02022XC0324(10) — DA — 20.07.2022 — 001.001

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

Ændret ved:





Berigtiget ved:









▼B

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Midlertidige kriserammebestemmelser for statsstøtteforanstaltninger til støtte for økonomien efter Ruslands angreb på Ukraine

2022/C 131 I/01

1. RUSLANDS ANGREB PÅ UKRAINE, INDVIRKNINGEN HERAF PÅ EU’S ØKONOMI OG BEHOVET FOR MIDLERTIDIGE STATSSTØTTEFORANSTALTNINGER

1. Den 22. februar 2022 anerkendte Rusland ulovligt de ikkeregeringskontrollerede områder i regionerne Donetsk og Luhansk i Ukraine som uafhængige enheder. Den 24. februar 2022 indledte Rusland et uprovokeret og uberettiget militært angreb på Ukraine. Den Europæiske Union (EU) og de internationale partnere reagerede omgående på den alvorlige krænkelse af Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed ved at træffe restriktive foranstaltninger (sanktioner). Der blev også indført restriktive foranstaltninger over for Belarus, der faciliterer Ruslands militære angreb. Der blev i løbet af de følgende uger vedtaget yderligere foranstaltninger, og andre kan blive vedtaget, efterhånden som situationen udvikler sig. Rusland har selv besluttet at træffe visse restriktive økonomiske modforanstaltninger ( 1 ).

2. Det russiske militære angreb på Ukraine, de pålagte sanktioner og de modforanstaltninger, som f.eks. Rusland har truffet, vil få økonomiske konsekvenser for hele det indre marked. Virksomheder i EU kan blive påvirket på flere måder, både direkte og indirekte. Dette kan ske i form af faldende efterspørgsel, brud på gældende kontrakter og ophør af projekter med omsætningstab til følge, forstyrrelser i forsyningskæderne, navnlig med hensyn til råmaterialer og halvfabrikata, eller andre input, der ikke længere er tilgængelige eller ikke er økonomisk overkommelige.

3. Det russiske militærangreb på Ukraine har resulteret i en forstyrrelse af forsyningskæderne for EU’s import fra Ukraine af visse produkter, navnlig korn og vegetabilske olier, samt for EU’s eksport til Ukraine. Energimarkedet er i høj grad blevet påvirket af stigninger i el- og gaspriserne i EU. Sandsynligheden for et militærangreb fra Ruslands side mod Ukraine havde allerede haft indvirkning på energimarkedet i ugerne forud for det fysiske angreb. Høje energipriser påvirker flere økonomiske sektorer, herunder nogle af dem, der er særlig hårdt ramt af covid-19-pandemien, såsom transport- og turismesektoren. Virkningerne mærkes også på de finansielle markeder, hvor der navnlig er bekymring over likviditetsforholdene og markedsvolatilitet i råvarehandelen. Ruslands militære angreb på Ukraine har også ført til en omfattende fordrivelse af ukrainske borgere både internt og i nabolandene med en flygtningestrøm uden fortilfælde til EU med store humanitære og økonomiske konsekvenser.

4. Den geopolitiske krise som følge af Ruslands angreb på Ukraine har også en særlig alvorlig indvirkning på landbrugs-, fødevareforarbejdnings-, fiskeri- og akvakultursektoren. Høje energipriser medfører høje gødningspriser. Gødningsforsyningen påvirkes også af disse restriktioner på import af gødning fra Rusland og Belarus. Krisen forventes at få alvorlige konsekvenser for forsyningen til EU af korn (navnlig majs og hvede) og olieafgrøder (solsikkeolie og rapsolie) eller stivelseholdige produkter fra Ukraine og Rusland, hvilket kan føre til en kraftig stigning i priserne på foder til husdyr. Husdyravlen rammes allerhårdest af den kombinerede virkning af disse omkostningsstigninger på energi, gødning, korn og olie ( 2 ). Ukraine er også en vigtig producent og eksportør af vegetabilske olier (solsikkeolie i særdeleshed), og derfor påvirker prisstigningerne på disse produkter producenter i fødevareforarbejdningssektoren og tvinger dem til at søge alternativer.

5. Et andet problem er, at det ikke længere er muligt at sende EU-produkter til Ukraine og potentielt heller ikke til Rusland og Belarus på grund af krigssituationen eller sanktionerne. Dette vil hovedsagelig berøre sektorerne for vin og spiritus, forarbejdede fødevarer (herunder forarbejdede frugter og grøntsager), chokolade, sukkervarer, modermælkserstatninger og foder til selskabsdyr for Ruslands vedkommende, frugt og grøntsager for Belarus’ vedkommende og de fleste landbrugsprodukter for Ukraines vedkommende.

6. Situationen forværres af den kraftige stigning i produktionsomkostningerne, bl.a. på grund af stigningen i omkostningerne til kvælstofgødning som følge af de voldsomt stigende naturgaspriser, men også af den direkte anvendelse af energi i landbrugsproduktionsprocesserne. Da Rusland og Belarus er vigtige producenter og eksportører af de tre vigtigste gødningstyper (kvælstof, fosfor, kalium), vil sanktioner føre til endnu højere gødningspriser.

7. Dette er også baggrunden for, at Kommissionen har besluttet at vedtage denne meddelelse for at præcisere kriterierne for vurderingen af foreneligheden med det indre marked af statsstøtteforanstaltninger, som medlemsstaterne kan træffe for at afhjælpe de økonomiske virkninger af Ruslands angreb på Ukraine, og de følgende sanktioner, som EU og de internationale partnere har indført, og de modforanstaltninger, som eksempelvis Rusland har truffet ( 3 ). En koordineret økonomisk reaktion fra medlemsstaternes og EU-institutionernes side er afgørende for at afbøde de umiddelbare sociale og økonomiske negative konsekvenser i EU for at bibeholde økonomisk aktivitet og arbejdspladser og for at lette de strukturelle tilpasninger, der er nødvendige som reaktion på den nye økonomiske situation, der er opstået som følge af Ruslands militære angreb på Ukraine.

1.1. Sanktioner fra Den Europæiske Union og internationale partnere

8. Efter Ruslands uprovokerede og uberettigede angreb på Ukraine er Rådet for Den Europæiske Union nået til enighed om en række restriktive foranstaltninger.

9. Den 23. februar 2022 nåede Rådet til enighed om en pakke, der omfatter i) målrettede sanktioner mod de 351 medlemmer af den russiske Statsduma og yderligere 27 personer, ii) restriktioner for de økonomiske forbindelser med de ikkeregeringskontrollerede områder i Ukraines regioner Donetsk og Luhansk og iii) begrænsninger af Ruslands adgang til EU’s kapitalmarkeder og finansielle markeder og tjenesteydelser ( 4 ).

10. Den 25. februar 2022 nåede Rådet til enighed om yderligere sanktioner mod Rusland, der sigter mod: i) den finansielle sektor, ii) energi- og transportsektorerne (luftfartssektoren), iii) varer med dobbelt anvendelse, iv) eksportkontrol og eksportfinansiering, v) visumpolitik og vi) yderligere sanktioner mod russiske og andre (herunder belarusiske) personer ( 5 ).

11. Den 28. februar 2022 besluttede Rådet at lukke det europæiske luftrum for russiske luftfartøjer og vedtog forebyggende foranstaltninger for at sikre, at den russiske centralbank ikke kan anvende sine internationale reserver på måder, der underminerer virkningen af de trufne foranstaltninger ( 6 ). Rådet vedtog også yderligere sanktioner mod russiske personer ( 7 ).

12. Den 1. marts 2022 vedtog Rådet yderligere foranstaltninger: i) fjernelse af udvalgte russiske banker fra meddelelsessystemet SWIFT ( 8 ) og ii) foranstaltninger mod desinformation, der spredes af de russiske statsejede medier Russia Toddy og Sputnik ( 9 ).

13. Den 2. marts 2022 besluttede Rådet som følge af Belarus’ rolle som facilitator af militærangrebet at indføre yderligere sanktioner mod Belarus i forbindelse med handel med varer, der anvendes til produktion eller fremstilling af tobaksvarer, mineralske produkter, kaliumchloridprodukter (»potaske«), træprodukter, cementprodukter, jern- og stålprodukter og gummiprodukter. Det forbød også eksport til Belarus eller udnyttelse i Belarus af produkter og teknologi med dobbelt anvendelse, eksport af produkter og teknologi, som kan bidrage til Belarus’ militære, teknologiske og forsvars- og sikkerhedsmæssige udvikling, og eksport af maskiner kombineret med restriktioner for levering af tjenester i tilknytning hertil ( 10 ). Rådet vedtog også individuelle foranstaltninger mod 22 belarusiske personer ( 11 ).

