2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B KOMMISSIONENS ►C1 BESLUTNING ◄Nr. 283/2000/EKSF
af 4. februar 2000
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse fladvalsede produkter af jern og
ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprulletstand, kun varmtvalsede, med oprindelse i Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika, Taiwan ogForbundsrepublikken Jugoslavien, om godtagelse af tilsagn afgivet af visse eksporterende produ-
center og om afslutning af proceduren vedrørende importen af varer med oprindelse i Iran
(EFT L 31 af 5.2.2000, s. 15)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens beslutning nr. 2009/2000/EKSFaf 22. september 2000 L240 12 23.9.2000
►M2Kommissionens beslutning nr. 1357/2001/EKSFaf 4. juli 2001 L182 27 5.7.2001
►M3Kommissionens beslutning nr. 841/2002/EKSFaf 21. maj 2002 L134 11 22.5.2002
►M4Kommissionens beslutning nr. 1043/2002/EKSFaf 14. juni 2002 L157 45 15.6.2002
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 108 af 5.5.2000, s. 37 (2000/283/EKSF)
►C2Berigtigelse, EFT L 119 af 20.5.2000, s. 39 (2000/283/EKSF)
▼B
KOMMISSIONENS ►C1 BESLUTNING ◄Nr. 283/2000/EKSF
af 4. februar 2000
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse
fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mmog derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprulletstand, kun varmtvalsede, med oprindelse i Bulgarien, Indien, Iran,
Sydafrika, Taiwan og Forbundsrepublikken Jugoslavien, om godta-
gelse af tilsagn afgivet af visse eksporterende producenter og omafslutning af proceduren vedrørende importen af varer med op-
rindelse i Iran
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- ogStålfællesskab,
under henvisning til Kommissionens beslutning nr. 2277/96/EKSFaf
28. november 1996 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, derikke er medlemmer af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab(
1),
ændret ved Kommissionens beslutning nr. 1000/1999/EKSF(2), særlig
artikel 8 og 9,
efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A.PROCEDURE
1.Indledning
(1)Den 7. januar 1999 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse
(i det følgende benævnt »meddelelsen om indledning af en
procedure«) iDe Europæiske Fællesskabers Tidende (3)o m
indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen tilFællesskabet af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeretstål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte ellerovertrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med oprindelse i
Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika, Taiwan og Forbundsrepu-
blikken Jugoslavien (i det følgende benævnt »Jugoslavien«).
(2)Proceduren indledtes som følge af en klage indgivet af Euroferpå vegne af EF-producenter, der tegner sig for en væsentlig delaf den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende
vare som omhandlet i artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i
Kommissionens beslutning nr. 2277/96/EKSF(i det følgende be-nævnt »grundbeslutningen«). Klagen indeholdt beviser for, at derfandt dumping sted i forbindelse med den pågældende vare ogforvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket blev ansetfor at være tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en
procedure.
2.Undersøgelse
(3)Kommissionen underrettede officielt de eksporterende produ-
center i eksportlandene (i det følgende benævnt »eksporterende
producenter«) og importører såvel som deres repræsentativesammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, repræsen-tanterne for eksportlandene og de klagende EF-producenter omindledningen af proceduren. Kommissionen sendte spørgeske-
maer til alle disse parter og til dem, der gav sig til kende inden
for den fastsatte frist i meddelelsen om indledning af enprocedure. I overensstemmelse med artikel 6, stk. 5, i grundbe-slutningen gav Kommissionen også de direkte berørte parterlejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til atanmode om at blive hørt.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 2
(1) EFT L 308 af 29.11.1996, s. 11.
(2) EFT L 122 af 12.5.1999, s. 35.
(3) EFT C 4 af 7.1.1999, s. 3.
▼B
(4)Flere eksporterende producenter, klagende EF-producenter og
importører forelagde skriftlige redegørelser.
Alle interesserede parter, som anmodede om at blive hørt inden
for den fastsatte frist, og som godtgjorde, at de sandsynligvisville blive berørt af resultatet af proceduren, og at der varsærlige grunde til, at de burde høres, blev indrømmet en høring.
(5)Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger ogbetragtninger på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefaleat
i) der indføres en endelig antidumpingtold på importen fra
Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan og Jugoslavien
ii)►
C2tilsagn afgivet af visse eksporterende producenter
godtages, og ◄
iii) at proceduren vedrørende importen af varer fra Iran afsluttes.
Parterne fik i overensstemmelse med artikel 20 i grundbeslut-
ningen også en tidsfrist, inden for hvilken de kunne fremsætte
bemærkninger til disse oplysninger.
(6)Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærk-
ninger fra parterne, og de endelige ►C1beslutninger ◄er i
påkommende tilfælde blevet ændret i overensstemmelse hermed.
(7)Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger,
den fandt nødvendige med henblik på en endelig
►C1beslutning ◄.
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:
—KlagendeEF-producenter:
— Aceralia Corporacion Sid., Madrid, Spanien
— British Steel Plc, London, Det Forenede Kongerige
— Cockerill Sambre SA, Bruxelles, Belgien— Hoogovens Steel BV, Ijmuiden, Nederlandene— ILVA Spa, Genoa, Italien— Sidmar NV, Gent, Belgien— Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland— Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Tyskland— SOLLAC, Paris, Frankrig— Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland
—Eksporterendeproducenter:
a) Bulgarien
Kremikovtzi Corp, Sofia
b) Indien
Essar Steel Ltd, Hazira
Tata Iron & Steel Company Ltd, Calcutta
Steel Authority of India Ltd, New Delhi
c) Iran
Mobarakeh Steel Company, Esfahan
d) Sydafrika
Iscor Ltd, Pretoria
Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank
e) Taiwan
China Steel Corp, Kaohsiung
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd, Kaoshiung
f) Jugoslavien
På baggrund af den særlige situation i Jugoslavien blev
der ikke aflagt kontrolbesøg hos Sartid a.d., den eneste2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 3
▼B
eksporterende producent i landet, som gav sig til kende
over for Kommissionen.
—Ikke-forbundneimportører—brugerselskabiFællesskabet
Marcegaglia Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien
—ImportøreriFællesskabetforbundetmeddeneksporterende
producent:
a) Iran: Ascotec GmbH, Düsseldorf, Tyskland
Irasco s.r.l., Genova, ItalienTara Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Tysk-
land
Unitech Steel (UK) Ltd, London, Det
Forenede Kongerige
b) Sydafrika: Macsteel International UK Ltd, London, Det
Forenede Kongerige
Macsteel International Belgium NV,
Antwerpen, Belgien
Macsteel International Stahlhandel GmbH,
Düsseldorf, Tyskland
(8)Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1998 til31. december 1998 (i det følgende benævnt »undersøgelsespe-rioden«). Skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar1995 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende be-nævnt »den undersøgte periode«).
B.DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1.Den pågældende vare
(9)Den pågældende vare er fladvalsede produkter af jern og
ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede,
belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, (idet følgende benævnt »varmtvalsede bredbånd«). Denne varetariferes i øjeblikket under KN-kode 72081000, 72082500,72082600, 72082700, 72083600, 72083710, 72083790(
1),
72083810, 72083890, 72083910, 72083990.
(10)Varmtvalsede bredbånd fremstilles almindeligvis på stålværkerved varmtvalsning af stålhalvfabrikata efter den sidste valsning
eller efter bejdsning eller gennemløbsglødning. Varmtvalsedebredbånd rulles op i ruller.
Stålværker, som fremstiller et bredt udvalg af fladvalsede
stålprodukter, anvender varmtvalsede bredbånd som udgangsma-
teriale til fremstillingen af andre stålprodukter (brede og smalle
bånd, alle koldtvalsede produkter, rør osv.).Varmtvalsedebredbånd kan være af forskellige kvaliteter og dimensioner. Stør-stedelen af importen fra tredjelande til Fællesskabet består af»konstruktionsstål« (såsom S235 og S275 ifølge Euronorm EN10025) og »blødt stål« (såsom DD11, DD12, DD13 ifølge EN
10011 og »Deutsche Industrie-Norm« DIN 1614/1). Bredbånd
er normalt mellem 1,5 og 15 mm tykke og fra 600 til 2050 mmbredde. Hver af ovenstående KN-koder svarer til en bestemtvaretype, differentieret ved bredde og tykkelse inden for nævnteudvalg.
(11)Den pågældende vare klassificeres også i to adskilte kategorier iforhold til varens finish: sorte varmtvalsede bredbånd (i det2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 4
(1) Jf. berigtigelse i EFT C 27 af 2.2.1999, s. 30.
▼B
følgende benævnt »sorte bredbånd«), som er grundproduktet og
bejdsede varmtvalsede bredbånd (i det følgende benævnt»bejdsede bredbånd«) som efter varmtvalsning gennemgår endnu
en overfladebehandling kaldet bejdsning. Adskillelsen mellem
sorte og bejdsede bredbånd afspejler sig også i den kombineredenomenklaturs struktur, da bredbånd klassificeret i de to katego-rier henhører under specifikke og adskilte KN-koder.
(12)Selv om der fortrinsvis importeres sorte bredbånd fra de berørtelande, viste undersøgelsen, at importen omfatter alle KN-koder
og således alle de forskellige varer, der er anført i ovenstående.
Uanset det forhold, at hver KN-kode svarer til en særlig typevarmtvalsede bredbånd, konstateredes det, at de alle har iden-tiske eller tilsvarende fysiske og tekniske egenskaber,anvendelser og anvendelsesformål. Følgelig anses alle typer
varmtvalsede bredbånd for at være en og samme varer, henhø-
rende under den KN-kode, der er angivet i betragtning 9.
2.Samme vare
(13)Det fremgår af undersøgelsen, at varmtvalsede bredbånd, som
importeres fra de berørte lande, er identiske eller sammenligne-lige med produkter, som fremstilles i Fællesskabet, i særdeleshed
med hensyn til kvalitet og det udvalg af dimensioner, der er
tilrådighed.
(14)Flere eksporterende producenter hævdede, at den pågældendevare, som de fremstiller og sælger, ikke som sådan kan ombyttesog sammenlignes med den vare, der fremstilles i Fællesskabet.De fremførte, at produktionsprocessen i Fællesskabet er mere
avanceret, og at der endog anvendes en anden teknologi og
således produceres varer af højere kvalitet. De nævnte, atbrugerne undertiden må rulle de importerede varer op igen, førde forarbejder dem yderligere. De hævdede derfor, at deres vareikke er samme vare som EF-erhvervsgrenens.
(15)Det er klart, at alle forskelle i produktionsprocessen, der fører til
overfladiske eller kemiske mangler, kan give en lavere markeds-
værdi. Undersøgelsen viste imidlertid, at både den vare, derfremstilles i Fællesskabet, og den vare, der importeres, stadighar samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelser,til trods for at varerne ikke er identiske i henseende til kvalitetmellem leverandører og mellem en bestemt leverandørs
sendinger. Det kan derfor ikke konkluderes, at varmtvalsede
bredbånd, som importeres fra de berørte lande, ikke er sammevare som dem, der fremstilles og sælges i Fællesskabet.
