1991L0630 — DA — 01.12.2001 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 19. november 1991
om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin
(91/630/EØF)
(EFT L 340 af 11.12.1991, s. 33)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1 Rådets direktiv 2001/88/EF af 23. oktober 2001 L 316 1 1.12.2001
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 19. november 1991
om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin
(91/630/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske
Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 43,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, (2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale udvalg (3),
og
ud fra følgende betragtninger:
Alle medlemsstater har ratificeret den europæiske konvention om
beskyttelse af dyr under opdræt; Fællesskabet har også godkendtkonventionen ved afgørelse 78/923/EØF (
4) og har deponeret godken-
delsesinstrumentet;
Europa-Parlamentet har ved beslutning af 20. februar 1987 om
politikken vedrørende dyrs velfærd (5) anmodet Kommissionen om at
fremsætte forslag til mindstekrav med hensyn til intensivt opdræt afslagtesvin;
svin er som levende dyr anført på listen over varer i Traktatens bilag II;
svineopdræt udgør en integrerende del af landbrugets aktiviteter; det er
en indkomstkilde for en del af landbrugsbefolkningen;
forskelle, som kan fordreje konkurrencevilkårene, hindrer, at den fælles
markedsordning for svin og afledte produkter kan fungere tilfreds-
stillende;
der bør derfor fastsættes fælles mindstekrav med hensyn til beskyttelse
af avls- og fedesvin for at sikre en rationel produktionsudvikling;
de officielle myndigheder, producenterne, forbrugerne og andre bør
holdes underrettet om udviklingen på dette område; Kommissionen børfølgelig på grundlag af en rapport fra Den Videnskabelige Veterinær-komité aktivt fortsætte den videnskabelige forskning for at finde frem tildet eller de opdrætssystemer, som bedst kan sikre svinenes velfærd; derbør derfor fastlægges en foreløbig periode, inden for hvilken Kommis-
sionen kan udføre denne opgave —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
I dette direktiv fastsættes mindstekrav med hensyn til beskyttelse af
svin, der holdes indelukket med henblik på avl og opfedning.
Artikel 2
I dette direktiv forstås ved:
1) »svin«: et svin i enhver alder, uanset om det opdrættes til avl eller
opfedning
2) »orne«: et handyr efter puberteten, bestemt til avl
3) »gylt«: et hundyr efter puberteten og inden faring1991L0630 — DA — 01.12.2001 — 001.001 — 2
(1) EFT nr. C 214 af 21. 8. 1989, s. 31.
(2) EFT nr. C 113 af 7. 5. 1990, s. 183.
(3) EFT nr. C 62 af 12. 3. 1990, s. 40.
(4) EFT nr L 323 af 17. 11. 1978, s. 12.
(5) EFT nr. C 76 af 23. 3. 1987, s. 185.
▼B
4) »so«: et hundyr efter første faring
5) »diegivende so«: et hundyr fra perinatalperiode til fravænning af
pattegrisene
6) »goldso og drægtig so«: en so mellem fravænning og perinatal
periode
7) »pattegris«: en gris fra fødsel til fravænning
8) »fravænnet gris«: en fravænnet gris på indtil ti uger
9) »avls-/fedesvin«: et svin fra ti uger indtil slagtning eller avlsbrug
10) »kompetent myndighed«: den kompetente myndighed som defineret
i artikel 2, nr. 6, i direktiv 90/425/EØF (1).
Artikel 3
Medlemsstaterne sikrer følgende:
1) Alle bedrifter skal opfylde følgende krav:
a) Det frie gulvareal, som er til rådighed for hver fravænnet gris eller
hvert avls-/fedesvin i flok bortset fra gylte efter løbning og søer,skal være på mindst:
Levende vægt
(kg)m2
Indtil 10 0,15
Over 10 og indtil 20 0,20
Over 20 og indtil 30 0,30Over 30 og indtil 50 0,40Over 50 og indtil 85 0,55
Over 85 og indtil 110 0,65
Mere end 110 1,00
b) Det samlede frie gulvareal, som er til rådighed for hver gylt efter
løbning og hver so, når gylte og/eller søer holdes i flok, skalhenholdsvis være på mindst 1,64 m
2og 2,25 m2. Når disse dyr
holdes iflokke på færre end seks dyr, bør det fri e gulvareal øges
med 10 %. Når disse dyr holdes i flokke på 40 eller flere dyr, kan
det frie gulvareal nedsættes med 10 %.