14. Den 9. marts 2022 vedtog Rådet yderligere foranstaltninger rettet mod den belarusiske finanssektor, herunder et SWIFT-forbud for tre belarusiske banker, et forbud mod transaktioner med Belarus’ centralbank, begrænsning af tilstrømningen af finansielle midler fra Belarus til EU og et forbud mod at levere pengesedler i euro til Belarus ( 12 ). Rådet har også indført yderligere restriktive foranstaltninger med hensyn til eksport af søfartsprodukter og radiokommunikationsteknologi til Rusland. Desuden har Rådet indført restriktive foranstaltninger over for yderligere 160 personer ( 13 ). Den 15. marts 2022 ( 14 ) nåede Rådet til enighed om yderligere sektorspecifikke og individuelle foranstaltninger over for Rusland. Rådet besluttede navnlig at: i) forbyde alle transaktioner med visse statsejede virksomheder, ii) forbyde levering af alle former for kreditvurderingstjenester samt adgang til abonnementstjenester i forbindelse med kreditvurderingsaktiviteter til enhver russisk person eller enhed, iii) udvide listen over personer med tilknytning til Ruslands forsvars- og industrigrundlag, over for hvem der er indført strengere eksportrestriktioner for varer og teknologi med dobbelt anvendelse, som kan bidrage til den teknologiske forbedring af Ruslands forsvars- og sikkerhedssektor, iv) forbyde nye investeringer i den russiske energisektor og indføre en omfattende eksportrestriktion for udstyr, teknologi og tjenesteydelser til energiindustrien og v) indføre yderligere handelsrestriktioner for jern og stål samt luksusvarer ( 15 ). Desuden besluttede Rådet at sanktionere centrale russiske oligarker, lobbyister og propagandister samt centrale virksomheder i sektorerne luftfart, militær og dobbelt anvendelse, skibsbygning og maskinbygning ( 16 ).

▼M1

14a. Den 3. juni 2022 vedtog Rådet en sjette pakke af sanktioner ( 17 ) set i lyset af Ruslands fortsatte aggressionskrig mod Ukraine, Belarus’ støtte til den og beretningerne om de grusomheder, som de russiske væbnede styrker har begået. Pakken omfatter: 1) et forbud mod import fra Rusland af råolie og raffinerede olieprodukter med begrænsede undtagelser 2) en udelukkelse af yderligere tre russiske banker og en belarusisk bank fra SWIFT-systemet 3) en suspension af radio- og tv-virksomhed i Unionen for yderligere tre russiske statsejede foretagender. Unionen vedtog også sanktioner mod yderligere 65 personer og 18 enheder. De omfatter personer, der er ansvarlige for de grusomheder, der blev begået i Bucha og Mariupol.

▼B

15. I tæt samarbejde med EU blev der også indført sanktioner af internationale partnere, navnlig De Forenede Stater, Det Forenede Kongerige, Canada, Norge, Japan, Sydkorea, Schweiz og Australien.

1.2. Virksomheder og husholdninger, der påvirkes af høje gas- og elpriser eller af forstyrrelse i energiforsyningen

16. Den nuværende krise har allerede fået priserne på gas og elektricitet til at stige til et niveau, der ligger betydeligt over det i forvejen høje niveau fra før angrebet. I den forbindelse henviser Kommissionen til den værktøjskasse, som blev præsenteret allerede i oktober 2021 ( 18 ) (»meddelelsen fra oktober«) og meddelelsen REPowerEU af 8. marts 2022 ( 19 ), ( 20 ).

17. Meget høje energipriser skader økonomien og europæernes købekraft, navnlig de mest sårbare. Den Europæiske Centralbank anslog før Ruslands angreb, at energiprischokket ville reducere BNP-væksten med ca. 0,5 procentpoint i 2022. Fortsat høje energipriser må forventes at øge fattigdommen og påvirke virksomhedernes konkurrenceevne. Især har de energiintensive industrier haft højere produktionsomkostninger. Disse omkostningsstigninger kan i visse tilfælde sætte spørgsmålstegn ved den fortsatte aktivitet i virksomheder, som ellers ville være rentable, med en sandsynlig indvirkning på beskæftigelsen.

18. Den værktøjskasse, som Kommissionen fremlagde i oktober 2021, har vist sig at være nyttig og er i vid udstrækning blevet anvendt. De fleste medlemsstater har indført foranstaltninger i overensstemmelse med værktøjskassen. Disse foranstaltninger har indvirket positivt på energiregningerne for omkring 71 millioner husholdningskunder og flere millioner små og mellemstore virksomheder (SMV’er) og mikrovirksomheder. De samlede omkostninger ved disse foranstaltninger beløber sig til mere end 23 mia. EUR.

▼M1

19. Meddeelsen REPowerEU indeholder yderligere retningslinjer og foreslår nye foranstaltninger med henblik på at øge produktionen af grøn energi, diversificere forsyningerne og mindske efterspørgslen, herunder forberedende foranstaltninger til vinteren 2022-2023. REPowerEU-planen ( 21 ) omfatter foranstaltninger til at mindske Unionens afhængighed af russiske fossile brændstoffer ved at fremskynde den grønne omstilling, investere i energieffektivitet og diversificere energiforsyningen. Ved at fremskynde den grønne omstilling kan man reducere emissionerne, mindske afhængigheden af importerede fossile brændstoffer og beskytte sig mod prisstigninger. De høje energipriser afspejler også knapheden på forsyninger på kort sigt, som bidrager til det generelle prisniveau. På kort sigt kan der derfor være behov for midlertidig støtte for at hjælpe virksomheder, for hvilke den nuværende krisesituation vil få særligt alvorlige konsekvenser på kort sigt.

▼B

1.3. Nødvendigheden af en tæt europæisk koordinering af nationale støtteforanstaltninger

20. En målrettet og forholdsmæssig anvendelse af EU’s statsstøttekontrol har til formål at sikre, at de nationale støtteforanstaltninger er effektive med hensyn til at hjælpe virksomheder og mennesker, der er berørt af den nuværende krise. EU’s statsstøttekontrol skal sikre, at EU’s indre marked ikke splittes op, og fastholde lige konkurrencevilkår. Det indre markeds integritet er vigtig for at kunne modstå eksternt pres og undgå støttekapløb, hvor finansielt stærkere medlemsstater overgår nabolandene til skade for samhørigheden i Unionen.

1.4. Hensigtsmæssige statsstøtteforanstaltninger

21. Denne meddelelse beskriver de muligheder, som medlemsstaterne har som led i den samlede indsats for at klare de udfordringer, der følger af den geopolitiske situation, for inden for rammerne af EU’s statsstøtteregler at sikre likviditet og adgang til finansiering for virksomheder, navnlig SMV’er, der står over for økonomiske udfordringer i den nuværende krise.

22. Som anført i meddelelsen fra oktober udgør foranstaltninger til fordel for ikkekommercielle energiforbrugere ikke statsstøtte, forudsat at de ikke indirekte gavner en bestemt sektor eller virksomhed. Medlemsstaterne kan eksempelvis udbetale specifikke sociale ydelser til de mest udsatte for at hjælpe dem med at betale deres energiregninger på kort sigt eller yde støtte til forbedringer af energieffektiviteten, samtidig med at der sikres et velfungerende marked.

23. Foranstaltninger rettet mod kommercielle energiforbrugere udgør ikke statsstøtte, forudsat at sådanne foranstaltninger er af almen karakter. Sådanne ikkeselektive foranstaltninger kan f.eks. tage form af generelle skatte- eller afgiftslempelser, en nedsat sats for levering af naturgas, elektricitet eller fjernvarme eller reducerede netværksomkostninger. I det omfang nationale interventioner udgør støtte, kan de betragtes som forenelige med statsstøttereglerne, hvis de opfylder visse krav. F.eks. kan støtte i form af nedsættelser af harmoniserede miljøafgifter, der overholder minimumsafgiftssatserne og reglerne i energibeskatningsdirektivet ( 22 ), og som er i overensstemmelse med bestemmelserne i en gruppefritagelsesforordning, gennemføres af medlemsstaterne uden forudgående anmeldelse til Kommissionen.

24. Medlemsstaterne opfordres til på en ikkediskriminerende måde at overveje at fastsætte krav vedrørende miljøbeskyttelse eller forsyningssikkerhed i forbindelse med ydelse af støtte, jf. denne meddelelses afsnit 2.4. Dette kunne f.eks. antage følgende former ( 23 ):

a. krav om, at støttemodtageren skal dække en del af vedvarende energikilders energiforbrug, f.eks. gennem elkøbsaftaler eller direkte investeringer i energiproduktion fra vedvarende energikilder

b. krav om investeringer i energieffektivitet, der reducerer energiforbruget i forhold til den økonomiske produktion, f.eks. ved at reducere forbruget til produktionsprocesser, opvarmning eller transport

c. krav om investeringer for at reducere eller diversificere naturgasforbruget, f.eks. ved hjælp af elektrificeringsforanstaltninger ved hjælp af vedvarende energikilder eller cirkulære løsninger såsom genbrug af spildgasser

d. krav om fleksible investeringer for at lette en bedre tilpasning af forretningsprocesserne til prissignaler på elmarkederne.

25. Medlemsstaterne kan også yde støtte, hvis formålet er at råde bod på skader, der er forårsaget af usædvanlige begivenheder, jf. artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF. En sådan statsstøtte, der har til formål at afbøde skader, der er direkte forårsaget af de nuværende og usædvanlige begivenheder i forbindelse med Ruslands angreb på Ukraine, kan også omfatte visse direkte virkninger af de pålagte økonomiske sanktioner eller andre modforanstaltninger, der har negativ indvirkning på støttemodtageren i forhold til at kunne udøve sin økonomiske aktivitet eller en bestemt del af sin økonomiske aktivitet, som det er muligt at udskille.