(16)Undersøgelsen viste også, at kvaliteterne og udvalget af dimensi-oner på den pågældende vare, som importeres fra de berørtelande, er identiske eller sammenlignelige med de varer, der
sælges på hjemmemarkedet i de pågældende lande.
(17)På dette grundlag konkluderedes det, at varmtvalsede bredbånd,
som fremstilles i de pågældende lande og sælges på hjemmemar-kederne i disse lande, varmtvalsede bredbånd, som eksporterestil Fællesskabet fra disse lande, og varmtvalsede bredbånd, somfremstilles og sælges af de klagende EF-producenter på markedet
i Fællesskabet, er samme vare som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i
grundbeslutningen.
C.DUMPING
1.Normal værdi
(18)For at fastlægge den normale værdi blev det først for hver enkelt
af de samarbejdsvillige eksporterende producenter fastslået, omdet samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende varevar repræsentativt i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, igrundbeslutningen, dvs. om det udgjorde mindst 5 % af eksport-salget af den pågældende vare til Fællesskabet.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 5
▼B
Det blev så for hver eksporterende producent undersøgt, om det
samlede salg på hjemmemarkedet af hver enkelt varetypeudgjorde 5 % eller derover af eksportsalget af samme type til
Fællesskabet.
For de varetyper, hvor kravet om 5 % var opfyldt, blev det fast-
lagt, om varerne solgtes i tilstrækkelige mængder i normal
handel i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundbeslut-ningen.
I tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet pr. varetype til priser,
der var lig med eller højere end enhedsomkostningerne, udgjordemindst 80 % af salget, blev den normale værdi fastsat pågrundlag af de vejede gennemsnitlige priser, der faktisk betaltesfor alle varer ved salg på hjemmemarkedet. Medmindremængden af fortjenstgivende transaktioner pr. varetype var
lavere end 10 % af salget, blev den normale værdi fastsat på
grundlag af de vejede gennemsnitlige priser, der faktisk betaltesi forbindelse med det resterende fortjenstgivende salg på hjem-memarkedet.
(19)For de varetyper, hvor salget udgjorde under 5 % af eksport-
salget til Fællesskabet, eller hvor det fortjenstgivende salg på
hjemmemarkedet var under 10 %, blev hjemmemarkedssalget afde pågældende varetyper anset for ikke at være tilstrækkeligtsom omhandlet i artikel 2, stk. 3, i grundbeslutningen, og derblev derfor ikke taget hensyn til dette salg. I sådanne tilfældeblev den normale værdi fastsat på grundlag af de vejede
gennemsnitlige priser hos andre eksporterende producenter i de
berørte lande i repræsentativt salg af den tilsvarende varetypepå hjemmemarkedet i normal handel i overensstemmelse medartikel 2, stk. 1, i grundbeslutningen.
(20)I tilfælde, hvor der for andre eksporterende producenter i det
berørte land ikke var et tilstrækkeligt stor eller et repræsentativt
salg pr. varetype, blev den normale værdi beregnet på grundlagaf den pågældende eksporterende producents omkostninger tilfremstilling af den pågældende varetype plus et rimeligt beløbtil salgs- og administrationsomkostninger og andre generalom-kostninger (SA&G) og fortjeneste i overensstemmelse med
artikel 2, stk. 3 og 6, i grundbeslutningen. Generelt blev SA&G
for hver eksporterende producent beregnet på grundlag afvedkommendes repræsentative salg på hjemmemarkedet ogfortjenstmargenen på grundlag af vedkommendes repræsentativesalg på hjemmemarkedet i normal handel. I et tilfælde var der
kun en samarbejdsvillig eksporterende producent i det pågæl-
dende land, som ikke havde et repræsentativt salg påhjemmemarkedet. Det vejede gennemsnit af SA&G og fortje-neste for de andre samarbejdsvillige eksporterende producenteranvendtes derfor i det omfang, der for de pågældende produ-center konstateredes et repræsentativt salg og salg i normal
handel.
2.Eksportpris
(21)I tilfælde, hvor varerne til Fællesskabet eksporteredes direkte til
uafhængige importører, blev eksportpriserne fastsat på grundlag
af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales af disse
importører i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundbe-slutningen.
(22)I tilfælde, hvor varerne eksporteredes til importører i Fælles-skabet, som var forbundet med den eksporterende producent,
blev eksportpriserne beregnet på grundlag af de priser, til hvilke
de importerede varer første gang videresolgtes til uafhængigekøbere i Fællesskabet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9,i grundbeslutningen. Der blev foretaget justering for alle omkost-ninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder også enrimelig margen for SA&G plus fortjeneste.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 6
▼B
3.Sammenligning
(23)For at sikre en rimelig sammenligning blev der foretaget juste-
ring for forskelle, som blev krævet i henhold til artikel 2, stk.
10, i grundbeslutningen, og som det påvistes havde indflydelse
på prisernes sammenlignelighed. På dette grundlag blev derjusteret for importafgifter og indirekte skatter, rabatter, afslag,transport-, forsikrings-, håndterings-, laste- og ekstraomkost-ninger, emballageomkostninger, kreditomkostninger,omkostninger ved kundeservice og provisioner.
(24)To selskaber i Indien krævede justering for importafgifter. Disseanmodninger blev delvis imødekommet i henhold til artikel2, stk. 10, litra b), i grundbeslutningen i det omfang det påvistes,at de materialer, for hvilke der skulle betales importtold, fysiskindgik i de pågældende varer, som solgtes på hjemmemarkedet,og at importtolden ikke var blevet opkrævet eller refunderet i
forbindelse med den vare, der eksporteredes til Fællesskabet.
(25)Et indisk selskab anmodede om justering for forskelle i
mængder, da de mængder, der solgtes pr. faktura på hjemmemar-kedet var mindre end de mængder, der solgtes pr. forsendelse påmarkedet i Fællesskabet. Selskabet hævdede, at varerne solgtestil Fællesskabet til en lavere pris, fordi der var tale om større
mængder. Da der ikke blev påvist nogen forbindelse med
rabatter og afslag som omhandlet i artikel 2, stk. 10, litra c), igrundforordningen, måtte anmodningen afvises.
(26)De to eksporterende producenter i Sydafrika oplyste, at deranvendtes forskellige rabatordninger i forbindelse med hjemme-markedssalget af den pågældende vare, og at den normale værdi
burde nedsættes i overensstemmelse hermed. Der kunne kun
foretages justeringer i det omfang det påvistes, at disse ordningervar forbundet med det salg, der var omfattet af undersøgelsen.
(27)Den eksporterende producent i Jugoslavien hævdede, at værdienaf selskabets eksport burde beregnes ved anvendelse af den angi-velige markedskurs. Da den kurs, der anvendtes i de finansielle
regnskaber, var den officielle kurs og selskabet ikke var i stand
til at fremlægge tilstrækkelige beviser for, at markedskursen varden korrekte kurs, blev det besluttet at anvende den officiellekurs til beregningen af eksportprisen.
4.Dumpingmargen
a)Generelmetode
(28)I overensstemmelse med artikel 2, stk. 10 og 11, i grundbeslut-
ningen blev dumpingmargenerne fastsat på grundlag af en
sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi pr.
varetype og den vejede gennemsnitlige eksportpris ab fabrik forsamme varetype og i samme handelsled.
(29)For eksporterende producenter, der var berørt af proceduren, ogsom hverken besvarede Kommissionens spørgeskema, gav sig tilkende eller indgav de nødvendige oplysninger i forbindelse med
undersøgelsen, blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af de
foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse medartikel 18, stk. 1, i grundbeslutningen.
Med henblik på at fastsætte niveauet for samarbejde i denne
undersøgelse blev der foretaget en sammenligning af tallene fra
Eurostat og de samarbejdsvillige eksporterende producentersoplysninger om eksportmængden til Fællesskabet. Som resultatblev der konstateret et højt niveau for samarbejde for alle lande,der var omfattet af undersøgelsen, undtagen for Taiwan.
Kommissionen fandt det derfor passende at fastsætte dumping-
margenen for ikke-samarbejdsvillige selskaber på samme niveausom den højeste individuelle dumpingmargen, der konstateredesfor en samarbejdsvillig eksporterende producent i det pågæl-dende land, da der ikke var nogen grund til at antage, at enikke-samarbejdsvillig eksporterende producent solgte til lavere2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 7
▼B
dumpingpriser end det højeste konstaterede niveau. Da det
konstateredes, at niveauet for samarbejde med Taiwan var lavt,nemlig langt under 50 %, blev den resterende dumpingmargen
fastsat som den højeste kvartalsvise dumpingmargen, der konsta-
teredes for dette land. Ovennævnte fremgangsmåde blev ogsåanset for at være nødvendig for at undgå at belønne manglendesamarbejdsvilje og give mulighed for omgåelse.
b)Dumpingmargenperland
(30)Der fastsattes følgende dumpingmargener udtrykt i procent af
prisen cif, frit Fællesskabets grænse:
(31)Bulgarien
Kremikovtzi Corp 27,1 %andre selskaber 27,1 %
(32)Indien
Essar Steel Ltd 53,6 %Steel Authority of India Ltd 53,6 %Tata Iron & Steel Company Ltd 29,4 %andre selskaber 53,6 %
(33)Sydafrika
Iscor Ltd 47,8 %Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd 37,8 %andre selskaber 47,8 %
(34)Taiwan
China Steel Corp ►M17,1 %◄
Yieh Loong Enterprise Co. Ltd 2,1 %
andre selskaber 30,3 %
(35)Jugoslavien
Sartid a.d. 56,1 %andre selskaber 56,1 %
(36)Iran
Som anført i betragtning 69 konstateredes det, at importen fra
Iran lå under det minimumsniveau, der er omhandlet i artikel
5, stk. 7, i grundbeslutningen. Det blev derfor ikke anset fornødvendigt at gennemføre en dumpingundersøgelse vedrørendedette land.
D.DEN PÅGÆLDENDE ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET
1.Bestemmelse af det pågældende marked i Fællesskabet
(37)Med henblik på at fastslå, om EF-erhvervsgrenen havde lidt
skade og for i den forbindelse at fastlægge forbruget og de
forskellige økonomiske indikatorer for situationen for EF-
erhvervsgrenen var det nødvendigt at undersøge, om denneerhvervsgrens produktion til det konkurrenceneutraliseredemarked skulle holdes uden for undersøgelsen eller om skade ogforbrug skulle vurderes i forhold til hele EF-erhvervsgrenensproduktion.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 8
▼B
(38)Der er seksten producenter af varmtvalsede bredbånd i Fælles-
skabet. Ca. 70 % af de bredbånd, der fremstilles af disse
producenter, anvendes på et konkurrenceneutraliseret marked,dvs. de forarbejdes yderligere af de pågældende producenter ien integreret proces (i det følgende benævnt »det bundnemarked«). Disse bredbånd følger en intern proces og overførestil forarbejdning i senere omsætningsled, for hvilken der ikke
udstedes fakturaer, da overførslerne finder sted inden for samme
retlige enhed. Den øvrige produktion (i det følgende benævnt»det frie marked«) sælges både til forbundne og ikke-forbundneparter.
