs:

1. arten af den vare, der transporteres, i overensstemmelse med inddelingsniveauet i klassifikationen i bilag IV

2. varens vægt, bruttovægt i 100 kg

3. evt. oplysning om, hvorvidt varen tilhører en kategori farligt gods defineret i overensstemmelse med de i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods ( 6 ) angivne hovedkategorier, der angives i bilag V til denne forordning

4. fragttype som angivet i bilag VI (frivillig)

5. pålæsningsstedet for varen kodet i overensstemmelse med bilag VII

6. aflæsningsstedet for varen kodet i overensstemmelse med bilag VII tilbagelagt distance:

7. den faktisk tilbagelagte distance eksklusive den distance, der er tilbagelagt, mens vare- og lastmotorkøretøjet blev transporteret af et andet transportmiddel.

Transportoperationer udført under en tur af typen »indsamlings- eller distributionsrunde« (type 3 under turtype)

Ved denne turtype med mange pålæsnings- og/eller aflæsningssteder er det praktisk taget umuligt at kræve, at transportørerne beskriver basistransportoperationerne.

Ved sådanne ture, der registreres som sådanne, vil man som regel opstille en enkelt, fiktiv basistransportoperation på grundlag af oplysningerne om turen.

Hver medlemsstat meddeler Kommissionen sin definition af denne turtype og gør rede for de forenklede hypoteser, den er nødt til at anvende ved indsamlingen af oplysninger om de tilhørende transportoperationer.

Del 2

METODOLOGISK BILAG

Ture med læs samt basistransportoperation

Alt efter medlemsstat gennemføres indsamlingen af oplysninger:

— enten ved at beskrive hver enkelt basis-godstransportoperation (med supplerende registrering af tomture)

— eller ved at beskrive de ture, der er foretaget af køretøjet for at gennemføre disse basis-godstransportoperationer.

I de fleste tilfælde gennemføres der under en tur med læs én og kun én basistransportoperation med:

— kun én type vare pålæsset (med henvisning til den anvendte varenomenklatur, i dette tilfælde de af NST-nomenklaturen afledte 20 hovedgrupper) ( 7 )

— kun ét varepålæsningssted

— kun ét vareaflæsningssted.

De to metoder, der anvendes, er således fuldstændig ens, og ved hjælp af de oplysninger, der indsamles ved den ene eller den anden metode, er det muligt på samme tid at beskrive:

— godstransporterne (samtlige basis-godstransportoperationer)

— de ture, der foretages af de pågældende transportkøretøjer, med registrering af transportkapaciteten og udnyttelsen af denne kapacitet (ture med læs, med udnyttelseskoefficient; tomture).

Inden for rammerne af denne forordning skal både godstransporterne og køretøjernes ture beskrives, men det er ikke hensigtsmæssigt at pålægge transportørerne en urimelig stor statistisk arbejdsbyrde ved at kræve, at de for fremtiden detaljeret beskriver godstransporterne og køretøjernes ture.

De nationale statistiske kontorer skal i forbindelse med kodningen af spørgeskemaerne rekonstruere de oplysninger, der ikke udtrykkeligt kræves af transportørerne, på grundlag af de oplysninger, de indsamler enten vedrørende »basistransportoperationen« eller »køretøjernes ture«.

Problemet melder sig, når der i løbet af en tur med læs foretages flere basistransportoperationer, hvilket kan skyldes:

— at der er flere varepålæsnings- og/eller vareaflæsningssteder (vel at mærke i et begrænset antal, da der ellers er tale om opsamlings- eller fordelingsrundture, som skal behandles på en særlig måde). I så fald foretages der en registrering af disse forskellige pålæsnings- og/eller aflæsningssteder, for at der kan foretages en korrekt beregning af det antal ton-km, der er udført i løbet af turen, og den statistiske myndighed kan således rekonstruere basistransportoperationerne — og/eller

— at der er flere forskellige varetyper blandt de varer, der transporteres under en tur med læs, hvilket som regel undgår den statistiske kontrol, eftersom det kun er varetypen, der kræves oplyst (en enkelt type eller hovedtypen). I så fald accepteres det heraf følgende informationstab, og de medlemsstater, som foretager denne form for simplificering, meddeler udtrykkeligt Kommissionen dette.