▼M1

25a. Tab, der er direkte forårsaget af tvungne reduktioner i naturgasforbruget, som medlemsstaterne eventuelt vil blive nødsaget til at indføre, kan vurderes i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF, forudsat at der ikke sker overkompensation.

▼B

26. Medlemsstaterne skal anmelde sådanne støtteforanstaltninger, og Kommissionen vil vurdere dem umiddelbart i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF. En sådan støtte kan ydes til kriseramte virksomheder.

▼M1

26a. Reduktioner i gasforsyningen til Unionen kan også gøre det nødvendigt at tilskynde til frivillig reduktion af efterspørgslen efter naturgas. Hvis medlemsstaterne har til hensigt at indføre incitamenter til frivillig reduktion af efterspørgslen efter naturgas i forbindelse med den nuværende krise, vil Kommissionen vurdere sådanne foranstaltninger direkte efter artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF. Selv om dette vil kræve en konkret vurdering, anser Kommissionen generelt følgende elementer for at være særligt relevante:

a. anvendelse af en udbudsprocedure baseret på gennemsigtige kriterier til indgåelse af kontrakter om frivillig reduktion af efterspørgslen

b. fravær af formelle restriktioner for handel eller strømme på tværs af grænserne

c. begrænsningen af sådanne incitamenter til fremtidige efterspørgselsreduktioner, der er mere vidtgående end dem, som støttemodtageren ville have iværksat uanset foranstaltningen

d. en øjeblikkelig reduktion af den samlede endelige efterspørgsel efter naturgas i den pågældende medlemsstat, samtidig med at man undgår et simpelt skift i gasefterspørgslen.

26b. Medlemsstaterne kan også træffe foranstaltninger, der kan tilskynde til opfyldning af gaslagre, i det omfang markedet ikke giver incitamenter til at gøre det til brug for den kommende vinter. I tilfælde hvor medlemsstaterne har til hensigt at indføre incitamenter til opfyldning af gaslagre i forbindelse med den nuværende krise, vil Kommissionen vurdere dem direkte efter artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF ( 24 ). Selv om dette vil kræve en konkret vurdering, anser Kommissionen generelt følgende elementer for særligt relevante:

a. anvendelse af en udbudsprocedure baseret på gennemsigtige kriterier for at minimere støtten

b. fravær af restriktioner for handel eller strømme på tværs af grænserne

c. sikkerhedsforanstaltninger for at undgå overkompensation

d. overholdelsen af de forpligtelser og betingelser for påfyldning af og incitamenter til gaslagring, der er fastsat i artikel 6a-d, i forordning (EU) 2017/1938 ( 25 ), navnlig betingelserne for støtteforanstaltninger som fastsat i artikel 6b, stk. 2 og 3.

26c. Kommissionen vil fra sag til sag overveje eventuel nødvendig, forholdsmæssig og passende støtte i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse »Save gas for a safe winter« ( 26 ) og de nationale nødplaner for gasforsyningssikkerheden med henblik på at renovere anlæg, der inden næste vinter og i en begrænset periode vil bidrage til at erstatte gas med et andet mere forurenende kulstofbrændsel. Ethvert sådant alternativt kulstofbrændsel skal have det lavest mulige emissionsindhold, mens støtten skal gøres til genstand for energieffektivitetsbestræbelser og undgå fastlåsningsvirkninger efter krisen i overensstemmelse med EU's klimamål. Sådanne foranstaltninger kan have til formål både på forhånd at reducere gasforbruget eller at reagere på tvungne reduktioner i efterspørgslen efter naturgas, medmindre der kompenseres på anden måde.

26d. I betragtning af udfordringerne i forbindelse med transport af varer til og fra Ukraine vil Kommissionen fra sag til sag overveje eventuel støtte til forsikring eller genforsikring i forbindelse med transport af varer til og fra Ukraine. Medlemsstaterne skal bl.a. påvise, at forsikringen eller genforsikringen slet ikke er tilgængelig eller til priser, der er væsentligt højere end før Ruslands invasion af Ukraine.

▼B

27. Transport af flygtninge og humanitært materiale falder i princippet ikke ind under EU’s statsstøtteregler, så længe staten handler i egenskab af udøver af offentlig myndighed (i modsætning til at udøve en økonomisk aktivitet), og så længe transporttjenesterne købes til markedspris.

28. Støtte, som medlemsstaterne yder virksomheder på grundlag af denne meddelelse, og som kanaliseres gennem finansielle institutioner som finansielle formidlere, skal komme disse virksomheder direkte til gode. Den kan imidlertid give de finansielle formidlere en indirekte fordel. En sådan indirekte fordel som led i sikkerhedsforanstaltningerne i afsnit 2.2 and 2.3 har dog ikke til formål at bevare eller genskabe kreditinstitutters levedygtighed, likviditet eller solvens. Derfor vil en sådan støtte ikke blive betragtet som ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige, hverken i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU (direktiv om genopretning og afvikling — BRRD) ( 27 ) eller Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 (den fælles afviklingsmekanisme — SRM-forordningen) ( 28 ), og den vil ikke blive vurderet på grundlag af de statsstøtteregler, der gælder for banksektoren ( 29 ).

29. Støtte ydet af medlemsstaterne til kreditinstitutter i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF for at kompensere for direkte tab lidt som følge af den nuværende krise, som ikke har til formål at bevare eller genoprette et instituts eller en enheds levedygtighed, likviditet eller solvens, vil ikke blive betragtet som ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige i medfør af BRRD eller SRM-forordningen og vil heller ikke blive vurderet i henhold til de statsstøtteregler, der gælder for banksektoren ( 30 ).

30. Hvis kreditinstitutter som følge af den nuværende krise og de pålagte sanktioner i forbindelse med nævnte angreb skulle få behov for ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige (jf. artikel 2, stk. 1, nr. 28), i BRRD og artikel 3, stk. 1, nr. 29), i SRM-forordningen) i form af likviditet, rekapitalisering eller foranstaltninger vedrørende værdiforringede aktiver, skal det vurderes, om foranstaltningen opfylder betingelserne i artikel 32, stk. 4, litra d), nr. i), ii) eller iii), i BRRD og artikel 18, stk. 4, litra d), nr. i), ii) eller iii), i SRM-forordningen. Hvis sidstnævnte betingelser er opfyldt, vil det kreditinstitut, der modtager en sådan ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige, ikke blive betragtet som nødlidende eller forventeligt nødlidende.

31. I det omfang sådanne foranstaltninger skal afhjælpe problemer, der er knyttet til Ruslands angreb på Ukraine og de sanktioner, der er indført i forbindelse med angrebet, vil de blive anset for at falde ind under punkt 45 i bankmeddelelsen fra 2013 ( 31 ), som indeholder en undtagelse fra kravet om, at aktionærer og efterstillede kreditorer skal være med til at dele byrden.

32. Støtte ydet på grundlag af denne meddelelse må ikke være betinget af, at støttemodtageren flytter en produktionsaktivitet eller en anden aktivitet fra et andet land i EØS til området for den medlemsstat, der yder støtten. En sådan betingelse forekommer skadelig for det indre marked. Dette gælder uanset omfanget af arbejdspladser, der rent faktisk er gået tabt i støttemodtagerens oprindelige virksomhed i EØS.

33. Støtte på grundlag af denne meddelelse må ikke ydes til virksomheder, der er omfattet af sanktioner vedtaget af EU, herunder, men ikke begrænset til:

a. personer, enheder eller organer, der specifikt er nævnt i de retsakter, hvorved disse sanktioner pålægges

b. virksomheder, der ejes eller kontrolleres af personer, enheder eller organer, som er omfattet af sanktioner vedtaget af EU, eller

c. virksomheder, der er aktive i brancher, der er omfattet af sanktioner vedtaget af EU, for så vidt som støtten ville være i strid med målene med de relevante sanktioner.

1.5. Anvendelse af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF

34. I henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF kan Kommissionen erklære støtte forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. I den forbindelse har Unionens retsinstanser afgjort, at forstyrrelsen skal påvirke hele eller en vigtig del af den pågældende medlemsstats økonomi og ikke blot en af dens regioner eller en del af dens territorium. Dette er endvidere i overensstemmelse med behovet for at foretage en streng fortolkning af enhver undtagelsesbestemmelse såsom artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF ( 32 ). Nævnte fortolkning er konsekvent blevet fulgt af Kommissionen i dennes beslutningspraksis ( 33 ).

35. Kommissionen mener, at Ruslands angreb på Ukraine, de sanktioner, som EU eller de internationale partnere har truffet, og modforanstaltninger truffet f.eks. af Rusland har skabt betydelig økonomisk usikkerhed, forstyrret handelsstrømmene og forsyningskæderne og ført til usædvanligt store og uventede prisstigninger, navnlig på naturgas og elektricitet, men også på mange andre råstoffer og primærprodukter, herunder i landbrugsfødevaresektoren. Disse virkninger har samlet set medført en alvorlig forstyrrelse af økonomien i alle medlemsstater. Forstyrrelse af forsyningskæden og øget usikkerhed har direkte eller indirekte virkninger, der påvirker mange sektorer. Desuden påvirker stigende energipriser reelt al økonomisk aktivitet i alle medlemsstater. Kommissionen mener derfor, at en bred vifte af økonomiske sektorer i alle medlemsstater er ramt af en alvorlig økonomisk forstyrrelse. På dette grundlag finder Kommissionen, at der bør fastsættes kriterier for vurderingen af statsstøtteforanstaltninger, som medlemsstaterne kan anvende for at afhjælpe nævnte alvorlige forstyrrelse.