(39)Klageren fremførte i den forbindelse, at der måtte skelnesmellem to særskilte markeder. Varmtvalsede bredbånd, der erbestemt for et bundet marked, konkurrerer ikke direkte med
dumpingimporten. Følgelig kunne den import, der er omfattet af
undersøgelsen, ikke berøre dette marked. Sideløbende hermedhævdede klageren, at den øvrige produktion solgtes til det friemarked, hvor varerne konkurrerer med dumpingimporten. Devigtigste købere på det frie marked er uafhængige koldtvalse-
værker som rørmagere, stålservicecentre, stålhandlere og
lagerførende virksomheder. Kun varmtvalsede bredbånd, dersælges til det frie marked, er omfattet af klagen.
(40)Eksporterende producenter og importører af varmtvalsedebredbånd til markedet i Fællesskabet hævdede, at definitionenaf den pågældende vare og samme vare dækkede alle varmtval-sede bredbånd. De anførte navnlig, at der ikke var nogen klar
skillelinje mellem det bundne og det frie marked, og at klagerens
definition af det frie marked var vilkårlig. De anmodede derforom, at vurderingen af markedet i Fællesskabet skulle omfattedet bundne og det frie marked tilsammen.
(41)Til støtte for dette krav blev der henvist til Den EuropæiskeDomstols ►
C1beslutning ◄i Gimelec-sagen(1). De fremførte,
at Domstolen i nævnte ►C1beslutning ◄henviste til følgende
faktorer for at udelukke, at der var tale om to særskilte
markeder:
— den pågældende vare solgtes på samme marked og anvendtes
til samme formål
— EF-producenterne solgte den pågældende vare til både
forbundne og ikke-forbundne kunder og krævede mere eller
mindre samme pris
— selskaber i senere omsætningsled plejede at købe den pågæl-
dende vare ikke kun fra forbundne leverandører iFællesskabet, men også fra importører eller andre ikke-forbundne producenter.
(42)Ifølge flere eksporterende producenter fremgik det af oven-stående►
C1beslutning ◄, at de lovmæssige betingelser for
at adskille markederne ikke var opfyldt i den foreliggende sag.
EF-producenterne kunne efter deres opfattelse vælge, afhængigtaf markedsbetingelserne, at sælge skiftevis til det frie og detbundne marked, eftersom produktionen i Fællesskabet af de tokategorier af varmtvalsede bredbånd er den samme. De påståede
bevægelser mellem de to markedssegmenter skulle lovmæssigt
forhindre, at en del af EF-produktionen blev holdt uden forundersøgelsen af skade og navnlig uden for forbruget i Fælles-skabet.
(43)Kommissionen traf følgende ►C1beslutninger ◄:
a) På grund af det høje integrationsniveau i stålindustrien gene-
relt og i forbindelse med produktionen af den pågældendevare i særdeleshed, overfører EF-producenterne udelukkendefysisk varmtvalsede bredbånd, der er bestemt til det bundnemarked, men fakturerer dem ikke. De udsteder ikke kommer-cielle fakturaer, fordi de involverede parter ikke er særskilte2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 9
(1) Sag nr. C-315-90 af 27.11.1991.
▼B
retlige enheder. Der er derfor ingen priser for overførsler
inden for det bundne marked i sammenligning med dem pådet frie marked
b) EF-erhvervsgrenen producerede ikke til oplagring af varmt-
valsede bredbånd, som efterfølgende kunne leveres enten til
brug i en intern proces eller sælges på det frie marked. Dette
er fordi alle brugere af varmtvalsede bredbånd, også i EF-erhvervsgrenens integrerede proces, har tekniske hindringerfor produktionen af produkter i senere omsætningsled. Resul-tatet er, at der kun i ganske ubetydeligt omfang er bevægelser
af varmtvalsede bredbånd mellem de to markeder.
c) Undersøgelsen viste, at de integrerede EF-producenter ikke
købte den pågældende vare til yderligere forarbejdning i deres
integrerede proces fra uafhængige parter inden eller uden for
Fællesskabet. Det betyder, at varmtvalsede bredbånd bestemttil det bundne marked ikke konkurrerer med andre varmtval-sede bredbånd, der er til rådighed i Fællesskabet. Det bundnemarked kan således klart adskilles fra det frie marked.
(44)På dette grundlag fastslår Kommissionen, at adskillelsen mellemdet frie og det bundne marked er fuldt på linje med bestemmel-
serne i grundbeslutningen og EF-institutionernes praksis i
tidligere sager.
(45)Med henblik på at fastlægge de økonomiske indikatorer vedrø-rende skadesundersøgelsen såsom udviklingen i salg, rentabilitetosv. undersøgte Kommissionen, om EF-producenternes salg tilforbundne parter, der var særskilte retlige enheder, genereltburde indføjes i fastlæggelsen af det frie marked. Det konstate-
redes, at dette salg foregik til priser, som mere eller mindre var
de samme som priserne ved salg til uafhængige parter. Desudenbekræftede undersøgelsen på linje med visse eksporterendeproducenters krav, at disse forbundne parter frit kan vælge atkøbe hos enten forbundne eller ikke-forbundne leverandører ieller uden for Fællesskabet. Det blev derfor konkluderet, at EF-
producenters salg til forbundne parter, der er særskilte retlige
enheder, var i konkurrence med uafhængige leverandørers salgsåsom de leverandører, der er etableret i de berørte lande, og atdette salg derfor også skulle medtages i fastlæggelsen af salgetpå det frie marked.
(46)En EF-producent hævdede imidlertid, at selskabets salg tilforbundne parter burde betragtes som tilhørende det bundne
marked. Den pågældende hævdede, at de priser, der faktureredes
til de forbundne parter, ikke var markedspriser, og at de varmeget forskellige fra dem, der anvendtes over for uafhængigekunder. Producenten tilføjede, at moderselskabet ikke tillodforbundne parter at købe varmtvalsede bredbånd hos uafhængigeparter på det frie marked. Følgelig var varmtvalsede bredbånd,
der solgtes til forbundne parter, ikke berørt af direkte konkur-
rence fra andre varmtvalsede bredbånd. De burde derfor holdesuden for i forbindelse med fastlæggelsen af det frie marked.
(47)Undersøgelsen bekræftede, at det var gruppens politik ikke attillade forbundne parter at købe varmtvalsede bredbånd på detfrie marked. Analysen af salgspriserne viste, at de priser, derfaktureredes til disse forbundne parter, i mange tilfælde var
meget forskellige fra markedspriserne. Desuden solgtes varerne
til forbundne brugerselskaber, som anvendte dem i den integre-rede proces og ikke efterfølgende solgte dem videre somsådanne. De pågældende varmtvalsede bredbånd kunne såledesikke anses for at blive solgt på det frie marked og burde derfor
holdes uden for i forbindelse med fastlæggelsen af det frie
marked.
(48)På grundlag af ovennævnte kendsgerninger og betragtninger blevdet konkluderet, at varmtvalsede bredbånd, der anvendes af EF-producenter som udgangsmateriale for yderligere forarbejdning ien integreret proces inden for en enkelt juridisk person, børanses for at være en del af et bundet marked. Det samme gælderfor den nævnte EF-producents salg, hvor den pågældende kunne2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 10
▼B
påvise, at salget til forbundne kunder faktisk hørte til på et
bundet marked. Alt andet salg fra producenterne i Fællesskabetblev anset for at være en del af det frie marked. Følgelig blev
EF-erhvervsgrenens situation vedrørende økonomiske indikatorer
som produktion, salg, markedsandel og rentabilitet undersøgtmed hensyn til det frie marked.
(49)Det bør bemærkes, at ovennævnte resultater vedrørende adskil-lelse og fastlæggelse af nævnte markeder afspejler sig i deoplysninger, der er indhentet inden for rammerne af EKSF-trak-
taten, navnlig vedrørende tilsyn med stålmarkederne. I disse
oplysninger skelnes der grundlæggende efter samme retnings-linjer i forbindelse med anvendelsen af varmtvalsede bredbånd.
2.Definition af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet
a)SamletproduktioniFællesskabet
(50)Efter et krav fra flere eksporterende producenter undersøgte
Kommissionen, om det var nødvendigt at holde flere producenteri Fællesskabet udenfor i forbindelse med fastlæggelsen afproduktionen i Fællesskabet, fordi de selv importerede varmtval-
sede bredbånd fra de pågældende lande.
(51)Kommissionen konstaterede, at ingen af de producenter, som
Kommissionen havde undersøgt, havde importeret varmtvalsedebredbånd fra de pågældende lande i den undersøgte periode.Men visse stålservicecentre og rørproducenter forbundet med depågældende EF-producenter havde importeret sådanne varer i
denne periode.
(52)I overensstemmelse med resultaterne af definitionen af de rele-
vante EF-markeder i betragtning 37-49 viste undersøgelsenimidlertid, at disse forbundne parter havde optrådt uafhængigtaf de producenter, de var forbundne med i deres transaktionerpå det frie marked. Følgelig kunne indkøbene ikke berøre de
nævnte selskabers position som EF-producenter af den pågæl-
dende vare.
(53)Det blev derfor fastslået, at der ikke var grund til at udelukkenogen producenter i forbindelse med definitionen af produkti-onen varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet. Alle sekstenproducenter, som arbejder på markedet i Fællesskabet, tegner
sig således for den samlede produktion af den pågældende vare
i Fællesskabet i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i grund-beslutningen.
b)DenpågældendeerhvervsgreniFællesskabet
(54)Klagen blev indgivet på vegne af elleve ud af de seksten EF-
producenter af varmtvalsede bredbånd, medens de øvrige fem
støttede klagen.
(55)Kommissionen modtog ti besvarelser af spørgeskemaet fra deklagende selskaber. En lille producent besluttede ikke sendeKommissionen en besvarelse.
(56)To af de ti EF-producenter, som besvarede Kommissionens spør-geskema, var ikke i stand til at forelægge alle de oplysninger,
der blev anmodet om i forbindelse med undersøgelsen, i et
format, som ville give mulighed for at gruppere dem i de oplys-ninger, der var tilrådighed for de andre EF-producenter.
(57)Flere eksporterende producenter hævdede, at mindst en EF-producent, som var med i ovennævnte definition af EF-erhvervs-grenen, fik præferencebehandling i forhold til de krav, der blev
stillet til interesserede parter i antidumpingundersøgelser. De
fremførte navnlig, at nævnte EF-producent ikke sendte Kommis-sionen en besvarelse af spørgeskemaet inden for de fastsattefrister for indførelse af midlertidig told. De fandt, at der vartale om diskriminerende behandling og en overtrædelse af artikel6, stk. 2, i grundbeslutningen.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 11
▼B
(58)Det skal bemærkes, at alle EF-producenter, som er med i defini-
tionen af EF-erhvervsgrenen, besvarede Kommissionens
spørgeskema inden for de frister, der er fastsat i grundbeslut-ningen og således inden for fristen for indførelse af midlertidigeforanstaltninger. Kommissionen finder, at alle interesseredeparter i denne procedure i samme situation fik samme behand-ling. Derfor er enhver påstand om overtrædelse af artikel 6, stk.