2) Gulvarealer skal opfylde følgende krav:
a) For gylte efter løbning og drægtige søer: En del af det areal, der
kræves i nr. 1, litra b), og som skal svare til mindst 0,95 m2pr.
gylt og mindst 1,3 m2pr. so, skal være et sammenhængende areal
med fast gulv, hvoraf højst 15 % består af åbninger til dræning.
b) Når der anvendes betonspaltegulve til svin i flok
i) må bredden af spalteåbningen ikke være over:
— 11 mm for pattegrise
— 14 mm for fravænnede grise— 18 mm for avls-/fedesvin
— 20 mm for gylte efter løbning og søer
ii) skal spaltebredden mindst være:
— 50 mm for pattegrise og fravænnede grise1991L0630 — DA — 01.12.2001 — 001.001 — 3
(1) EFT nr. L 224 af 18. 8. 1990, s. 29. Direktivet er senest ændret ved direktiv
91/496/EØF (EFT nr. L 268 af 24. 9. 1991, s. 56).▼M1
▼M1
— 80 mm for avls-/fedesvin, gylte efter løbning og søer.
3) Opførelse eller indretning af anlæg, hvor søer og gylte er bundet, er
forbudt. Fra den 1. januar 2006 er anvendelse af bindsler til søer og
gylte forbudt.
4) a) Søer og gylte skal holdes i flok i perioden fra fire uger efter
løbning til en uge før det forventede faretidspunkt. Den sti, hvorflokken holdes, skal have sider, hvis længde er over 2,8 m. Nårdisse dyr holdes i flokke på færre end seks dyr, skal den sti, hvor
flokken holdes, have sider, hvis længde er over 2,4 m.
b) Uanset litra a) kan søer og gylte, der opdrættes på bedrifter med
under ti søer, holdes enkeltvis i den periode, der er nævnt i litra a),såfremt de let kan vende sig i stien.
5) Med forbehold af kravene ibi laget skal søer og gylte have permanent
adgang til rodemateriale, der mindst opfylder de relevante krav i
bilaget.
6) Søer og gylte, der holdes iflokke, skal fodres ved hjælp af et system,
der sikrer, at hvert dyr kan få tilstrækkeligt foder, også når der erkonkurrenter til foderet til stede.
7) For at stille dyrenes sult og opfylde deres behov for at tygge, skal alle
goldsøer og drægtige søer og gylte have en tilstrækkelig mængde
fyldigt foder eller foder med højt fiberindhold samt foder med højt
energiindhold.
8) Svin, som skal holdes i flok, og som er særlig aggressive, er blevet
angrebet af andre svin eller er syge eller skadede, kan dog opstaldesmidlertidigt i individuelle stier. I så fald skal de pågældende stier
være så store, at dyrene let kan vende sig, hvis dette ikke er i
modstrid med specifik veterinærrådgivning.
9) Fra den 1. januar 2003 gælder nr. 1, litra b), nr. 2, 4 og 5 samt nr. 8,
sidste punktum, for alle nyopførte og genopførte bedrifter ogbedrifter, der tages i brug for første gang efter denne dato. Fra den1. januar 2013 gælder disse bestemmelser for alle bedrifter.
Nr. 4, litra a), gælder ikke for bedrifter med under ti søer.
Artikel 4
1. Medlemsstaterne sørger for, at svineopdræt sker i overensstem-
melse med de almindelige bestemmelser, der er fastsat i bilaget.
Indtil den 30. juni 1995 kan medlemsstaternes kompetente myndigheder
dog tillade, at kapitel I, punkt 3, 5, 8 og 11, i bilaget fraviges.
2. Inden dette direktiv træder i kraft, fastsætter Kommissionen
desuden isamarbejde med medlemsstaterne — iform af en hensti lli ng— eventuelle yderligere mindstekrav som supplement til kravene ibilaget med henblik på beskyttelse af svin.
Artikel 5
Forskrifterne i bilaget kan ændres efter fremgangsmåden i artikel 10 for
at tage hensyn til den videnskabelige udvikling.
Artikel 5a
Medlemsstaterne sørger for
1) at enhver, der beskæftiger eller ansætter personer til pasning af svin,
sikrer sig, at disse personer har modtaget instrukser og vejledning omde relevante bestemmelser iarti kel 3 og ibi laget
2) at der er adgang til passende uddannelseskurser. Disse uddannelses-
kurser skal specielt fokusere på velfærdsaspekter.