36. Statsstøtte er navnlig berettiget og kan i en begrænset periode erklæres forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, hvis det kan at afhjælpe likviditetsmanglen i virksomheder, der direkte eller indirekte er berørt af den alvorlige forstyrrelse af økonomien som følge af det russiske militære angreb på Ukraine, de sanktioner, som EU eller de internationale partnere har vedtaget, eller de økonomiske modforanstaltninger, som Rusland har truffet.

37. Kommissionen skitserer i denne meddelelse de kriterier for forenelighedsvurderingen, som den i princippet vil anvende på den støtte, som medlemsstaterne yder i den forbindelse i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF. Medlemsstaterne skal derfor bevise, at de statsstøtteforanstaltninger, de anmelder til Kommissionen inden for anvendelsesområdet for denne meddelelse, er nødvendige og egnede til at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den berørte medlemsstats økonomi og står i rimeligt forhold dertil, og at alle kravene i denne meddelelse er opfyldt.

38. Statsstøtteforanstaltninger, der anmeldes og vurderes på grundlag af denne meddelelse, har til formål at støtte virksomheder, der er aktive i EU, og som er berørt af Ruslands militærangreb, og/eller konsekvenserne af de økonomiske sanktioner, der er truffet, og de modforanstaltninger, der er truffet af eksempelvis Rusland. Støtteforanstaltningerne må på ingen måde anvendes til at underminere de tilsigtede virkninger af sanktioner pålagt af EU eller de internationale partnere og skal være i fuld overensstemmelse med antiomgåelsesreglerne i de gældende forordninger ( 34 ). Det skal navnlig undgås, at fysiske personer eller enheder, der er omfattet af sanktionerne, direkte eller indirekte drager fordel af sådanne foranstaltninger ( 35 ).

39. Statsstøtteforanstaltninger, der falder inden for denne meddelelses anvendelsesområde, kan kumuleres med hinanden i overensstemmelse med kravene i de specifikke afsnit i meddelelsen. Statsstøtteforanstaltninger, der er omfattet af denne meddelelse, kan kumuleres med støtte i henhold til de minimis-forordningerne ( 36 ) eller med støtte i henhold til gruppefritagelsesforordningerne ( 37 ), forudsat at bestemmelserne og kumulationsreglerne i disse forordninger overholdes. Statsstøtteforanstaltninger, der er omfattet af denne meddelelse, kan kumuleres med støtte efter de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte ( 38 ), forudsat at deres respektive kumulationsregler overholdes. Når medlemsstaterne yder lån eller garantier til de samme modtagere på grundlag af de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte og på grundlag af denne meddelelse, og når lånets samlede hovedstol beregnes på grundlag af støttemodtagerens selvangivne likviditetsbehov, skal medlemsstaterne sikre, at disse likviditetsbehov kun dækkes én gang med støtte. På samme måde kan støtte på grundlag af denne meddelelse kun kumuleres med støtte i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF, men der må ikke være nogen overkompensation for den skade, om støttemodtageren har lidt.

2. MIDLERTIDIGE STATSSTØTTEFORANSTALTNINGER

2.1. Begrænsede støttebeløb

40. Ud over de eksisterende muligheder, der er baseret på artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, kan midlertidig begrænset støtte til virksomheder, der er berørt af det russiske angreb på Ukraine og/eller de pålagte sanktioner eller de gengældelsesforanstaltninger, der træffes som reaktion herpå, være en passende, nødvendig og målrettet løsning under den nuværende krise.

41. Kommissionen vil anse en sådan statsstøtte for forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt (de særlige bestemmelser for den primære landbrugssektor og fiskeri- og akvakultursektorerne er anført i punkt 42):

▼M1

a. Den samlede støtte pr. virksomhed overstiger ikke på noget tidspunkt 500 000 EUR ( 39 ). Støtten kan ydes i form af direkte tilskud, skatte- eller betalingsfordele eller andre former såsom tilbagebetalingspligtige forskud, garantier ( 40 ), lån ( 41 ) og egenkapital, forudsat at den samlede pålydende værdi af disse foranstaltninger ikke overstiger det samlede loft på 500 000 EUR pr. virksomhed der er tale om bruttobeløb, dvs. før fradrag af skatter og afgifter o. lign.

▼B

b. Støtten ydes på grundlag af en støtteordning med et anslået budget.

c. Støtten ydes senest den 31. december 2022 ( 42 ).

d. Støtten ydes til virksomheder, der er berørt af krisen.

e. Støtte, der ydes til virksomheder, som beskæftiger sig med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter ( 43 ), er betinget af, at den ikke helt eller delvis kommer primærproducenter til gode, og den fastsættes ikke på grundlag af prisen på eller mængden af sådanne produkter, der bringes i omsætning af de pågældende virksomheder eller købes fra primærproducenter, medmindre produkterne i sidstnævnte tilfælde enten ikke er blevet udbudt på markedet eller har været anvendt af de pågældende virksomheder til nonfoodformål såsom destillation, methanisering eller kompostering.

▼C1

42. Uanset punkt 41, litra a), gælder foruden betingelserne i punkt 41, litra b)-d), følgende særlige betingelser for støtte, der ydes til virksomheder, som er aktive inden for primærproduktion af landbrugsprodukter samt i fiskeri og akvakultursektorerne:

▼M1

a. den samlede støtte overstiger ikke på noget tidspunkt 62 000 EUR pr. virksomhed, der beskæftiger sig med primærproduktion af landbrugsprodukter, og 75 000 EUR pr. virksomhed, der er aktiv inden for fiskeri- og akvakultursektoren ( 44 ). Støtten kan ydes i form af direkte tilskud, skatte- eller betalingsfordele eller andre former, såsom tilbagebetalingspligtige forskud, garantier ( 45 ), lån ( 46 ) og egenkapital, forudsat at den samlede pålydende værdi af disse foranstaltninger ikke overstiger det samlede relevante loft på 62 000 EUR eller 75 000 EUR pr. virksomhed der er tale om bruttobeløb, dvs. før fradrag af skatter og afgifter o. lign

▼B

b. Støtte til virksomheder, der er aktive inden for primærproduktion af landbrugsprodukter, fastsættes ikke på grundlag af prisen på eller mængden af produkter, der er bragt i omsætning.

c. Støtte til virksomheder, der er aktive inden for fiskeri- og akvakultursektoren, vedrører ikke nogen af de støtteformer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a)-k), i forordning (EU) nr. 717/2014 ( 47 ).

▼M1

43. Hvis en virksomhed er aktiv inden for flere sektorer, for hvilke der i henhold til punkt 41, litra a), og punkt 42, litra a), gælder forskellige maksimumsbeløb, sikrer den berørte medlemsstat ved hjælp af egnede midler såsom adskillelse af regnskaber, at det relevante loft overholdes for hver af disse aktiviteter, og at det samlede maksimumsbeløb på 500 mio. EUR ikke overskrides pr. virksomhed. Hvis en virksomhed udelukkende er aktiv inden for de sektorer, der er omfattet af punkt 42, litra a), må det samlede maksimumsbeløb på 75 000 EUR ikke overskrides pr. virksomhed.

▼B

44. Foranstaltninger, der ydes i henhold til denne meddelelse i form af tilbagebetalingspligtige forskud, garantier, lån eller andre tilbagebetalingspligtige instrumenter, kan omlægges til andre former for støtte såsom tilskud, forudsat at omlægningen sker senest den 30. juni 2023 og betingelserne i dette afsnit er opfyldt.

2.2. Likviditetsstøtte i form af garantier

45. For at sikre adgang til likviditet for virksomheder, der er berørt af den nuværende krise, kan offentlige lånegarantier i en begrænset periode og for begrænsede lånebeløb være en passende, nødvendig og målrettet løsning under de nuværende omstændigheder ►M1 ( 48 ) ◄ .

46. For den samme underliggende hovedstol må garantier, der ydes i henhold til dette afsnit, ikke kumuleres med støtte ydet i henhold til afsnit 2.3 i denne meddelelse og omvendt eller med støtte ydet i henhold til afsnit 3.2 eller 3.3 i de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte. Garantier, der ydes i henhold til dette afsnit, må kumuleres for forskellige lån, forudsat at det samlede lånebeløb pr. støttemodtager ikke overstiger lofterne i punkt 47, litra e), i denne meddelelse. En støttemodtager kan modtage støtte samtidigt fra flere foranstaltninger i henhold til dette afsnit, forudsat at det samlede lånebeløb pr. støttemodtager ikke overstiger lofterne i punkt 47, litra e).