2, i grundbeslutningen og diskriminerende behandling fra
Kommissionens side ikke berettiget.
(59)De otte producenter, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse
med undersøgelsen, udgør således EF-erhvervsgrenen med
henblik på denne procedure. De tegnede sig for ca. 65 % af densamlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare iundersøgelsesperioden.
(60)Disse producenter anses derfor for at være EF-erhvervsgrenen ogomtales som sådan i det følgende, idet de tegner sig for en bety-delig del af den samlede produktion i Fællesskabet af denpågældende vare som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i grundbeslut-
ningen.
E.SKADE
1.Synligt forbrug
(61)Det synlige forbrug af varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet
blev fastsat på grundlag af de seksten EF-producenters samlede
salg på det frie marked og den samlede import til Fællesskabetaf den pågældende vare som anført i Eurostats importstatistikkerog de eksporterende producenters besvarelser af spørgeskemaet.
(62)Fra 1995 til undersøgelsesperioden steg forbruget i Fællesskabet9 %, fra 18,4 mio. tons til 20,1 mio. tons. I 1995 var det friemarked kendetegnet ved usædvanligt høje salgspriser og en godefterspørgsel, navnlig efter varmtvalsede bredbånd produceret i
Fællesskabet. Men det følgende år var der en nedgang på
markedet på 11 %.
(63)Mellem 1996 og undersøgelsesperioden steg forbruget støt. Den
største stigning fandt sted mellem 1996 og 1997, hvor markedet
øgedes med 22 %. Mellem 1997 og undersøgelsesperioden varstigningen dog kun 0,4 %.
2.Importen fra de berørte lande
a)Ubetydeligimport
(64)På grundlag af artikel 3, stk. 4, og artikel 5, stk. 7, i grundbeslut-
ningen blev vurderingen af, om importen var ubetydelig,foretaget i forhold til forbruget af den pågældende vare påmarkedet i Fællesskabet.
(65)Ifølge Eurostat-statistikker lå tre eksportlande, nemlig Indien,Iran og Sydafrika, ganske lidt over den tærskel på 1 %, der erfastsat i artikel 5, stk. 7, i grundbeslutningen.
(66)Iran hævdede, at det ikke var passende at anvende Eurostat-stati-stikker til at vurdere landets markedsandel, da et kontrolbesøghos den eneste eksporterende producent i landet bekræftede, at
der var tale om en meget mindre eksportmængde til Fælles-
skabet. De fremførte derfor, at Kommissionen som i tidligereprocedurer burde vurdere den iranske markedsandel på grundlagaf resultaterne af kontrolbesøget på stedet.
(67)Både Indien og Sydafrika anfægtede fastlæggelsen af det synligeforbrug og hævdede, at der kun var tale om en ubetydelig importaf deres varer, og at de burde holdes uden for undersøgelsen ligesom Iran.
(68)Som nævnt ovenfor konstateredes det, at Irans markedsandelifølge Eurostat-importstatistikker lå lige over mindstetærskelen,nemlig på 1,2 %. Det konstateredes imidlertid også, at disse2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 12
▼B
statistikker var i modstrid med de oplysninger, der blev indhentet
og efterprøvet i forbindelse med Kommissionens kontrolbesøghos den eneste eksporterende producent i Iran. Eurostat-statistik-
kerne var således ikke tilstrækkelig præcise til, at det var muligt
udelukkende at vurdere landets markedsandel på grundlag afdem. Disse statistikker blev derfor også sammenlignet med deoplysninger, der forelå fra interesserede parter i proceduren,navnlig den eneste eksporterende producent i Iran og dennes
forbundne importør i Fællesskabet. Det var muligt og specielt
relevant at foretage en sådan sammenligning i dette tilfælde,fordi der kun var en producent i Iran. Da producenten og dennesforbundne selskaber i Fællesskabet samarbejdede fuldt ud iforbindelse med proceduren, var det muligt at efterprøve denpågældendes påstand ved en direkte sammenligning af de efter-
prøvede eksporttransaktioner og Eurostat. Ved denne
efterprøvning og sammenligning blev det fastslået, at eksportenfra Iran lå langt under mindsteniveauet, og det konkluderedes,at forskelle mellem selskabets oplysninger og Eurostat ikkeskyldtes eksport fra Iran til Fællesskabet via andre tredjelande.
(69)Under disse omstændigheder blev det anset for klogt at anvendebehørigt efterprøvede oplysninger til fastlæggelsen af Iransmarkedsandel. Konklusionen var, at eksporten fra Iran var undermindsteniveauet, at der kun kunne være tale om ubetydelig
skade som følge af importen af varer fra Iran, og at proceduren
burde afsluttes med hensyn til Iran.
(70)Hvad angår de påstande, der er fremsat af de indiske og desydafrikanske eksporterende producenter, giver de forelagte
beviser ikke grund til at antage, at deres import til Fællesskabet
var ubetydelig, navnlig i betragtning af den metode, deranvendtes ved fastlæggelsen af det relevante marked i Fælles-skabet som omhandlet i betragtning 37-49. I modsætning tiltilfældet Iran viste de relevante Eurostatoplysninger og besvarel-serne af Kommissionens spørgeskema ikke en import under
mindsteniveauet. Importen fra Indien og Sydafrika blev derfor
anset for at ligge over mindsteniveauet som omhandlet i artikel3, stk. 4, og artikel 5, stk. 7, i grundbeslutningen.
b)Kumulativvurderingafimporten
(71)Kommissionen undersøgte, om importen af varmtvalsede
bredbånd med oprindelse i Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika,
Taiwan og Jugoslavien skulle vurderes kumulativt i overensstem-melse med artikel 3, stk. 4, i grundbeslutningen.
(72)Det blev derfor undersøgt, om alle kriterier var opfyldt for at
kumulere importen fra de berørte lande. Resultaterne af undersø-
gelsen viste, at:
— dumpingmargenen for hvert land som vist i ovenstående var
mere end de minimis
— importmængden fra hvert land ikke var ubetydelig, når den
blev sammenlignet med forbruget i Fællesskabet
— undersøgelsen af konkurrencebetingelserne mellem importe-
rede varmtvalsede bredbånd og konkurrencebetingelsernemellem importerede varmtvalsede bredbånd og samme varefremstillet i Fællesskabet viste også, at importen fra de
berørte lande burde kumuleres. De pågældende eksportlande
solgte fortrinsvis varmtvalsede bredbånd på det frie markedi Fællesskabet direkte til ikke-forbundne kunder såsom koldt-valseværker, rørmagere, stålservicecentre og stålhandlere.Der blev også importeret varmtvalsede bredbånd via
forbundne salgsselskaber, som efterfølgende solgte den
pågældende vare til samme slags kunder som nævnt ovenfor.Undersøgelsen viste, at erhvervsgrenen i Fællesskabet solgtesamme vare via samme salgskanaler og til samme kundekate-gorier. Endelig konstateredes det, at der anvendtes sammeprispolitik i forbindelse med alle disse former for salg.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 13
▼B
(73)I modsætning til hvad flere eksporterende producenter fremførte,
konkluderede Kommissionen derfor, at alle betingelser for at
kumulere importen fra ovennævnte lande var opfyldt.
c)Omfangetafdenpågældendeimport
(74)Ifølge Eurostat-importstatistikker mellem 1995 og undersøgelses-
perioden steg importen til Fællesskabet fra de berørte lande229 %, fra 0,65 mio. tons til 2,14 mio. tons. Importudviklingenvar meget begrænset (+ 0,10 mio. tons) mellem 1995 og 1996.Den største stigning fandt sted mellem 1997 og undersøgelsespe-rioden (+ 1,26 mio. tons).
(75)Undersøgelsen inden for undersøgelsesperioden viste, atimporten fra alle de berørte lande fortrinsvis fandt sted i første
halvdel af undersøgelsesperioden (1,3 mio. tons); den faldt
senere 42 % i anden halvdel af undersøgelsesperioden, men låstadig betydeligt højere end i anden halvdel af 1997.
(76)Som allerede nævnt i betragtning 11 klassificeres de forskelligetyper varmtvalsede bredbånd almindeligvis i to særskilte katego-rier: sorte bredbånd og bejdsede bredbånd. Det fremgik afundersøgelsen, at omkring 90 % af alle varmtvalsede bredbånd,som importeredes fra de berørte lande var sorte bredbånd.
d)Importensmarkedsandel
(77)Mellem 1995 og undersøgelsesperioden var der en forøgelse af
markedsandelen for de eksporterende producenter i de berørte
lande fra 3,5 % til 10,7 %. De faktiske stigninger i import-
mængden gav således de berørte lande mulighed for at vinde7,2 procentpoints af andelen af markedet i Fællesskabet.
(78)De største stigninger i markedsandelen forekom mellem 1997 ogundersøgelsesperioden, hvor de berørte lande vandt 6,3 procent-point.
e)Prisunderbud
(79)For at vurdere eventuelle prisunderbud blev priserne på sammen-
lignelige typer af varmtvalsede bredbånd så vidt muligtsammenlignet under samme salgsvilkår på markedet i Fælles-skabet, i samme medlemsstat og til samme kunder. Den
eksporterende producents priser, frit Fællesskabets grænse, blev
sammenlignet med EF-erhvervsgrenens priser ab fabrik. Ipåkommende tilfælde blev eksportlandenes salgspriser justerettil priser, frit Fællesskabets grænse, fortoldet og inklusive rele-vante importomkostninger. Priserne blev også justeret for at
sikre en sammenligning i samme handelsled som EF-erhvervs-
grenen. Alle justeringer blev foretaget på grundlag af deoplysninger, som Kommissionen indhentede og efterprøvede iforbindelse med undersøgelsen.
(80)Som allerede nævnt i betragtning 14 foreslog flere eksporterendeproducenter, at de varmtvalsede bredbånd de fremstillede ogsolgte på markedet i Fællesskabet, ikke var af en kvalitet, somkunne sammenlignes med EF-erhvervsgrenens varer. En ekspor-
terende producent hævdede, at deres varer til forskel fra
produktionsprocessen i Fællesskabet ikke blev produceret viavedvarende støbning, og at dette giver kemiske og overfladiskefejl, som nedsætter udbyttet, når bredbåndene forarbejdes yderli-gere. Desuden giver det forhold, at de ikke har en automatiskbåndopruller, variationer i tykkelse og bredde og således en
dårligere kvalitet. De forelagde beviser for dette og anmodede
følgelig om en prisjustering for forskelle i kvalitet i forbindelsemed den prissammenligning, der blev foretaget for at fastsætteprisunderbuddet.