BILAG II

AKSELKONFIGURATIONSNOMENKLATUR

Når der er tale om en kombination af køretøjer, beregnes antallet af aksler på basis af det samlede antal aksler, dvs. lastbil og påhængsvogn eller motorforvogn og sættevogn.

Der opereres med følgende kategorier:







Kode 1. Antal aksler på sololastbil: 2 120 3 130 4 140 Andet 199 2. Antal aksler på kombinationer af køretøjer: lastbil og påhængsvogn: 2+1 221 2+2 222 2+3 223 3+2 232 3+3 233 Andet 299 3. Antal aksler på kombinationer af køretøjer: traktorer (motorforvogne) og sættevogne: 2+1 321 2+2 322 2+3 323 3+2 332 3+3 333 Andet 399 4. Motorforvogn alene 499









BILAG III

TURTYPENOMENKLATUR

1. Tur med læs omfattende kun én basistransportoperation.

2. Tur med læs omfattende flere transportoperationer, men som ikke betragtes som en indsamlings- eller distributionsrundtur.

3. Tur med læs i forbindelse med indsamling eller distribution af varer (rundtur).

4. Tomtur.









BILAG IV







VARENOMENKLATUR NST 2007 Hovedgruppe Beskrivelse 01 Produkter fra landbrug, jagt og skovbrug; fisk og fiskeprodukter 02 Stenkul og brunkul; råolie og naturgas 03 Metalmalm og produkter af anden råstofudvinding; tørv, uran og thorium 04 Fødevarer, drikkevarer og tobaksprodukter 05 Tekstiler og beklædningsartikler; læder og lædervarer 06 Træ og varer af træ og kork (undtagen møbler); varer af strå og flettematerialer; papirmasse, papir og papirvarer; trykt materiale og indspillede medier 07 Koks og raffinerede mineralolieprodukter 08 Kemiske produkter og kemofibre; gummi- og plastprodukter; nukleart brændsel 09 Andre ikke-metalholdige mineralske produkter 10 Metal; færdige metalprodukter, undtagen maskiner og udstyr 11 Maskiner og udstyr i.a.n.; kontormaskiner og computere; elektriske maskiner og apparater i.a.n.; telemateriel; medicinske instrumenter, præcisionsinstrumenter og optiske instrumenter; ure 12 Transportmidler 13 Møbler; andre færdigvarer i.a.n. 14 Sekundære råmaterialer; kommunalt affald og andet affald 15 Breve og pakker 16 Udstyr og materiel til godstransport 17 Gods, der flyttes i forbindelse med privat flytning og kontorflytning; bagage, der transporteres adskilt fra passagerer; motorkøretøjer, der flyttes med henblik på reparation; andet gods, der ikke er bestemt til markedet i.a.n. 18 Samlegods: En blanding af forskellige typer gods, som transporteres samlet 19 Uidentificerbart gods: Gods, som af en hvilken som helst grund ikke kan identificeres og derfor ikke kan henføres under gruppe 1-16 20 Andet gods i.a.n.









BILAG V

NOMENKLATUR FOR KATEGORIERNE AF FARLIGT GODS

1 Eksplosive stoffer og genstande

2 Komprimerede, flydende eller opløste gasser

3 Brandfarlige flydende stoffer

4.1 Brandfarlige faste stoffer

4.2 Selvantændelige stoffer

4.3 Stoffer, som ved kontakt med vand afgiver brandfarlige gasser

5.1 Brændstoffer

5.2 Organiske peroxyder

6.1 Giftige stoffer

6.2 Infektionsfremkaldende stoffer

7 Radioaktive stoffer

8 Ætsende stoffer

9 Diverse farlige stoffer og genstande









BILAG VI

NOMENKLATUR FOR FRAGTTYPERNE ( 8 )

0 Flydende styrtgods (ingen fragtenhed)

1 Fast styrtgods (ingen fragtenhed)

2 Store containere

3 Andre containere

4 Palleteret gods

5 Omslynget gods

6 Mobile enheder, selvkørende

7 Andre mobile enheder

8 (Reserveret)