47. Kommissionen vil anse en sådan statsstøtte i form af offentlige garantier for at være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at:

a. Offentlige garantier ydes i forbindelse med nye individuelle lån til virksomheder.

b. Garantipræmien for det individuelle lån fastsættes på et mindsteniveau, der stiger progressivt med løbetiden på det garanterede lån, jf. tabellen:



Type støttemodtager For 1. år For 2.-3. år For 4.-6. år SMV’er 25 basispoint 50 basispoint 100 basispoint Store virksomheder 50 basispoint 100 basispoint 200 basispoint

c. Alternativt kan medlemsstaterne anmelde ordninger med udgangspunkt i ovenstående tabel, men hvor garantiernes varighed, præmier og dækning kan tilpasses det individuelle låns hovedstol (eksempelvis kan en lavere garantidækning modsvares af en længere varighed eller give mulighed for lavere præmier). Der kan anvendes en fast præmie i hele garantiens varighed, hvis denne er højere end minimumspræmien for det første år som fastsat i tabellen ovenfor for hver type støttemodtager, som tilpasset efter garantiens varighed og dækning, jf. dette punkt.

d. Garantien ydes senest den 31. december 2022.

e. Det samlede lånebeløb pr. støttemodtager, for hvilket der ydes en garanti i henhold til dette afsnit, må ikke overstige: (i) 15 % af støttemodtagerens gennemsnitlige samlede årsomsætning i de seneste tre afsluttede regnskabsperioder eller ►M1 ( 49 ) ◄ , (ii) 50 % af energiomkostningerne i de seneste 12 måneder forud for den måned, hvor ansøgningen om støtte indgives ►M1 ( 50 ) ◄ , (iii) lånebeløbet kan efter behørig begrundelse, som medlemsstaten skal forelægge Kommissionen til vurdering (f.eks. i forbindelse med de udfordringer, som støttemodtageren står over for under den nuværende krise) ( 51 ), forhøjes for at dække likviditetsbehov i de kommende 12 måneder for SMV’er ( 52 ) og de kommende 6 måneder for store virksomheder, regnet fra ydelsestidspunktet. De likviditetsbehov, der allerede er dækket af støtteforanstaltninger i henhold til de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte, kan ikke dækkes af foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne meddelelse. Modtageren bør selv dokumentere sine likviditetsbehov ( 53 ).

f. Garantiens varighed begrænses til højst seks år, medmindre den tilpasses i overensstemmelse med punkt 47, litra c), og garantien overstiger ikke: (i) 90 % af hovedstolen, hvis tabene bæres proportionalt og på samme betingelser af kreditinstituttet og staten, eller (ii) 35 % af hovedstolen, hvis tabene først tilskrives staten og først derefter kreditinstitutterne (dvs. en »first loss«-garanti), og (iii) i begge ovennævnte tilfælde, når lånets størrelse efterhånden formindskes, f.eks. fordi lånet begynder at blive tilbagebetalt, skal det garanterede beløb nedsættes proportionalt.

g. Garantien skal dække investeringslån og/eller lån til driftskapital.

h. Garantier kan stilles direkte til endelige støttemodtagere eller til kreditinstitutter og andre finansielle institutioner som finansielle formidlere. Kreditinstitutterne og de andre finansielle institutioner bør i videst muligt omfang videregive fordelene ved de offentlige garantier til de endelige støttemodtagere. Den finansielle formidler skal kunne dokumentere, at den anvender en mekanisme, som sikrer, at fordelene i størst muligt omfang videregives til de endelige støttemodtagere i form af større finansieringsvolumener, mere risikofyldte porteføljer, lavere krav til sikkerhedsstillelse, lavere garantipræmier eller lavere rentesatser sammenlignet med en situation uden offentlige garantier.

2.3. Likviditetsstøtte i form af lån med rentetilskud

48. For at sikre adgang til likviditet for virksomheder, der er berørt af den nuværende krise, kan rentetilskud i en begrænset periode og for begrænsede lånebeløb være en passende, nødvendig og målrettet løsning under de nuværende omstændigheder.

49. For den samme underliggende hovedstol må lån, der ydes i henhold til dette afsnit, ikke kumuleres med støtte ydet i henhold til afsnit 2.2 i denne meddelelse og omvendt. Lån og garantier, der ydes i henhold til denne meddelelse, må kumuleres for forskellige lån, forudsat at det samlede lånebeløb pr. støttemodtager ikke overstiger tærsklerne i ►M1 punkt 47, litra e) ◄ , eller punkt 50, litra e). En støttemodtager kan samtidigt modtage tilskud til flere lån i henhold til dette afsnit, forudsat at det samlede lånebeløb pr. støttemodtager ikke overstiger lofterne i punkt 50, litra e).I punkt 49 ændres henvisningen til punkt 47, litra d), til punkt 47, litra e).

50. Kommissionen vil anse statsstøtte i form af lån med rentetilskud som reaktion på den nuværende krise for at være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

a. Lånene ydes ikke til kreditinstitutter eller andre finansielle institutioner.

b. Lånene kan ydes til en nedsat rente, der mindst er lig med den basisrente (1-årig IBOR eller tilsvarende som offentliggjort af Kommissionen ( 54 )), der gjaldt enten den 1. februar 2022 eller på anmeldelsestidspunktet, plus kreditrisikomargenerne som anført i nedenstående tabel ►M1 ( 55 ) ◄ :



Type støttemodtager Kreditrisikomargen for 1. år Kreditrisikomargen for 2.-3. år Kreditrisikomargen for 4.-6. år SMV’er 25 basispoint (1) 50 basispoint (1) 100 basispoint Store virksomheder 50 basispoint 100 basispoint 200 basispoint ( 1 ) Den samlede minimumrentesats (basisrente plus kreditrisikomargener) bør være mindst 10 basispoint om året.

c. Alternativt kan medlemsstaterne anmelde ordninger med udgangspunkt i ovenstående tabel, men hvor lånets løbetid og kreditrisikomargenen kan tilpasses, således at der f.eks. kan anvendes en fast kreditrisikomargen for hele lånets løbetid, hvis den er højere end minimumskreditrisikomargenen for det 1. år for hver type støttemodtager, som tilpasset efter lånets løbetid, jf. dette stykke ( 56 ) ►M1 ( 57 ) ◄ .

d. Låneaftalerne undertegnes senest den 31. december 2022 og er begrænset til højst seks år, medmindre de tilpasses, jf. punkt 50, litra c).

e. Det samlede lånebeløb pr. støttemodtager må ikke overstige: (i) 15 % af støttemodtagerens gennemsnitlige samlede årsomsætning i de seneste tre afsluttede regnskabsperioder eller ►M1 ( 58 ) ◄ , (ii) 50 % af energiomkostningerne i de seneste 12 måneder forud for den måned, hvor ansøgningen om støtte indgives ►M1 ( 59 ) ◄ , ▼M1 (iii) lånebeløbet kan med behørig begrundelse, som medlemsstaten forelægger Kommissionen (f.eks. i forbindelse med de udfordringer, som støttemodtageren står over for under den nuværende krise) ( 60 ), forhøjes for at dække likviditetsbehov i de kommende 12 måneder for SMV’er ( 61 ) og de kommende 6 måneder for store virksomheder, regnet fra ydelsestidspunktet. Hvis store virksomheder skal stille sikkerhed for handelsaktiviteter på energimarkederne, kan lånebeløbet forhøjes for at dække likviditetsbehovet som følge af disse aktiviteter i de kommende 12 måneder. De likviditetsbehov, der allerede er dækket af støtteforanstaltninger i henhold til de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte, dækkes ikke af denne meddelelse. Modtageren bør selv dokumentere sine likviditetsbehov ( 62 ). ▼B

f. Lån skal dække investerings- og/eller driftskapitalbehov.

g. Lån kan ydes direkte til endelige støttemodtagere eller gennem kreditinstitutter og andre finansielle institutioner som finansielle formidlere. Kreditinstitutterne og de andre finansielle institutioner bør i så fald i videst muligt omfang videregive fordelene ved rentetilskuddene til de endelige støttemodtagere. Den finansielle formidler skal kunne dokumentere, at den anvender en mekanisme, som sikrer, at fordelene i størst muligt omfang videregives til de endelige støttemodtagere, uden at ydelsen af lån med rentetilskud i henhold til dette afsnit betinges af refinansiering af eksisterende lån.

2.4. Støtte til ekstraomkostninger som følge af usædvanligt kraftige stigninger i naturgas- og elpriserne

▼M1

51. Ud over de eksisterende muligheder, jf. artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, samt de muligheder, der er fastsat i denne meddelelse, kan midlertidig støtte afbøde usædvanligt kraftige stigninger i naturgas- og elpriserne, som virksomhederne måske ikke er i stand til at videregive eller tilpasse sig på kort sigt. Dette kan afbøde konsekvenserne for virksomheder og bidrage til, at de kan tackle de voldsomme omkostningsstigninger som følge af den nuværende krise. Henset til risikoen for yderligere reduktioner i gasforsyningen er det på den anden side også vigtigt at fastholde incitamenterne til at reducere efterspørgslen og gradvis forberede virksomhederne på en nedsættelse af gasforbruget. Der kan stadig være behov for yderligere støtte, således at energiintensive virksomheder kan fortsætte deres aktiviteter.