(81)Kommissionen fastslog, at det i almindelighed ikke var berettigetmed en prisjustering for forskelle i kvalitet, navnlig fordisådanne forskelle ikke var synlige for brugerne, og det fremgikaf undersøgelsen, at alle påståede forskelle i kvalitet ikke2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 14
▼B
nødvendigvis betyder noget for anvendelsen af den pågældende
vare. For en bestemt eksporterende producents vedkommendeviste det forelagte bevismateriale imidlertid, at den ønskede
justering for kvalitet delvis var berettiget. Da en detaljeret under-
søgelse af den ønskede justering viste, at den var overvurderet,var det på grundlag af de foreliggende beviser kun muligt atindrømme halvdelen af den ønskede justering.
(82)Prissammenligningen gav følgende resultater udtrykt i procent afEF-erhvervsgrenens priser:
— Bulgarien: 6,8 %
— Indien: 6,7 %
— ESSAR: 6,1 %
— Tata: 6,1 %
— SAIL: 19,1 %
— Sydafrika: 5,3 %
— Iscor: 4,9 %
— Highveld Steel: 27,0 %
— Taiwan: 4,3 %
— Yieh Long: 3,9 %
— CSC: 7,5 %
— Jugoslavien: 12,4 %
3.Situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet mellem
1995 og undersøgelsesperioden
a)Produktion
(83)Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens produktion toppede
med 12,5 mio. tons i 1997. I den resterende del af den under-
søgte periode var produktionen stabil på omkring 11,4 mio. tonstil trods for et fald i forbruget i 1996. Denne produktion bleventen solgt på det frie marked eller eksporteret til tredjelande.
(84)Da EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet anvendes til varmt-valsede bredbånd, der er bestemt til både det frie og det bundnemarked, blev det også anset for nødvendigt at undersøge oplys-ningerne om sådan produktion til det bundne marked for atkonstatere, at et fald i produktionen til det frie marked ikke
kunne tilskrives et større behov for produktion til det bundne
marked.
(85)Denne produktion steg mellem 1995 og undersøgelsesperiodenmed 2 % eller ca. 0,6 mio. tons. Dette tydede på en forholdsvis
stabil produktion til det bundne marked. Med hensyn til tenden-
serne i produktionen til det bundne marked mellem 1997 ogundersøgelsesperioden var disse de samme som dem, der konsta-teredes for produktionen til det frie marked.
(86)Faldet i produktionen af den pågældende vare til det frie markedskyldtes således ikke et større behov for produktion til detbundne marked.
b)Kapacitetogkapacitetsudnyttelse
(87)Produktionsfaciliteterne kan anvendes til produktion af varer til
både det frie og det bundne marked såvel som til andre varer,
som ikke er omfattet af denne procedure såsom andre stålkvali-teter og andre stålprodukter. Kapacitetsudnyttelsen i forbindelsemed den pågældende vare blev derfor fastlagt på grundlag afden kapacitet, der officielt var opgivet til Kommissionen inden
for rammerne af EKSF-traktaten. Disse kapaciteter fastlægges
ifølge bestemte parametre og kan ikke forveksles med bruttoka-paciteten eller den faktiske kapacitet. Bruttokapaciteten eller denfaktiske kapacitet er den højest mulige kapacitet, der kan opnåsuden at tage hensyn til faktorer som det personale, der er tilrådighed, ferieperioder, opsætningstider, vedligeholdelse osv.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 15
▼B
(88)EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse var 87 % mellem 1995
og undersøgelsesperioden, bortset fra i 1997, hvor produktionen
toppede og kapacitetsudnyttelsen var 93 %. På det tidspunkt varder et højt forbrug af varmtvalsede bredbånd til både det friemarked og det bundne marked.
(89)Det blev fastslået, at en stor kapacitetsudnyttelse var normal, dadet bør erindres, at det i den tunge industri og ganske særlig istålindustrien er nødvendigt at holde kapacitetsudnyttelsen så
stor som muligt for at reducere virkningerne af de høje faste
produktionsomkostninger.
c)Ordrerogsalg
i) Ordrer
(90)Som et supplement til analysen af salget blev der foretaget en
undersøgelse af udviklingen i de ordrer, som EF-erhvervsgrenenmodtog. Til dette formål forelagde erhvervsgrenen oplysninger,som også er til rådighed inden for rammerne af tilsynet medstålmarkedet i Fællesskabet i henhold til EKSF-traktaten. Selvom disse oplysninger ikke helt nøjagtigt gengiver situationen
vedrørende den pågældende vare, men også omfatter en lidt
bredere varekategori, var det muligt at anse denne sammenlæg-ning af oplysninger som repræsentativ for situationenvedrørende den pågældende vare. Disse oplysninger viste, at1997 var det år, hvor ordreniveauet var højt i forhold til densituation, der konstateredes i undersøgelsesperioden. I modsæt-
ning til den stabile udvikling i det synlige forbrug mellem 1997
og undersøgelsesperioden var der en nedgang på 17 % ierhvervsgrenens ordrer mellem 1997 og undersøgelsesperioden.
(91)Ifølge dette resultat var EF-erhvervsgrenens økonomiske aktivi-teter mere regelmæssige og ligeligt spredt ud over hele 1997,hvor ordremængden udviklede sig mere på linje med salgs-
mængden. Da der er en tidsforskel mellem ordrer og leverancer,
tydede nedgangen i ordremængden på, at der også var tale omnedgang i de økonomiske aktiviteter, hvilket vil blive undersøgti det følgende.
ii) Salg
(92)I den undersøgte periode steg salget fra 9,6 mio. tons til 9,7 mio.
tons, dvs. 1 %.
(93)I den pågældende periode afspejlede tendensen i salget sig meget
bredt i forbrugsudviklingen. Mellem 1997 og undersøgelsespe-rioden var der imidlertid en nedgang i EF-erhvervsgrenens salgpå 12 %, medens forbruget steg ganske lidt.
(94)EF-erhvervsgrenen fremførte, at skadesindikatoren vedrørendesalg er fastlagt på grundlag af sendinger, der er leveret og faktu-
reret i de specificerede perioder. Det er i den forbindelse vigtigt
at understrege, at EF-erhvervsgrenen har tilrettelagt sin produkti-onsproces på en sådan måde, at de ordrer, brugerne har afgivetpå en bestemt dato, leveres og faktureres og således sælges tildem med en tidsforskel på mindst tre måneder. For at få en rele-vant vurdering af udviklingen i en given periode er det således
nødvendigt at undersøge ikke blot det faktiske salg, men også
de ordrer, der blev modtaget i en sådan periode. Enhver udvik-ling, der konstateres i forbindelse med disse ordrer, kan såledesikke undgå at give sig udslag i en tilsvarende udvikling i salgetmed en vis tidsforsinkelse.
iii) Differentiering af forskellige typer af salg
(95)EF-erhvervsgrenen fremførte, at det for at vurdere den faktiske
skade, den blev påført, var nødvendigt at undersøge udviklingeni salget af forskellige typer varmtvalsede bredbånd, nemlig sortebredbånd i forhold til bejdsede bredbånd. Da dumpingimportenaf sorte bredbånd udgjorde en stor del af den samlede import,2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 16
▼B
ville udviklingen i erhvervsgrenens salg og salgspriser for den
type bredbånd angiveligt vise en særlig skadevoldende situation.
(96)Undersøgelsen af dette særlige problem viste fra 1995 til under-søgelsesperioden (1998) en nedgang på 13 % i den mængdesorte bredbånd, som EF-erhvervsgrenen solgte på det friemarked, medens salget af bejdsede bredbånd steg 34 %. I abso-
lutte tal er dette et fald på ca. 1 mio. tons i salget af sorte
bredbånd og en stigning på ca. 0,5 mio. tons i salget af bejdsedebredbånd.
(97)Dette bekræftede også, at forholdet i salget af sorte bredbånd ogbejdsede bredbånd var mere afbalanceret for EF-erhvervsgrenenend for de eksporterende producenter. Fra 1995 til 1997 var 70 %af salget sorte bredbånd mod 30 % bejdsede bredbånd. I under-søgelsesperioden blev dette til henholdsvis 60 % og 40 %.Denne udvikling i salget viser med al tydelighed, at der skete et
skift fra sorte til bejdsede bredbånd i undersøgelsesperioden, dvs.
fra en varekategori, hvor importen var udtalt, til en kategori,hvor importen var mindre fremtrædende.
d)Prisudvikling
(98)I den undersøgte periode var der en nedgang på 10 % i de
gennemsnitlige salgspriser for varmtvalsede bredbånd, somsolgtes af EF-erhvervsgrenen. I 1995 var salgspriserne de højestei ti år. De fulgte fortsat en faldende tendens indtil 1997 (- 17 %og - 3 % sammenlignet med 1995 og 1996), men steg igen fra1997 indtil udløbet af undersøgelsesperioden (+ 9 %).
e)Markedsandel
(99)Fra 1995 til undersøgelsesperioden formindskedes EF-erhvervs-
grenens markedsandel 3,7 procentpoint, fra 52,0 % i 1995 til48,3 % i undersøgelsesperioden.
(100)Mellem 1995 og 1996 og også mellem 1996 og 1997 øgedes EF-erhvervsgrenens markedsandel med henholdsvis 1,1 og 1,8procentpoint.
(101)Mellem 1997 og undersøgelsesperioden mistede EF-erhvervs-grenen imidlertid hele den markedsandel, der tidligere varindvundet, og nåede endog ned på et lavere niveau end i 1995.Tabene øgedes til 6,6 procentpoint. En yderligere undersøgelse
af situationen viste, at der var tabt markedsandele som følge af
en nedgang i salget både i forbindelse med forbundne og ikke-forbundne kunder på det frie marked i Fællesskabet.
f)Rentabilitet
(102)Det gennemsnitlige udbytte på EF-erhvervsgrenens salg af den
pågældende vare faldt 39 % fra 1995 til undersøgelsesperioden.
Den høje fortjeneste (20,7 %) i 1995 var resultatet af høje priserpå markedet på det tidspunkt. I 1996 opnåede erhvervsgrenenstadig fortjeneste trods afmatning på markedet og nedgang isalgspriserne (- 15 %). Men genoprettelsen af salget i 1997 gav
ikke erhvervsgrenen mulighed for at øge fortjenestmargenen, da
salgspriserne faldt igen med 3 %.
(103)I undersøgelsesperioden blev rentabiliteten genoprettet franiveauet i 1997. Stigningen i salgspriserne (9 % i gennemsnit
sammenlignet med 1997) gav EF-erhvervsgrenen mulighed for
at opnå en fortjenstmargen på 12,9 %, dvs. den fortjenstmargen,som erhvervsgrenen hævdede var rimelig.