9 Andre fragttyper









BILAG VII

KODNING AF PÅLÆSNINGS- OG AFLÆSNINGSSTEDER FOR LANDE OG REGIONER

1. Pålæsnings- og aflæsningssteder kodes som følger: a) regional opdeling på niveau 3 i nomenklaturen for statistiske territoriale enheder (NUTS) for medlemsstaterne b) lister over administrative regioner leveret af det pågældende tredjeland for ikke-medlemsstater, men som er kontraherende parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), dvs. Island, Liechtenstein og Norge c) tobogstavsforkortningen i ISO 3166 for andre tredjelande. De hyppigst anvendte koder er anført i listen i nr. 2, litra b) til dette bilag.

2. Ved kodning af gennemkørte transitlande (bilag I, afsnit A2, punkt 7) skal følgende landekoder anvendes: a) tobogstavsforkortning af NUTS-koderne som anført i listen nedenfor for medlemsstaterne b) tobogstavsforkortningen i ISO 3166 for alle øvrige lande. De hyppigst anvendte koder er anført i listen nedenfor. LISTE OVER LANDEKODER



a) Medlemsstater (svarende til tobogstavsforkortningen i NUTS) Land Kode Belgien BE Bulgarien BG Den Tjekkiske Republik CZ Danmark DK Tyskland DE Estland EE Irland IE Grækenland ►C1 EL ◄ Spanien ES Frankrig FR ▼M1 Kroatien HR ▼B Italien IT Cypern CY Letland LV Litauen LT Luxembourg LU Ungarn HU Malta MT Nederlandene NL Østrig AT Polen PL Portugal PT Rumænien RO Slovenien SI Slovakiet SK Finland FI Sverige SE Det Forenede Kongerige UK NB: Landene er anført i den officielle EU-rækkefølge.



b) Andre lande (tobogstavsforkortningen i ISO 3166) Land Kode Albanien AL Bosnien-Hercegovina BA Belarus BY Schweiz CH ▼M1 ————— ▼B Island IS Liechtenstein LI Republikken Moldova MD Montenegro ME Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien MK (1) Norge NO Den Russiske Føderation RU Serbien RS Tyrkiet TR Ukraine UA (1) Denne foreløbige kode foregriber på ingen måde landets endelige benævnelse, som vil blive fastlagt efter afslutningen af de forhandlinger, der for tiden føres herom inden for rammerne af FN. NB: landene er anført alfabetisk efter kode.









BILAG VIII







OPHÆVET FORORDNING MED OVERSIGT OVER ÆNDRINGER Rådets forordning (EF) nr. 1172/98 (EUT L 163 af 6.6.1998, s. 1) Kommissionens forordning (EF) nr. 2691/1999 (EFT L 326 18.12.1999, s. 39) Tiltrædelsesakten af 2003, punkt 10.15 i bilag II (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 561) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1) Udelukkende bilag II, nr. 27 Rådets forordning (EF) nr. 1791/2006 (EFT L 363 af 20.12.2006, s. 1) Udelukkende bilaget, punkt 8.5 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1) Udelukkende artikel 13 Kommissionens forordning (EF) nr. 1304/2007 (EFT L 290 af 8.11.2007, s. 14) Udelukkende artikel 2 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 399/2009 (EUT L 126 af 21.5.2009, s. 9)









BILAG IX







SAMMENLIGNINGSTABEL Forordning (EF) nr. 1172/98 Nærværende forordning Artikel 1 Artikel 1 Artikel 2, første til fjortende led Artikel 2, litra a)-n) Artikel 3 Artikel 3 Artikel 4 Artikel 4 Artikel 5, stk. 1, 2 og 3 Artikel 5, stk. 1, 2 og 3 Artikel 5, stk. 4 — Artikel 5, stk. 5 — Artikel 6 Artikel 6 Artikel 7, stk. 1 og 2 Artikel 7, stk. 1 og 2 Artikel 7, stk. 3 — Artikel 8 — — Artikel 8 Artikel 10, stk. 1 og 2 Artikel 9, stk. 1 og 2 Artikel 10, stk. 3 — Artikel 11 — — Artikel 10 Artikel 12 Artikel 11 Bilag A-G Bilag I-VII — Bilag VIII — Bilag IX