52. Kommissionen vil anse en sådan statsstøtte for at være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

a. Støtten ydes senest den 31. december 2022 ( 63 ).

b. Støtten kan ydes i form af direkte tilskud, skatte- ( 64 ) eller betalingsfordele eller andre former såsom tilbagebetalingspligtige forskud, garantier ( 65 ), lån ( 66 ) og egenkapital, forudsat at den samlede nominelle værdi af disse foranstaltninger ikke overstiger den gældende støtteintensitet og de gældende støttelofter. Der er tale om bruttobeløb, dvs. før fradrag af skatter og afgifter o. lign.

c. Støtte, der ydes i form af tilbagebetalingspligtige forskud, garantier, lån eller andre tilbagebetalingspligtige støtteformer, kan omlægges til andre former for støtte såsom tilskud, forudsat at omlægningen sker senest den 30. juni 2023.

d. Støtten ydes på grundlag af en støtteordning med et anslået budget. Medlemsstaterne kan begrænse støtten til aktiviteter, som støtter bestemte økonomiske sektorer, der er særlig vigtige for økonomien eller for det indre markeds sikkerhed og modstandsdygtighed. En sådan begrænsning skal imidlertid udformes bredt og må ikke føre til en kunstig begrænsning af potentielle støttemodtagere.

e. Inden for rammerne af dette afsnit beregnes de støtteberettigede omkostninger på grundlag af stigningen i omkostningerne til naturgas og elektricitet i forbindelse med det russiske angreb på Ukraine. De maksimale støtteberettigede omkostninger er produktet af det antal enheder af naturgas og elektricitet, som støttemodtageren har købt ( 67 ) hos eksterne leverandører i sin egenskab af slutforbruger ( 68 ) senest mellem den 1. februar 2022 og den 31. december 2022 (»den støtteberettigede periode«) og stigningen i den pris, som støttemodtageren betaler pr. forbrugt enhed (f.eks. målt i EUR/MWh), der skal beregnes som forskellen mellem den enhedspris, som støttemodtageren har betalt i en given måned i den støtteberettigede periode, og to gange (200 %) den enhedspris, som støttemodtageren har betalt i gennemsnit i referenceperioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021 ( 69 ). Fra den 1. september 2022 må den mængde naturgas og elektricitet, der anvendes til at beregne de støtteberettigede omkostninger, ikke overstige 70 % af støttemodtagerens forbrug i samme periode i 2021.

f. Den samlede støtte pr. modtager overstiger ikke 30 % af de støtteberettigede omkostninger.

g. Den samlede støtte pr. virksomhed overstiger ikke på noget tidspunkt 2 mio. EUR.

h. Den støtteydende myndighed kan udbetale et forskud til støttemodtageren, når støtten ydes, før de støtteberettigede omkostninger er afholdt. Den tildelende myndighed kan herved basere sig på skøn over de støtteberettigede omkostninger, forudsat at støttelofterne i punkt 52, litra f) og g), overholdes. Den støtteydende myndighed skal kontrollere de relevante lofter efterfølgende på grundlag af de faktiske afholdte omkostninger og tilbagesøge enhver støtteudbetaling, der oversteg disse lofter, senest seks måneder efter udløbet af den støtteberettigede periode.

i. Støtte, der ydes i henhold til punkt 52, kan kumuleres med støtte ydet i henhold til afsnit 2.1, forudsat at et samlet beløb på 2 mio. EUR ikke overskrides.

53. I visse situationer kan det være nødvendigt med yderligere støtte for at sikre videreførelsen af en økonomisk aktivitet. I den forbindelse kan medlemsstaterne yde støtte, som overstiger de værdier, der er beregnet i henhold til punkt 52, litra f) og g), hvis – foruden betingelserne i punkt 52, litra a)-e) og h) – følgende betingelser er opfyldt:

a. Virksomheden er støtteberettiget, hvis det er en »energiintensiv virksomhed« som omhandlet i artikel 17, stk. 1, litra a), første led, i direktiv 2003/96/EF ( 70 ), dvs. hvor købet af energiprodukter (herunder andre energiprodukter end naturgas og elektricitet) udgør mindst 3,0 % af produktionsværdien ( 71 ) Hvis medlemsstaten forelægger Kommissionen en passende begrundelse for sin vurdering, kan produktionsværdien erstattes af omsætningen.

b. Virksomheden er støtteberettiget, hvis den pådrager sig driftstab ( 72 ), idet stigningen i de støtteberettigede omkostninger som defineret i punkt 52, litra e), skal udgøre mindst 50 % af driftstabet i den samme periode.

c. Den samlede støtte overstiger ikke 50 % af de støtteberettigede omkostninger og udgør højst 80 % af den støtteberettigedes driftstab.

d. Den samlede støtte pr. virksomhed overstiger ikke på noget tidspunkt 25 mio. EUR.

e. For en energiintensiv støttemodtager, der er aktiv inden for en eller flere af de sektorer eller delsektorer, der er opregnet i bilag I ( 73 ), kan den samlede støtte forhøjes til højst 70 % af de støtteberettigede omkostninger og kan beløbe sig til højst 80 % af støttemodtagerens driftstab. Den samlede støtte pr. virksomhed må ikke på noget tidspunkt overstige 50 mio. EUR.

f. Støtte i henhold til punkt 53 kan kumuleres med støtte i henhold til afsnit 2.1, forudsat at de lofter, der er fastsat i punkt 53, litra d), eller punkt 53, litra e), alt efter hvad der finder anvendelse, ikke overskrides.

▼M1

2.5. Støtte til fremskyndelse af udbygningen af vedvarende energi, herunder til varmeproduktion, og lagring heraf af relevans for REPowerEU

53a. Ud over de eksisterende muligheder i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF er det i forbindelse med Ruslands militære aggression mod Ukraine og REPowerEU-planen ( 74 ) vigtigt at fremskynde og udvide tilgængeligheden af vedvarende energi på en omkostningseffektiv måde med henblik på hurtigt at mindske afhængigheden af import af russiske fossile brændstoffer og fremskynde energiomstillingen. Statsstøtte til at fremskynde udbredelsen af solenergi, vindkraft, geotermisk energi, el- og termisk energilagring, varme fra vedvarende energikilder samt produktion af vedvarende brint, biogas og biomethan fra organisk affald og restprodukter er en del af en hensigtsmæssig, nødvendig og målrettet løsning for at mindske afhængigheden af importerede fossile brændstoffer i den nuværende situation. Henset til det akutte behov for at sikre en hurtig gennemførelse af projekter, der fremskynder udbredelsen af vedvarende energi, lagring og varme fra vedvarende energikilder, er visse forenklinger af gennemførelsen af støtteforanstaltninger berettigede midlertidigt.