(104)Flere eksporterende producenter erklærede, at EF-erhvervsgrenenogså opnåede en meget høj fortjeneste i undersøgelsesperioden,og at denne faktor alene burde have berettiget til øjeblikkeligafslutning af proceduren. En sådan fortjeneste var langt størreend hvad Kommissionen havde fundet rimelig i tidligere anti-dumpingsager vedrørende stålprodukter.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 17
▼B
(105)Ifølge de relevante bestemmelser i grundbeslutningen og WTO-
aftalen om antidumping skal en konstatering af, om der fore-
ligger skade, baseres på positivt bevismateriale vedrørende a)omfanget af dumpingimporten og dennes indvirkning på prisernepå samme vare på markedet i Fællesskabet og b) denne indfør-sels følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen. Endvidere hedderdet, at der skal tages hensyn til, om der har været tale om en
betydelig stigning i dumpingimporten enten absolut eller i
forhold til forbruget i Fællesskabet. Der skal også tages hensyntil, om dumpingvarerne udbydes til en væsentlig lavere pris ellerom priserne som følge af en sådan indførsel er blevet trykketbetydeligt eller om prisstigninger hindres. Hverken en enkelt
eller flere af disse faktorer er nødvendigvis udslagsgivende for
►
C1beslutningen ◄. Endelig hedder det, at en undersøgelse
af virkningerne af dumpingimporten for den indenlandskeerhvervsgren skal omfatte en vurdering af alle relevante økono-miske faktorer og forhold, der har indflydelse på denneerhvervsgrens situation, herunder størrelsen af den faktiske
dumpingmargen, den faktiske og mulige nedgang i salg, fortje-
neste, produktion, markedsandel, produktivitet,kapacitetsudnyttelse, faktorer, der påvirker priserne osv. Dethedder specielt i grundbeslutningen, at denne liste ikke erudtømmende, og at hverken en eller flere af disse faktorernødvendigvis er udslagsgivende for ►
C1beslutningen ◄.
(106)I det foreliggende tilfælde viste undersøgelsen, at dumpingim-
porten er steget betydeligt, både absolut og relativt. De lavepriser på dumpingimporten lå desuden langt under EF-erhvervs-grenens priser. Efter at have opfyldt ovennævnte betingelser tog
Kommissionen stilling til den mulige og faktiske udvikling af en
række relevante økonomiske faktorer i undersøgelsen, inden dendrog endelige konklusioner. Flere eksporterende producenterspåstand om, at alene fortjenstniveauet skulle have berettiget tilen afslutning af proceduren, er således helt klart i modstrid medbestemmelserne i grundbeslutningen.
(107)EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i undersøgelsespe-rioden, navnlig priser og fortjeneste, bør endvidere betragtes påbaggrund af strukturen på markedet for varmtvalsede bredbåndog udviklingen i erhvervsgrenens økonomiske situation i under-
søgelsesperioden som omhandlet i punkt 4).
(108)Endelig er det i forbindelse med antidumpingprocedurer ikke
relevant at foretage en sammenligning af en bestemt økonomiskindikator vedrørende EF-erhvervsgrenen og samme økonomiskeindikator på verdensplan.
g)Investeringerogbeskæftigelse
(109)Undersøgelsen viste, at der især var investeret i udskiftning af
maskiner og udstyr. I undersøgelsesperioden var investeringsni-
veauet det samme som i 1995. I overensstemmelse med denstærke efterspørgsel i 1997 øgedes investeringerne med 32 % iforhold til 1995.
(110)Med hensyn til beskæftigelsen blev det tidligere nævnt, at EF-
erhvervsgrenen fremstiller flere produkter samme sted og med
samme maskiner, navnlig varmtvalsede bredbånd. I den pågæl-dende periode var der et fald på 4 % i antallet af personer, somvar beskæftiget med produktionen af den pågældende vare i EF-erhvervsgrenen.
h)Resumé af undersøgelsen af EF-erhvervsgrenens situation
mellem1995ogundersøgelsesperioden
(111)Flere eksporterende producenter hævdede, at det ikke var muligtat foretage en konstatering af skaden i undersøgelsesperioden pågrundlag af en sammenligning af situationen for EF-erhvervs-grenen i 1995 og 1997. De mente, at navnlig pris- ogfortjenesteniveauet i 1995 og produktions-, kapacitetsudnyt-telses-, salgs- og markedsandelsniveauet i 1997 ikke var2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 18
▼B
repræsentative for, hvad der ville være tilfældet i loyal konkur-
rence. Efter deres opfattelse var det på grundlag af de andreresultater for hele den undersøgte periode ikke rimeligt at
konkludere, at EF-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade.
(112)De interesserede parter oplyste i forbindelse med ovennævnte
krav imidlertid ikke på hvilken måde flere økonomiske indika-
torer, der blev fastlagt i 1995 og 1997, ikke kunne anses for at
være repræsentative. De fremførte blot, at priser og fortjeneste i1995 og produktion, kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandel i1997 ikke var repræsentative. Med andre ord skulle der ifølgedenne påstand ikke tages hensyn til en betydelig del af de oplys-
ninger, der blev fastslået i Kommissionens undersøgelse uden
beviser eller forklaring på, hvorfor der ikke var tale om loyalkonkurrence i 1995 og 1997. Kommissionen fandt i sin undersø-gelse ikke beviser til støtte for påstanden om, atkonkurrencevilkårene ikke var normale på markedet i Fælles-skabet i årene 1995 og 1997, og det fastslås derfor, at der ikke
er nogen grund til ikke at tage hensyn til sådanne oplysninger.
(113)Kommissionen undersøgte udviklingen i EF-erhvervsgrenens
økonomiske situation i den undersøgte periode og dens generelle
økonomiske situation mellem 1995 og undersøgelsesperioden på
årsbasis.
(114)Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen hævede sine salgs-priser 9 % mellem 1997 og undersøgelsesperioden, hvor der var
en mindre stigning i det synlige forbrug, men at den ikke var i
stand til at opretholde salgsmængden, som faldt 12 %. Erhvervs-grenen tabte således markedsandele (- 6,6 procentpoint eller14 %). Endvidere faldt erhvervsgrenens produktion 9 %, hvilketogså betød nedsat kapacitetsudnyttelse. Trods den negative
udvikling steg rentabiliteten fra 6,3 % til 12,9 %.
(115)Undersøgelsen viste også, at importen fra de pågældende lande
steg betydeligt mellem 1997 og undersøgelsesperioden medhensyn til mængde (+ 143 %), hvilket betød at deres markeds-
andel mere end fordobledes (+ 6,3 procentpoint). Selv om de
pågældende lande hævede deres salgspriser 7 %, underbød deEF-erhvervsgrenens priser med 8 % i gennemsnit i undersøgel-sesperioden.
4.Analyse af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i
undersøgelsesperioden
a)Indledendebemærkninger
(116)EF-erhvervsgrenen hævdede, at priserne og derfor fortjenesten lå
på et højt niveau i hele første halvdel af undersøgelsesperioden,fordi det synlige forbrug og således efterspørgslen var usæd-vanlig høj, selv om den ikke blev opvejet af et tilsvarendefaktisk forbrug. Dette førte i første halvdel af undersøgelsespe-
rioden til lageroverskud, som i vid udstrækning bestod af de
pågældende importvarer og i anden halvdel af perioden til enbetydelig formindskelse af lagerbeholdningen.
(117)Erhvervsgrenen mente også, at det ville være nødvendigt med enmere detaljeret analyse af salget efter varetype og salgskanaler,hvor der er direkte konkurrence mellem erhvervsgrenens varerog importvarerne, for at få fastslået det fulde omfang af denpåførte skade. Dette indebærer en differentieret analyse af salgetaf sorte bredbånd i forhold til salget af bejdsede bredbånd, og
salgskanaler, hvor der indgås langtidskontrakter i forhold til alt
andet salg.
(118)Endelig anførte erhvervsgrenen, at det var nødvendigt med en
mere detaljeret analyse af de fire kvartaler i undersøgelsespe-
rioden på grund af tidsforskydningen mellem købernesordreafgivelse og leveringen af varerne. En sådan tidsforskelforsinkede angiveligt de negative virkninger af den pågældendeimport. Det var derfor nødvendigt at undersøge ordreudviklingeni undersøgelsesperioden yderligere.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 19
▼B
(119)Alle aktører på stålmarkedet er enige om, at transaktionerne
hovedsagelig foregår på et kvartalsvist grundlag. Produktionen
tilrettelægges og baseres på kvartalsvise planer og priser, ogbåde ordrer og leveringerne forhandles i overensstemmelsehermed. De eksporterende producenters antydning af, at detikke var muligt at foretage en objektiv vurdering af eventuelskade for EF-erhvervsgrenen, hvis undersøgelsesperioden blev
opdelt, specielt i kvartaler, var derfor ikke berettiget. EF-
erhvervsgrenens påstande blev derfor undersøgt og analyseretsom anført nedenfor.
(120)For at få et overblik over de cykliske svingninger i EF-erhvervs-
grenens aktiviteter og efterprøve den kvartalsvise udvikling i
dens økonomiske situation endnu engang indhentede Kommis-sionen også kvartalsvise oplysninger for perioden fra 1996 tilandet kvartal af 1999.
b)Cykliskesvingningeristålindustrien
(121)Ifølge klageren forekommer der sæsonmæssige svingninger på
stålmarkedet, hvor de første to kvartaler i hvert kalenderårnormalt er bedre end de sidste. Sådanne sæsonmæssige sving-ninger kunne især konstateres i forbindelse medsalgsaktiviteterne. Salget vil normalt være berørt i tredje kvartalpå grund af ferieperioden i brugerindustrierne, men kommer så i
gang igen i fjerde kvartal. Da nogle af EF-erhvervsgrenens
påstande krævede en kvartalsvis analyse, var det vigtigt at sikre,at en udvikling, der konstateredes, ikke bare afspejlede normalekvartalsvise svingninger. En sådan analyse havde en ganskesærlig betydning, da klageren påstod, at de tendenser, der
konstateredes i undersøgelsesperioden, var langt over normale
cykliske forløb.
(122)Til vurderingen af de cykliske fænomener i forbindelse medvarmtvalsede bredbånd konstaterede Kommissionen følgende
tendenser i EF-erhvervsgrenens produktion og salg fra 1996 til
undersøgelsesperioden:
(%)
1. kvartal 2. kvartal 3. kvartal 4. kvartal
Produktion
— 1996 93 97 95 100
— 1997 97 100 97 97
— IP (1998) 100 94 77 70
Salgsmængde
— 1996 87 90 91 100
— 1997 97 100 97 97
— IP (1998) 100 87 68 61
Salgsværdi
— 1996 100 96 89 94
— 1997 95 100 99 98
— IP (1998) 100 88 63 51
(123)Med hensyn til produktionen konstateredes det, at tredje kvartal
ikke nødvendigvis udviste det laveste aktivitetsniveau. I 1996 og
1997 var den største forskel 7 % mellem første og fjerde kvartal
i 1996, og tendensen i produktionen var lineær i de pågældendeår. I undersøgelsesperioden var produktionsniveauet i tredje ogfjerde kvartal langt lavere end i første kvartal, hvilket tydedepå, at de konstaterede svingninger lå langt over de normalesæsonmæssige svingninger.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 20
▼B
(124)Med hensyn til salgsmængde var den afmatning, der konstate-
redes i tredje og fjerde kvartal endog endnu mere udtalt i
undersøgelsesperioden. Salgsaktiviteterne var usædvanlige små ianden halvdel af undersøgelsesperioden og lå langt over denormale sæsonmæssige svingninger.