Artikel 6
1. Helst inden den 1. januar 2005 og under alle omstændigheder
inden den 1. juli 2005 forelægger Kommissionen Rådet en rapport1991L0630 — DA — 01.12.2001 — 001.001 — 4
▼B
▼M1
▼M1
udarbejdet på grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Komité
for Dyrs Sundhed og Trivsel. Rapporten udarbejdes under hensyn tilsamfundsøkonomiske følger, sundhedsmæssige følger, miljøindvirk-
ninger og forskellige klimatiske forhold. Den tager ligeledes hensyn til
udviklingen inden for metoder og systemer for svineproduktion ogkødforarbejdning, der vil kunne mindske behovet for operativ kastration.Rapporten ledsages om nødvendigt af passende lovgivningsforslagvedrørende virkningerne af forskellige gulvarealkrav og gulvtyper for
fravænnede grises og avls-/fedesvins velfærd. Rådet træffer afgørelse
med kvalificeret flertal om disse forslag.
2. Senest den 1. januar 2008 forelægger Kommissionen Rådet en
rapport udarbejdet på grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige
Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel.
Rapporten skal især omhandle:
a) virkningerne af belægningsgraden, herunder flokstørrelse og meto-
derne til flokkens sammensætning, for svins velfærd, herunder deressundhed, i forskellige produktionssystemer
b) virkningerne af staldens udformning, herunder de forskellige
gulvtyper, for svins velfærd, herunder deres sundhed, under hensyntil forskellige klimatiske forhold
c) risikofaktorer forbundet med halebidning og anbefalinger med
henblik på at begrænse behovet for halekupering
d) yderligere udviklinger i flokopstaldningssystemer for drægtige søer,
som tager hensyn til både de patologiske, zootekniske, fysiologiske
og etologiske aspekter af forskellige systemer og til deres sundheds-
mæssige og miljømæssige virkninger samt de forskellige klimatiskeforhold
e) fastlæggelse af gulvarealkrav, herunder til løbeafdelingen, for
individuelt opstaldede voksne avlsorner
f) yderligere udviklinger i løsstaldssystemer for drægtige søer og for
diegivende søer, der opfylder soens behov uden at udgøre en risikofor pattegrisenes overlevelse
g) forbrugernes holdninger og adfærd over for svinekød i tilfælde af
forskellige grader af forbedringer af dyrenes velfærd
h) samfundsøkonomiske følger af de forskellige svineopdrætsystemer
og deres indvirkning på Fællesskabets økonomiske partnere.
Rapporten kan om nødvendigt ledsages af relevante lovgivningsforslag.
Artikel 7
1. Medlemsstaterne sørger for, at der føres kontrol under den
kompetente myndigheds ansvar for at sikre, at bestemmelserne i dettedirektiv og i bilaget overholdes.
Denne kontrol, som kan finde sted i forbindelse med kontrol i andet
øjemed, skal hvert år omfatte et antal statistisk repræsentative stikprøveraf de forskellige produktionssystemer i hver medlemsstat.
2. Kommissionen opstiller efter fremgangsmåden i artikel 10 en
kodeks med regler for gennemførelse af den istk. 1 omhandlede kontrol.
3. Medlemsstaterne underretter hver andet år inden den sidste
arbejdsdag i april, og første gang inden den 30. april 1996, Kommis-sionen om resultaterne af den kontrol, der er gennemført i de foregående
to år ioverensstemmelse med denne arti kel, herunder antallet af
kontrolbesøg i forhold til antallet af bedrifter på deres område.
Artikel 8
For at kunne indføres i Fællesskabet skal dyr fra tredjelande ledsages af
et certifikat udstedt af den kompetente myndighed i det pågældendeland, hvorved det attesteres, at de mindst har fået en lige så godbehandling som den, der i henhold til dette direktiv skal gives dyr affællesskabsoprindelse.1991L0630 — DA — 01.12.2001 — 001.001 — 5
▼B
▼B
Artikel 9
Veterinærsagkyndige fra Kommissionen kan, hvis det er nødvendigt for
den ensartede gennemførelse af dette direktiv, foretage kontrol på stedet
i samarbejde med de kompetente myndigheder. Ved denne lejlighed skal
de personer, der udfører kontrollen, selv iværksætte særlige hygiejne-foranstaltninger for at udelukke enhver risiko for overførsel afsygdomme.
Den medlemsstat, på hvis område der foretages kontrol, skal på enhver
måde bistå de sagkyndige i den udstrækning, det er nødvendigt forudførelsen af disses opgaver. Kommissionen underretter den pågæl-
dende medlemsstats kompetente myndighed om resultatet af den
foretagne kontrol.
Den pågældende medlemsstats kompetente myndighed skal træffe de
fornødne foranstaltninger, som måtte vise sig nødvendige i betragtningaf resultaterne af den foretagne kontrol.
For så vidt angår forbindelserne med tredjelande gælder bestemmelserne
i kapitel III i direktiv 91/496/EØF (
1).