53b. Kommissionen vil anse støtte til fremme af elektricitet og varme fra vedvarende energikilder, vedvarende brint, biogas og biomethan fra organisk affald og restprodukter, el- og termisk energilagring for forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, forudsat at følgende betingelser er opfyldt: a. Støtten ydes til et af følgende formål: (i) produktion af solcelleenergi eller anden solenergi (ii) produktion af elektricitet fra vindenergi (iii) geotermisk energiproduktion (iv) lagring af elektricitet eller termisk energi (v) produktion af varme fra vedvarende energikilder, herunder ved hjælp af varmepumper, der opfylder betingelserne i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 ( 75 ) (vi) produktion af vedvarende brint (vii) produktion af biogas og biomethan fra affald og restprodukter i overensstemmelse med EU's bæredygtighedskriterier i henhold til artikel 29 i direktiv (EU) 2018/2001 og med forordning (EU) 2018/841 ( 76 ) b. Støtteordninger kan begrænses til en eller flere teknologier i henhold til litra a), men må ikke omfatte nogen kunstig begrænsning eller forskelsbehandling (herunder i forbindelse med tildeling af licenser, tilladelser eller koncessioner, når det er påkrævet), såsom begrænsninger med hensyn til projekternes størrelse, placering eller regionale aspekter eller meget specifikke (under)typer af teknologier inden for en af de teknologier, der er nævnt i litra a). c. Støtten ydes i form af direkte tilskud, tilbagebetalingspligtige forskud, lån, garantier eller skattefordele. d. Støtten ydes på grundlag af en støtteordning med et anslået volumen og et anslået budget. e. Støtten ydes senest den 30. juni 2023, og anlæggene skal være færdiggjort og være i drift senest 24 måneder efter tildelingsdatoen eller 30 måneder efter datoen for tildeling af støtten til offshorevindenergianlæg og anlæg til vedvarende brint. Hvis denne frist ikke overholdes, skal 5 % af det tildelte støttebeløb tilbagebetales eller nedsættes pr. måned efter de første 3 måneders forsinkelse, og derefter forhøjes satsen til 10 % pr. måneds forsinkelse efter den sjette måned, medmindre forsinkelsen skyldes forhold, som støttemodtageren ikke har indflydelse på, og som ikke med rimelighed kunne forudses ( 77 ). f. Ydes støtten i form af kontrakter om løbende betalinger, må disse kontrakter ikke have en varighed på mere end 15 år, efter at det støttede anlæg er sat i drift. g. Støtten ydes efter en åben, klar, gennemsigtig og ikkediskriminerende udbudsprocedure baseret på objektive kriterier, der er fastlagt på forhånd, og som minimerer risikoen for strategiske bud. Mindst 70 % af de samlede udvælgelseskriterier, der anvendes til rangordning af bud, skal defineres i form af støtte pr. miljøbeskyttelsesenhed ( 78 ) eller støtte pr. energienhed. h. Det er ikke et krav, at der afholdes en udbudsprocedure, når støtten ydes i form af skattefordele, for så vidt som den ydes på samme måde til alle støtteberettigede virksomheder, der opererer i samme erhvervssektor, og som befinder sig i samme eller en lignende situation med hensyn til støtteforanstaltningens mål eller formål. Desuden er en udbudsprocedure ikke obligatorisk, når den støtte, der ydes pr. virksomhed pr. projekt, ikke overstiger 20 mio. EUR, og støttemodtagerne er små projekter defineret som følger: (i) for elproduktion, elektricitet eller termisk lagring – projekter på højst 1 MW installeret kapacitet (ii) for varmeproduktions- og gasproduktionsteknologier – projekter under eller lig med 1 MW installeret kapacitet eller tilsvarende (iii) til produktion af vedvarende – projekter på højst 3 MW med installeret kapacitet eller tilsvarende (iv) for produktion af biogas og biomethan fra affald og restprodukter – projekter på under eller lig med 25,000 ton installeret kapacitet pr. år (v) for projekter, der ejes 100 % af SMV'er eller VE-fællesskaber, projekter svarende til eller under 6 MW installeret kapacitet (vi) for projekter, der ejes 100 % af små virksomheder og mikrovirksomheder eller af VE-fællesskaber udelukkende til vindproduktion, projekter svarende til eller under 18 MW installeret kapacitet. Når støtte til små projekter ikke ydes efter en udbudsprocedure, må støtteintensiteten ikke overstige 45 % af de samlede investeringsomkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder, og med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder. i. De udbudte kapacitets- eller produktionsmængder skal fastsættes for at sikre, at udbudsproceduren er effektiv. Medlemsstaten skal godtgøre, at det er sandsynligt, at det volumen, der udbydes, svarer til det potentielle omfang af projekter. Dette kan gøres med henvisning til tidligere udbudsrunder, til teknologimål i den nationale energi- og klimaplan ( 79 ) eller ved at indføre en beskyttelsesmekanisme i tilfælde af risiko for underudnyttede udbud. I tilfælde af gentagen undertegning af udbudsprocedurer skal medlemsstaten indføre afhjælpende foranstaltninger i forbindelse med eventuelle fremtidige ordninger, som den anmelder til Kommissionen vedrørende den samme teknologi. j. Støtten skal udformes således, at den bevarer effektive driftsincitamenter og prissignaler. Støtten skal desuden udformes på en måde, der gør det muligt at imødegå uventede fortjenester, herunder i tider med ekstremt høje el- eller gaspriser, f.eks. ved at indføre en tilbagebetalingsmekanisme, der er fastlagt på forhånd, eller ved at yde støtten i form af tovejsaftaler for så vidt angår differencer ( 80 ). k. Ydes støtten til produktion af vedvarende brint, skal medlemsstaten sikre, at brinten produceres fra vedvarende energikilder i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat for vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, i direktiv (EU) 2018/2001. l. Støtte inden for rammerne af denne foranstaltning må ikke kombineres med anden støtte til de samme støtteberettigede omkostninger. m. Der kan ydes støtte til investeringer, hvor arbejdet er påbegyndt fra den 20. juli 2022. For projekter, der er påbegyndt inden den 20. juli 2022, kan der ydes støtte, hvis det er nødvendigt at fremskynde eller udvide investeringens omfang betydeligt. I sådanne tilfælde er kun ekstraomkostningerne i forbindelse med fremskyndelsen eller udvidelsen støtteberettigede. n. Støtten skal tilskynde støttemodtageren til at foretage en investering, som vedkommende ellers ikke ville foretage, eller som ville blive foretaget på en begrænset eller anden måde, såfremt støtten ikke blev ydet. I betragtning af de ekstraordinære økonomiske udfordringer, som virksomhederne står over for som følge af den nuværende krise, lægger Kommissionen som udgangspunkt til grund, at støttemodtagerne uden støtten ville fortsætte deres aktiviteter uden ændringer, forudsat at fortsættelsen af deres aktiviteter uden ændringer ikke medfører en tilsidesættelse af EU-retten. o. Medlemsstaten skal sikre, at princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« overholdes.

2.6. Støtte til dekarbonisering af industrielle produktionsprocesser ved hjælp af elektrificering og/eller anvendelse af vedvarende og elbaseret brint, der opfylder visse betingelser, og til energieffektivitetsforanstaltninger

53d. Ud over de eksisterende muligheder i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF indgår statsstøtte til fremme af investeringer i dekarbonisering af industrielle aktiviteter, navnlig ved hjælp af elektrificering og teknologier, der anvender vedvarende og elbaseret brint, der opfylder betingelserne i punkt 53e, litra h), og i energieffektivitetsforanstaltninger i industrien, i en hensigtsmæssig, nødvendig og målrettet løsning for at mindske afhængigheden af importerede fossile brændstoffer i forbindelse med den russiske militær aggression mod Ukraine. I lyset af det akutte behov for at fremskynde denne proces med henblik på hurtig gennemførelse af sådanne investeringer er visse forenklinger berettigede.

53e. Kommissionen vil anse støtte til investeringer, der fører til i) en væsentlig reduktion af drivhusgasemissionerne fra industrielle aktiviteter, der i øjeblikket er afhængige af fossile brændstoffer som energikilde eller råmateriale, eller ii) en væsentlig reduktion af energiforbruget i industrielle aktiviteter og processer, for forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, forudsat at følgende betingelser er opfyldt: a. Støtten ydes på grundlag af en støtteordning med et anslået budget. b. Det maksimale individuelle støttebeløb, der kan ydes pr. virksomhed, må i princippet ikke overstige 10 % af det samlede budget, der er til rådighed for en sådan ordning. Giver den berørte medlemsstat Kommissionen en rimelig begrundelse, vil Kommissionen acceptere ordninger, der giver mulighed for at yde individuel støtte, der overstiger 10 % af det samlede budget, der er til rådighed for ordningen. c. Støtten ydes i form af direkte tilskud, tilbagebetalingspligtige forskud, lån, garantier eller skattefordele. d. Investeringen skal gøre det muligt for støttemodtageren at opnå mindst et af nedennævnte resultater: (i) reducere de direkte drivhusgasemissioner fra industrianlæg, der i øjeblikket er afhængige af fossile brændstoffer som energikilde eller råmateriale, med mindst 40 % i forhold til situationen, før støtten blev ydet, ved hjælp af elektrificering af produktionsprocesserne eller anvendelse af vedvarende og elbaseret brint, der opfylder betingelserne i litra h) nedenfor til erstatning af fossile brændstoffer med henblik på at kontrollere reduktionen af drivhusgasemissioner skal der også tages hensyn til de faktiske emissioner fra forbrænding af biomasse ( 81 ). (ii) reducere energiforbruget i industrianlæg i relation til de støttede aktiviteter med mindst 20 % i forhold til situationen, før støtten blev ydet ( 82 ). e. For så vidt angår investeringer i forbindelse med aktiviteter, der er omfattet af emissionshandelssystemet (ETS), fører støtten til en reduktion af det støttemodtagende anlægs drivhusgasemissioner, der ligger under de relevante benchmarks for gratistildeling, der er fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/447 ( 83 ). f. Støtten må ikke anvendes til at finansiere en forøgelse af støttemodtagerens samlede produktionskapacitet. g. Ydes støtten til en investering i industriel dekarbonisering, der indebærer anvendelse af vedvarende brint, skal medlemsstaten sikre, at brinten hidrører fra vedvarende energikilder i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat for vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, i direktiv (EU) 2018/2001. h. Der kan også ydes støtte til en industriel dekarboniseringsinvestering, der indebærer anvendelse af brint fremstillet af elektricitet, i et af følgende tilfælde: (i) brinten produceres kun i timer, hvor den marginale produktionsenhed i det budområde, hvor elektrolysatoren befinder sig i de perioder for afregning af ubalancer, hvor elektriciteten forbruges, er et fossilfrit elproduktionsanlæg. Brint, der er produceret i timer, hvor den marginale produktionsenhed i det budområde, hvor elektrolysatoren befinder sig i de perioder for afregning af ubalancer, hvor elektriciteten forbruges, er et vedvarende elproduktionsanlæg, kan ikke medregnes to gange inden for rammerne af dette afsnit. (ii) alternativt fremstilles brint af elektricitet fra nettet, og elektrolysatoren producerer brint i et antal fuldlasttimer, der er lig med eller lavere end det antal timer, hvor marginalprisen på elektricitet i budområdet blev fastsat af anlæg, der producerer anden fossilfri elektricitet end vedvarende energi. (iii) alternativt skal medlemsstaten sikre, at den anvendte elektricitetsbaserede brint opnår besparelser i vugge-til-grav-emissionerne af drivhusgasser på mindst 70 % i forhold til en værdi for fossile brændstoffer på 94 g CO2eq/MJ (2 256 tCO2eq/tH2), og at den stammer fra fossilfrie kilder. Metoden til beregning af de drivhusgasemissioner, der tildeles elektricitet, bør ikke føre til et øget forbrug af fossile brændstoffer i overensstemmelse med REPowerEU's mål. Kun den andel af den producerede brint, der svarer til den gennemsnitlige andel af elektricitet fra fossilfrie kraftværker, bortset fra anlæg til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, i produktionslandet, målt to år før det pågældende år, kan anvendes i forbindelse med dette afsnit. i. Støtten ydes senest den 30. juni 2023 og er betinget af, at det anlæg eller udstyr, der skal finansieres ved hjælp af investeringen, skal være færdiggjort og være i fuld drift senest 24 måneder efter tildelingsdatoen eller inden for 30 måneder efter datoen for tildeling af støtten til investeringer, der involverer anvendelse af vedvarende brint, der opfylder betingelserne i litra h). Hvis fristen for færdiggørelse og idriftsættelse ikke overholdes, skal 5 % af det tildelte støttebeløb tilbagebetales eller nedsættes pr. måned efter de første tre måneders forsinkelse, og derefter forhøjes satsen til 10 % pr. måneds forsinkelse efter den sjette måned, medmindre forsinkelsen skyldes forhold, som støttemodtageren ikke har indflydelse på, og som ikke med rimelighed kunne forudses ( 84 ). Hvis fristen for færdiggørelse og idriftsættelse overholdes, kan støtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud omdannes til tilskud. Overholdes den ikke, skal det tilbagebetalingspligtige forskud tilbagebetales i lige store årlige rater inden for fem år efter datoen for støttetildelingen. j. Der kan ydes støtte til investeringer, hvor arbejdet er påbegyndt fra den 20. juli 2022. For projekter, der er påbegyndt inden den 20. juli 2022, kan der ydes støtte, hvis det er nødvendigt at fremskynde eller udvide investeringens omfang betydeligt. I sådanne tilfælde er kun ekstraomkostningerne i forbindelse med fremskyndelsen eller udvidelsen støtteberettigede. k. Støtten må ikke ydes for blot at opfylde gældende EU-standarder ( 85 ). l. Støtten skal tilskynde støttemodtageren til at foretage en investering, som vedkommende ellers ikke ville foretage, eller som ville blive foretaget på en begrænset eller anden måde, såfremt støtten ikke blev ydet. I betragtning af de ekstraordinære økonomiske udfordringer, som virksomhederne står over for som følge af den nuværende krise, lægger Kommissionen som udgangspunkt til grund, at støttemodtagerne uden støtten ville fortsætte deres aktiviteter uden ændringer, forudsat at fortsættelsen af deres aktiviteter uden ændringer ikke medfører en tilsidesættelse af EU-retten. m. De støtteberettigede omkostninger er differencen mellem omkostningerne ved det støttede projekt og omkostningsbesparelserne eller merindtægterne set i forhold til situationen uden støtte i investeringens levetid. n. Støtteintensiteten må ikke overstige 40 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder, og med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder. Støtteintensiteten kan også forhøjes med 15 procentpoint for investeringer, der medfører en reduktion af de direkte drivhusgasemissioner på mindst 55 % eller af energiforbruget på mindst 25 % set i forhold til situationen før investeringen ( 86 ). o. Som et alternativ til kravene i litra m) og n) kan støtten ydes efter en åben, klar, gennemsigtig og ikkediskriminerende udbudsprocedure baseret på objektive kriterier, der er fastlagt på forhånd, og som minimerer risikoen for strategiske bud. Mindst 70 % af de samlede udvælgelseskriterier, der anvendes til rangordning af bud, skal defineres i form af støtte pr. miljøbeskyttelsesenhed (såsom EUR pr. ton sparet CO2, eller EUR pr. sparet energienhed). budgettet i forbindelse med udbudsproceduren skal være bindende, idet det kan forventes, at ikke alle tilbudsgivere vil modtage støtte. p. Ordningen skal udformes på en måde, der gør det muligt at imødegå uventede fortjenester, herunder i tider med ekstremt høje el- eller naturgaspriser ved at indføre en tilbagebetalingsmekanisme, der er fastlagt på forhånd. q. Støtte inden for rammerne af dette afsnit må ikke kombineres med anden støtte til de samme støtteberettigede omkostninger.