(125)Ovenstående kvartalsvise analyse dækker årene 1996 og 1997samt undersøgelsesperioden og viser, at de konstateredetendenser i sidstnævnte periode er langt over de normale sving-ninger i forbindelse med cykliske fænomener i transaktionernemed varmtvalsede bredbånd.
c)Synligtforbrugoglageroverskud
(126)Som anført i betragtning 61 var udviklingen i det synlige forbrug
på årsbasis ret stabil, navnlig mellem 1997 og undersøgelsespe-rioden. Det synlige forbrug afspejler pr. definition ikke denfaktiske anvendelse, dvs. brugernes faktiske forbrug af den
pågældende vare. Forskellen mellem det synlige og det faktiske
forbrug er grundlæggende de lagerbeholdninger, der findes iforskellige led i distributionskæden, f.eks. i dette tilfælde hosimportører, handlende, forhandlere, sælgere, stålservicecentre ogbrugere.
(127)Undersøgelsen af dette specielle problem viste, at det synligeforbrug var langt større i de to første kvartaler i undersøgelses-perioden end i de sidste. Den forholdsvis stabile udvikling, derkonstateredes i det synlige forbrug i hele 1997, forekom ikke i
undersøgelsesperioden. Denne forskel i tendensen var særlig
tydelig ved en sammenligning af slutningen af 1997 og begyn-delsen af undersøgelsesperioden, da der var en betydeligstigning i det synlige forbrug mellem de to perioder. Dette tyderpå en stigning i lagerbeholdningerne, hvorimod det omvendteville være tilfældet, hvis fjerde kvartal af 1997 blev sammen-
lignet med fjerde kvartal af undersøgelsesperioden, og således
viste en betydelig formindskelse af lagerbeholdningerne i de tosidste kvartaler i undersøgelsesperioden.
(128)Da disse lagerbeholdninger angiveligt spillede en særlig storrolle i udviklingen på markedet i undersøgelsesperioden, var detnødvendigt at fastlægge det kvartalsvise synlige forbrug, ikkekun for undersøgelsesperioden, men også for 1997.
(129)Til at bekræfte disse resultater ville det også være nødvendigt atfastlægge den relevante udvikling i det faktiske forbrug. Dettevar imidlertid ikke muligt, da ikke alle de forskellige interesse-rede parter i distributions- og brugerniveau varsamarbejdsvillige. Kommissionen var alligevel i stand til at fast-
lægge lagerbeholdningerne hos forhandlerne på grundlag af
Eurostat-oplysninger indhentet inden for rammerne af EKSF-traktaten.
(130)På linje med ovennævnte resultater viste det sig, at der skete en
betydelig opbygning af lagerbeholdninger i handelsleddet
mellem udgangen af 1997 og begyndelsen af undersøgelsespe-rioden. Der konstateredes således en stigning på 29 % mellemfjerde kvartal i 1997 og første kvartal i undersøgelsesperiodenog endnu en stigning på 11 % mellem første kvartal og andet
kvartal i undersøgelsesperioden.
(131)Dette bekræftede også, at lagerbeholdningerne formindskedes
betydeligt hen imod slutningen af undersøgelsesperioden (-22 %). En sammenligning af lagerbeholdningerne ved slutningen
af både første og andet halvår af undersøgelsesperioden viste
tydeligt, hvordan lagrene blev anvendt. En sammenligning afden kvartalsvise udvikling i lagerbeholdningerne i 1997 ogsamme udvikling i undersøgelsesperioden bekræfter også oven-nævnte resultater.
(132)Denne tendens til lageroverskud i de to første kvartaler af under-søgelsesperioden blev bekræftet i en redegørelse fra eneksporterende producent i undersøgelsen og af oplysningernefra en større bruger af den pågældende vare på markedet i2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 21
▼B
Fællesskabet. Denne bruger havde lagerbeholdninger, som midt i
undersøgelsesperioden var mere end fordoblet i forhold til ibegyndelsen af samme periode, mens der ikke var noget tegn
på større forskelle i denne brugers underliggende aktiviteter
mellem begyndelsen og slutningen af undersøgelsesperioden.
(133)Undersøgelsen bekræftede således EF-erhvervsgrenens påstandom, at der forekom betydelige lageroverskud i begyndelsen afundersøgelsesperioden. I de første to kvartaler af undersøgelses-
perioden var det synlige forbrug betydeligt højere end det
faktiske forbrug, medens det omvendte var tilfældet i tredje ogfjerde kvartal af perioden.
(134)Det synlige forbrug i første halvdel af undersøgelsesperioden varca. 1,5 mio. større end det synlige forbrug i første halvdel af
1997.
(135)Nogle interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenen i vid
udstrækning selv bidrog til det lageroverskud, der konstateredesi første halvdel af undersøgelsesperioden. Det skal i den forbin-delse bemærkes, at erhvervsgrenen begyndte at sælge mindre
lige fra begyndelsen af undersøgelsesperioden som vist nedenfor,
hvilket tyder på, at den ikke havde nogen stor andel i opbyg-ningen af lageroverskud.
d)Produktionogkapacitetsudnyttelse
(136)Påkvartalsvist grundlag faldt produktionen 23%i tredje og30%
i fjerde kvartal af undersøgelsesperioden i forhold til førstekvartal af samme periode.
(137)Samtidig med nedgangen i produktionen faldt kapacitetsudnyt-telsen også 12 % i tredje kvartal af undersøgelsesperioden og
17 % i fjerde i forhold til første kvartal af samme periode.
(138)På samme måde konstateredes det, at produktionen og kapaci-
tetsudnyttelsen faldt i forhold til de relevante kvartalsviseaktiviteter i 1997. I tredje og fjerde kvartal i undersøgelsespe-rioden faldt produktionen henholdsvis 20 % og 11 % og
kapacitetsudnyttelsen 12 % og 18 % i forhold til tredje og fjerde
kvartal af 1997.
e)Salgsmængde,salgspriserogrentabilitet
i) Salgsmængde
(139)EF-erhvervsgrenens salgsmængde faldt 32 % i tredje kvartal af
undersøgelsesperioden og 39 % i fjerde kvartal sammenlignet
med første.
(140)Som allerede nævnt i forbindelse med analysen på år-til-år-basis
hævdede Fællesskabet, at der burde forlages en mere detaljeretog differentieret analyse af dens forskellige typer salg og salgs-kanaler, da dette ville vise, at salget i højere grad blev berørt,når varerne konkurrerede direkte med de pågældende import-
varer. Ud over opdelingen mellem salg af sorte og bejdsede
bredbånd hævdede erhvervsgrenen også, at en del af dens salgvar resultatet af langtidsleverings- og salgskontrakter, som f.eks.er indgået med bilindustrien. Disse kontrakter dækker typisk enperiode på op til et år, hvor mængderne og priserne er faste. De
eksporterende producenter leverer grundlæggende ikke til
kunderne i henhold til den slags kontrakter.
(141)Med henblik på en detaljeret analyse blev ovennævnte salgstypergrupperet og angivet som »langtids«salg i forhold til »andet«salg. På samme måde blev der også foretaget en undersøgelseaf udviklingen i salg, salgspriser og rentabilitet i forbindelse
med sorte og bejdsede bredbånd i undersøgelsesperioden.
(142)Mængden i langtidssalget var meget mere stabil kvartalsvis i
undersøgelsesperioden end de øvrige salgsaktiviteter. Der varsåledes et fald på 20 % i langtidssalget i tredje kvartal og på22 % i fjerde kvartal i forhold til første. Faldet i andet salg var2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 22
▼B
mere udtalt, nemlig 35 % og 43 % i tredje og fjerde kvartal i
forhold til første.
(143)Det samme gjorde sig gældende i analysen af salgsmængden afsorte bredbånd i forhold til bejdsede bredbånd. I undersøgelses-perioden var der en mere glidende udvikling i mængden afsolgte bejdsede bredbånd i forhold til sorte. Faldet i salget afsorte bredbånd var så stor som 39 % i tredje kvartal og 44 % ifjerde kvartal i forhold til første kvartal af undersøgelsespe-
rioden, mens faldet i forbindelse med bejdsede bredbånd kun
var henholdsvis 21 % og 29 %.
ii) EF-erhvervsgrenens salgspriser
(144)I de første to kvartaler af undersøgelsesperioden var priserne på
varmtvalsede bredbånd stort set stabile, nemlig henholdsvis306 EUR og 308 EUR pr. ton. Senere faldt priserne til 286 EURpr. ton i tredje kvartal og til 254 EUR pr. ton i fjerde kvartal.Dette svarer til et prisfald på 17 % i undersøgelsesperioden.
(145)En analyse af priserne efter salgstype viste, at priserne i langtids-salg stort set var stabile i de tre første kvartaler afundersøgelsesperioden og kun faldt fra 320 EUR pr. ton til312 EUR pr. ton, dvs. 2 %. Faldet var begrænset til 10 % isammenligning med første og fjerde kvartal af undersøgelsespe-
rioden. I modsætning hertil var priserne ved andet salg allerede
faldet 10 % mellem første og tredje kvartal af undersøgelsespe-rioden og 21 % mellem første og fjerde kvartal af sammeperiode.
(146)Sammenligningen af prisudviklingen for sorte og bejdsede
bredbånd viste, at priserne på førstnævnte faldt meget mere end
priserne på sidstnævnte. Resultatet af disse forskellige tendenservar, at priserne på tværs af kategorierne var meget mere forskel-lige i slutningen af undersøgelsesperioden end i begyndelsen.Priserne for bejdsede bredbånd faldt kun fra 328 EUR pr. tontil 316 EUR pr. ton, dvs. 4 %. Faldet var begrænset til 12 % i
sammenligning med første og fjerde kvartal i undersøgelsespe-
rioden. I modsætning hertil var priserne på sorte bredbåndallerede faldet 10 % mellem første og tredje kvartal og 22 %mellem første og fjerde kvartal.
iii) Rentabilitet
(147)På kvartalsvist grundlag viste det sig, at rentabiliteten var meget
god i første halvdel af undersøgelsesperioden. Som følge afhurtige prisfald i de efterfølgende kvartaler mindskedes rentabili-
teten fortsat og gik fra 16,8 % i første kvartal af
undersøgelsesperioden til - 2,6 % i fjerde kvartal.
(148)Salgsdifferentieringen viste en betydelig nedgang i rentabilitetenlige fra starten af undersøgelsesperioden i forbindelse med salgetaf sorte bredbånd og andet salg end langtidssalg.
(149)Det fremgik af undersøgelsen, at rentabiliteten for langtidssalgetvar meget god i første halvdel af undersøgelsesperioden (ca.21 %) og forblev positiv i hele undersøgelsesperioden, nemlig8 % i fjerde kvartal. Andet salg var også rentabelt på ca. 16 %i første halvdel af undersøgelsesperioden. Som i forbindelse med
udviklingen i efterspørgslen efter varmtvalsede bredbånd faldt
det siden i tredje og fjerde kvartal af undersøgelsesperioden ogblev negativt (- 7 %) i fjerde kvartal.