De almindelige gennemførelsesbestemmelser til denne artikel fastsættes
efter fremgangsmåden iarti kel 10.
Artikel 10
1. Kommissionen bistås af Den Stående Veterinærkomité, i det
følgende benævnt »komitéen«, der er nedsat ved afgørelse 68/361/EØF (
2)
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i
afgørelse 1999/468/EF (3).
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre
måneder.
3. Komitéen vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 11
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative
bestemmelser, herunder eventuelle sanktioner, i kraft for at efterkomme
dette direktiv senest den 1. januar 1994. De underretter straksKommissionen herom.
Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestem-
melser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skalved den officielle offentliggørelse ledsages af en sådan henvisning. De
nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.
2. Dog kan medlemsstaterne for så vidt angår beskyttelse af svin på
deres område fra den istk. 1 nævnte dato og under overholdelse afTraktatens almindelige bestemmelser opretholde eller indføre strengerebestemmelser end dette direktivs bestemmelser. De underretter Kommis-sionen om enhver sådan foranstaltning.
Artikel 12
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1991L0630 — DA — 01.12.2001 — 001.001 — 6
(1) EFT nr. L 268 af 24. 9. 1991, s. 56.
(2) EFT L 255 af 18.10.1968, s. 23.
(3) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.▼M1
▼B
▼B
BILAG
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
1. De materialer, der anvendes til stalde, navnlig bokse og inventar, som
svinene kan komme i kontakt med, må ikke være skadelige for dem og skal
kunne rengøres og desinficeres effektivt.
2. Indtil der er indført fællesskabsbestemmelser på området, skal de elektriske
installationer være anbragt i overensstemmelse med gældende nationale
bestemmelser for at undgå, at svinene får elektriske stød.
3. Bygningens isolering, opvarmning og ventilation skal sikre, at luftcirkulation,
støvindhold, temperatur, relativ luftfugtighed og koncentrationer af luftarter
holdes på et niveau, som ikke er skadeligt for svinene.
4. Alt automatiseret eller mekanisk udstyr, der er af betydning for svinenes
sundhed og velfærd, skal kontrolleres mindst én gang dagligt. Hvis der
opdages defekter, skal disse straks udbedres, og hvis det ikke lader sig gøre,
skal der træffes passende foranstaltninger til at sikre svinenes sundhed og
velfærd, indtil defekten er udbedret, bl.a. ved hjælp af alternative metoder til
fodring og bevarelse af et tilfredsstillende miljø. Anvendes der et kunstigt
ventilationssystem, skal der forefindes et egnet reservesystem, således at der
kan ske tilstrækkelig luftfornyelse til at beskytte svinenes sundhed og
velfærd, hvis systemet svigter, og der skal være installeret et alarmsystem til
at advare opdrætteren om svigtet. Alarmsystemet skal afprøves jævnligt.
5. Svinene må ikke til stadighed holdes i mørke. For at imødekomme svinenes
adfærdsmæssige og fysiologiske behov skal der således, under hensyn til
medlemsstaternes forskellige klimaforhold, forefindes en passende naturlig
eller kunstig belysning, som i sidstnævnte tilfælde mindst skal svare til
varigheden af den normale naturlige belysning mellem kl. 9 og kl. 17.
Desuden skal der være en passende (fast eller mobil) lyskilde af tilstrækkelig
styrke til, at svinene til enhver tid kan tilses.
6. Alle svin, der opdrættes i flok eller i bokse, skal tilses mindst én gang dagligt
af ejeren eller den, der er ansvarlig for dyrene. Hvis et svin viser sig at være
sygt eller at være kommet til skade, skal det omgående behandles. Syge eller
tilskadekomne svin skal om fornødent kunne isoleres i egnede stalde forsynet
med tør og bekvem strøelse. En dyrlæge skal konsulteres hurtigst muligt, hvis
de enkelte svin ikke reagerer på opdrætterens pleje.
7. Hvis svinene er opstaldet flokvis, skal der træffes foranstaltninger til at
forhindre slagsmål, der går ud over normal adfærd. Svin, der udviser
vedholdende aggressivitet over for andre dyr, eller som er ofre for denne
aggressivitet, skal isoleres eller holdes på afstand af flokken.
8. Svinestaldene skal være således indrettet, at hvert svin kan
— lægge sig, hvile og rejse sig uden besvær
— anvende rene lejearealer— se andre svin.
9. Hvis der anvendes bindsler, må disse ikke skade svinene, og de skal
kontroleres jævnligt og om nødvendigt reguleres for at sidde bekvemt. Hvert
bindsel skal være langt nok til, at svinene kan bevæge sig i overensstemmelse
med nr. 8. De skal være udformet således, at der såvidt muligt ikke er risiko
for, at svinene kan blive kvalt eller komme til skade.