▼B

3. OVERVÅGNING OG RAPPORTERING

54. Medlemsstaterne offentliggør på det centrale statsstøttewebsted eller via Kommissionens IT-værktøj ( 87 ) relevante oplysninger om enhver individuel støtte over 100 000 EUR ( 88 ), der tildeles i henhold til denne meddelelse, og over 10 000 EUR ( 89 ), der tildeles til den primære landbrugssektor og til fiskerisektoren, inden for 12 måneder at regne fra tildelingstidspunktet.

55. Medlemsstaterne skal indsende årlige rapporter til Kommissionen ( 90 ).

56. Medlemsstaterne skal sørge for, at der opbevares detaljeret dokumentation om ydelsen af støtte efter denne meddelelse. Denne dokumentation, som skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at fastslå, at alle betingelserne er overholdt, skal opbevares i 10 år efter ydelsen af støtten og fremsendes til Kommissionen på dennes anmodning.

57. Kommissionen kan anmode om yderligere oplysninger om den støtte, der er ydet, navnlig for at kontrollere, om betingelserne i Kommissionens godkendelsesafgørelse er overholdt.

58. For at overvåge gennemførelsen af denne meddelelse kan Kommissionen anmode medlemsstaterne om at fremlægge samlede oplysninger om anvendelsen af statsstøtteforanstaltninger til at afhjælpe den alvorlige forstyrrelse af økonomien som følge af den nuværende krise og de dermed forbundne restriktive foranstaltninger.

4. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

59. Kommissionen anvender denne meddelelse fra den 1. februar 2022 under hensyntagen til den økonomiske virkning af det russiske angreb på Ukraine og de efterfølgende sanktioner. Denne meddelelse er begrundet i de nuværende ekstraordinære omstændigheder og vil ikke blive anvendt efter de datoer, der er anført deri.

60. Kommissionen vil inden den 31. december 2022 gennemgå alle afsnit i denne meddelelse, hvis væsentlige hensyn til konkurrence, økonomi eller den internationale udvikling tilsiger det. Hvis det skønnes nyttigt, vil Kommissionen eventuelt også redegøre nærmere for sin tilgang til bestemte spørgsmål.

61. Kommissionen sørger i nært samarbejde med de berørte medlemsstater for, at de foranstaltninger, som denne meddelelse omhandler, vurderes hurtigt, efter at den har modtaget en præcis og fuldstændig anmeldelse. Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om deres intentioner og planer om at indføre sådanne foranstaltninger så tidligt og så udførligt som muligt. Kommissionen vil yde vejledning og bistand til medlemsstaterne i denne proces.









BILAG

Særlig berørte sektorer og delsektorer







NACE-kode Beskrivelse 1. 14.11 Fremstilling af beklædningsartikler af læder 2. 24.42 Fremstilling af aluminium 3. 20.13 Fremstilling af andre uorganiske basiskemikalier 4. 24.43 Fremstilling af bly, zink og tin 5. 17.11 Fremstilling af papirmasse 6. 07.29 Brydning af andre ikkejernholdige metalmalme 7. 17.12 Fremstilling af papir og pap 8. 24.10 Fremstilling af råjern og råstål samt jernlegeringer 9. 20.17 Fremstilling af syntetisk gummi i ubearbejdet form 10. 24.51 Støbning af jernprodukter 11. 20.60 Fremstilling af kemofibre 12. 19.20 Fremstilling af raffinerede olieprodukter 13. 24.44 Fremstilling af kobber 14. 20.16 Fremstilling af plast i ubearbejdet form 15. 13.10 Forbehandling og spinding af tekstilfibre 16. 24.45 Anden fremstilling af ikkejernholdige metaller 17. 23.31 Fremstilling af keramiske teglsten og gulvfliser 18. 13.95 Fremstilling af fiberdug og varer af fiberdug undtagen beklædningsartikler 19. 23.14 Fremstilling af glasfiber 20. 20.15 Fremstilling af gødningsstoffer og nitrogenprodukter 21. 16.21 Fremstilling af finerplader og træbaserede plader 22. 23.11 Fremstilling af planglas 23. 23.13 Fremstilling af flasker, drikkeglas mv. 24. Følgende delsektorer inden for fremstilling af industrigasser (20.11): 20.11.11.50 20.11.12.90 Hydrogen Uorganiske oxider af ikke-metaller 25. Følgende delsektorer inden for fremstilling af andre organiske basiskemikalier (20.14) 20.14.12.13 20.14.12.23 20.14.12.25 20.14.12.43 20.14.12.45 20.14.12.47 20.14.12.50 20.14.12.60 20.14.12.70 20.14.12.90 20.14.23.10 20.14.63.33 20.14.63.73 20.14.73.20 20.14.73.40 Cyclohexan Benzen Toluen o-Xylen p-Xylen m-Xylen og blandinger af xylenisomerer Styren Ethylbenzen Cumen Andre cycliske carbonhydrider Ethylenglycol (ethandiol) 2,2’’’’-Oxydiethanol (diethylenglycol; digol) Oxiran (ethylenoxid) Benzol (benzen), toluol (toluen) og xylol (xylener) Naphthalen og andre aromatiske carbonhydridblandinger (undtagen benzen, toluon og xylen) 26. Følgende delsektor inden for fremstilling af andre ikke-metalholdige mineralske produkter i.a.n (23.99): 23.99.19.10 Slaggeuld, stenuld o.l. mineralsk uld, også blandet, i løs masse, i plader eller ruller