10. Stalde, stier, inventar og redskaber til svin skal regelmæssigt rengøres og
desinficeres for at forebygge krydsinfektion og tilstedeværelse af sygdoms-
bærende organismer. Ekskrementer, urin og uspist foder eller spildfoder skal
fjernes så ofte som muligt, for at forhindre lugt, der kan tiltrække fluer eller
rotter og mus.
11. Gulvene må hverken være glatte eller ujævne, så der er risiko for, at svinene
kommer til skade, og de skal være konstrueret således, at svin, der står eller
ligger på dem, ikke kommer til skade eller lider. De skal være tilpasset
svinenes størrelse og vægt og danne en hård, jævn og stabil overflade.
Lejearealet skal være bekvemt, rent og passende drænet og må ikke kunne
skade svinene. Hvis der udlægges strøelse, skal dette være rent, tørt og
uskadeligt for svinene.
12. Alle svin skal have adgang til foder, der passer til deres alder, vægt og
adfærdsmæssige og fysiologiske behov af hensyn til deres sundhed og
velfærd.1991L0630 — DA — 01.12.2001 — 001.001 — 7
▼B
13. Alle svin skal fodres mindst én gang dagligt. Hvis svinene opdrættes flokvis
og ikke fodres efter ædelyst eller ved hjælp af automatisk fodringssystem,
skal hvert dyr have adgang til foder på samme tid som de andre i flokken.
14. Svin på over to uger skal have fri adgang til frisk vand i tilstrækkelig
mængde eller kunne stille deres væskebehov på anden måde.
15. Udstyr til fodring og vanding skal være udformet, fremstillet, placeret og
vedligeholdt på en sådan måde, at der er mindst mulig risiko for forurening af
svinenes foder og vand.
16. Ud over de foranstaltninger, der normalt træffes for at forhindre halebidning
og andre uvaner, samt for at svinenes adfærdsmæssige behov skal kunne
tilfredsstilles, skal der til alle svin — under hensyn til det omgivende miljø
og belægningen — være udlagt halm eller andet materiale eller egnede
genstande.
KAPITEL II
SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR FORSKELLIGE KATEGORIER AF
SVIN
I. ORNER
Ornestier skal være placeret og konstrueret således, at ornen kan vende sig,
høre, lugte og se andre svin og har et rent lejeareal. Lejearealet skal være tørt
og bekvemt. Desuden skal stien til en voksen orne være på mindst 6 m2.
Arealet skal dog være større, når stierne anvendes til bedækning.
II. SØER OG GYLTE
1. Drægtige søer og gylte skal om nødvendigt være behandlet mod eksterne
og interne parasitter. Drægtige søer og gylte skal gøres rene, når de
anbringes i fareafsnittet.
2. De skal have rent, veldrænet og bekvemt lejeareal og skal om fornødent
have adgang til egnet redebygningsmateriale.
3. Der skal være et frit areal bag ved soen eller gylten for at lette naturlig
eller hjulpen faring.
4. Fareafsnit, hvor søer holdes løse, skal være forsynet med en beskyt-
telsesanordning til pattegrisene som f.eks. farestænger.
III. PATTEGRISE
1. Om nødvendigt skal pattegrise have en varmekilde og et fast, tørt og
bekvemt leje adskilt fra soen, hvor de alle kan hvile samtidig.
2. Hvis der anvendes en fareboks, skal pattegrisene have tilstrækkelig plads
til at die uden vanskelighed.
3. Hvis der foretages kastration, skal kastration af handyr på over fire uger
foretages under bedøvelse af en dyrlæge eller en person, der er
kvalificeret i henhold til national lovgivning.
4. Klipning af hale og tænder må ikke foretages rutinemæssigt, men kun hvis
der på bedriften er sket skader på søers patter eller svins ører eller haler
som følge af, at denne klipning ikke er foretaget. Hvis det viser sig
nødvendigt at klippe tænder, skal dette ske inden for syv dage efter
fødslen.
5. Pattegrise må ikke vænnes fra soen, før de er mindst tre uger gamle,
medmindre det ellers ville gå ud over moderdyrets eller pattegrisenesvelfærd eller sundhed.
IV. FRAVÆNNEDE GRISE OG AVLS-/FEDESVIN
Svinene inddeles i flokke snarest muligt efter fravænningen. Svinene bør
holdes i stabile flokke og blandes så lidt som muligt.1991L0630 — DA — 01.12.2001 — 001.001 — 8