(150)Samme konstateringer var gældende for rentabiliteten i forbin-delse med sorte og bejdsede bredbånd, hvor rentabiliteten var
god for begge typer i første halvdel af undersøgelsesperioden.
Derefter var rentabiliteten positiv for bejdsede bredbånd i heleundersøgelsesperioden (4,5 % i fjerde kvartal), mens rentabili-teten i salget af sorte bredbånd formindskedes betydeligt itredje kvartal og omdannedes til et tab på 16,5 % i fjerdekvartal.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 23
▼B
(151)Der var således nedgang i det globale salg, priser og rentabilitet i
undersøgelsesperioden. Denne tendens var langt mindre udtalt
for salget på segmenter af markedet, hvor der var mindredumpingimport. Med hensyn til priser og heraf følgende fortje-neste var EF-erhvervsgrenens situation forholdsvis stabil i heleden periode, hvor det synlige forbrug toppede. Undersøgelsenviste også, at erhvervsgrenen ikke var i stand til at øge sit salg
i forhold til stigningen i det synlige forbrug. Til gengæld forblev
prisniveau og rentabilitet på et højt niveau i en periode med enstærk og stigende efterspørgsel.
(152)Undersøgelsen viste også, at indkøbspriserne på artikler til de
største omkostninger i produktionsomkostningerne faldt i under-
søgelsesperioden. Navnlig faldt prisen på jernmalm op til 12 %,prisen på skrot op til 40 %, og olieprisen faldt til niveauet i1970. Omkostningerne til råmaterialer faldt således og satte engrænse for tabene, navnlig i undersøgelsesperioden.
(153)For at fuldføre analysen af salgsmængde, salgspriser og rentabi-litet blev det fastslået, at disse økonomiske indikatorer også faldti forhold til de relevante kvartalsvise aktiviteter i 1997. I tredjeog fjerde kvartal af undersøgelsesperioden faldt salgsmængden24 % og 27 % og salgspriserne 6 % og 19 % i forhold til tredje
og fjerde kvartal af 1997. Med hensyn til rentabiliteten konstate-
redes det, at den var 15 procentpoint lavere i fjerde kvartal afundersøgelsesperioden sammenlignet med fjerde kvartal af 1997.
(154)I forbindelse med vurderingen af udviklingen i salgsmængde,salgspriser og rentabiliteter er det vigtigt at bemærke, at der er
et tidsmæssigt forspring mellem EF-erhvervsgrenens prisforhand-
linger med kunderne og fakturering og levering. I forbindelsemed især udviklingen i andet salg var de priser, der anvendtes iførste kvartal af undersøgelsesperioden, i virkeligheden blevetforhandlet i løbet af fjerde kvartal i 1997 og fremefter.
f)TidsforskelmellemEF-erhvervsgrenenssituationogmarkeds-
udviklingen
(155)Som nævnt i analysen på år-til-år-basis hævdede EF-erhvervs-grenen, at det var nødvendigt at tage hensyn til tidsforskellenmellem salget af varerne og prisforhandlingerne med de pågæl-dende kunder, når udviklingen i dens priser og rentabilitet skullevurderes. I praksis foregik prisforhandlingerne mindst et kvartal
før salget.
(156)Undersøgelsen viste, at en glidende produktionsplanlægning for
en effektiv kapacitetsudnyttelse resulterede i en tidsforskelmellem ordren og salget. Det konstateredes, at denne forskelfaktisk var omkring et kvartal. Med andre ord er salget i første
kvartal af undersøgelsesperioden resultatet af ordrer, der blev
forhandlet og indgået i fjerde kvartal af 1997.
(157)I betragtning af denne tidsforskel viste den kvartalsvise tendens,som blev konstateret i de ordrer, EF-erhvervsgrenens modtog, et
betydeligt fald i undersøgelsesperioden. Som erhvervsgrenen
hævdede, er denne negative tendens udtalt lige fra første kvartali undersøgelsesperioden i forhold til den konstaterede tendens iforbindelse med salgsmængder og produktion. Den ordre-mængde, der blev modtaget i andet kvartal afundersøgelsesperioden, var 17 % lavere end dem, der blev
modtaget i første kvartal. Det viste sig også, at niveauet for
modtagne ordre var forholdsvis højt i fjerde kvartal af 1997 ogsvarede til leverancer/salg i første kvartal af undersøgelsespe-rioden.
(158)Disse konklusioner svarer således til EF-erhvervsgrenens påstandom, at den forholdsvis positive økonomiske situation i førstehalvdel af undersøgelsesperioden kun afspejler et sundt ordreni-veau i sidste kvartal af 1997 og første kvartal afundersøgelsesperioden, nemlig på et tidspunkt hvor efter-spørgslen stadig var høj.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 24
▼B
g)KonklusionvedrørendeEF-erhvervsgrenenssituationiunder-
søgelsesperioden
(159)Den kvartalsvise analyse viste, at EF-erhvervsgrenens økono-
miske situation forværredes betydeligt i undersøgelsesperioden,
især i anden halvdel. Forværringen gik langt ud over de sæson-mæssige svingninger, der konstateredes i de forudgående år påkvartalsvist grundlag.
(160)Alle skadesindikatorer fulgte en negativ tendens i tredje kvartal iundersøgelsesperioden sammenlignet med den gennemsnitlige
aktivitet i perioden: produktionen faldt 10 %, kapacitetsudnyt-
telsen 6 %, salgsmængden 14 %, salgspriserne 2,4 % ogrentabiliteten faldt 2,1 procentpoint.
(161)Samme sammenligning af det fjerde kvartal i undersøgelsespe-rioden viser, at EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
forværredes yderligere sammenlignet med det gennemsnitlige
aktivitetsniveau i undersøgelsesperioden: produktionen faldt18 %, kapacitetsudnyttelsen 10 %, salgsmængden 22 %, priserne13 %, og rentabiliteten blev negativ (- 2,6 % af nettoudbyttet), etfald på 15,5 procentpoint.
5.Udviklingen efter undersøgelsesperioden
(162)Som nævnt førte lageroverskuddene i første halvdel af undersø-
gelsen til en forholdsvis positiv markedssituation, som gav sigudslag i et godt prisniveau på markedet i Fællesskabet i sammeperiode. EF-erhvervsgrenens rentabilitet var derfor stadig god.
Men da situationen ikke blev understøttet af en positiv udvikling
på brugermarkedet, og det sandsynligvis ville føre til en negativudvikling efter en vis tid, var det også nødvendigt at bekræftedette scenario ved en analyse af udviklingen efter udløbet afundersøgelsesperioden.
(163)Som nævnt af flere eksporterende producenter fandt der en vis
genopretning sted af den mængde, som EF-erhvervsgrenen frem-
stillede og solgte i begyndelsen af 1999. Produktionsniveauet ogsalget var dog imidlertid væsentligt lavere end i begyndelsen afundersøgelsesperioden og 1997. Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens økonomiske situation fortsat forværredes efter
undersøgelsesperioden, navnlig med hensyn til et fald i salgs-
priser og rentabilitet i de to første kvartaler af 1999.
(164)Dette bekræftede de negative virkninger af det massive lager-overskud, som ophobede sig i begyndelsen afundersøgelsesperioden, og den formindskelse af lagerbeholdnin-gerne, som startede i tredje kvartal af undersøgelsesperioden og
fortsatte trods nedgang i den faktiske import i første halvdel af
1999. Ud over lageroverskuddet kunne forsinkelsen i den nega-tive udvikling for EF-erhvervsgrenen også tilskrives dentidsforskel, som erhvervsgrenen arbejder med i forbindelse medsine kunder. Dette viser sig ikke kun i udviklingen af skadesin-dikatorer som produktion, salg, priser og rentabilitet, men også i
udviklingen af de ordrer, som EF-erhvervsgrenen modtog.
(165)Flere parter hævdede, at det ikke var nødvendigt at indføre anti-
dumpingforanstaltninger i denne procedure, da den pågældendeimport ophørte efter undersøgelsesperioden.
(166)Undersøgelsen viste, at importen på grundlag af generelle ellerukontrollerede oplysninger var faldet siden begyndelsen af
undersøgelsesperioden, navnlig i forbindelse med nogle af de
lande, der er omfattet af proceduren. Dette er dog ikke et usæd-vanligt fænomen i antidumpingundersøgelser, da markedetsaktører og ganske særlig importørerne, tager hensyn til, at under-søgelserne kræver en forsigtig vurdering af markedet for så vidt
som de kan føre til indførelse af antidumpingforanstaltninger.
Aktørernes reaktion kan være mere eller mindre udtalt. Underalle omstændigheder ville det give de berørte eksporterendeproducenter mulighed for at følge en skiftevis stimulerende ogbremsende kurs i forbindelse med deres eksport, hvis det gøresberettiget, at der ikke indføres antidumpingforanstaltninger af2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 25
▼B
hensyn til et fald i importen, som kunne være tidsbegrænset.
Noget sådant ville få meget forstyrrende virkninger for alleprodukter på markedet i Fællesskabet, og det er derfor ikke
muligt at anvende det i den foreliggende sag som begrundelse
for ikke at indføre antidumpingforanstaltninger.
(167)Det er også blevet hævdet, at den høje importkoncentration iundersøgelsesperioden kun var et korttidsfænomen. I mellem-tiden har markedspriserne i Fællesskabet nået et niveau, der kansikre en hurtig genoprettelse af EF-erhvervsgrenens økonomiskesituation.
(168)En detaljeret analyse viser, at EF-erhvervsgrenens priser fortsatforringedes og nåede meget lave niveauer i de to første kvartaler
af 1999. Prisfaldet udløste store finansielle tab, som EF-
erhvervsgrenen måtte afholde over et langt tidsrum.
6.Konklusion vedrørende skade
(169)På den ene side viste analysen på år-til-år-basis af EF-erhvervs-
grenens situation i perioden en række negative udviklinger iperioden fra 1995 til undersøgelsesperioden. Den kvartalsviseanalyse viste desuden, at erhvervsgrenens økonomiske situation
forværredes betydeligt i hele undersøgelsesperioden. I modsæt-
ning til hvad flere eksporterende producenter antydede, er disseudviklinger repræsentative for erhvervsgrenens økonomiskesituation i hele undersøgelsesperioden under hensyn til desærlige karakteristika på markedet i Fællesskabet hvad angår
lageroverskud og tidsforskel mellem ordrer og leverancer.
(170)Undersøgelsen viste også, at den negative udvikling fortsatte ogendog forværredes efter udløbet af undersøgelsesperioden,
hvilket var specielt relevant på baggrund af, hvordan markedet iFællesskabet fungerer. Det blev bekræftet, at denne forværringgik langt ud over de sæsonmæssige svingninger, der konstate-redes på kvartalsvist grundlag i tidligere år.
(171)Alle skadesindikatorer fulgte således en negativ tendens i tredjeog fjerde kvartal i undersøgelsesperioden sammenlignet med den
gennemsnitlige aktivitet i perioden: produktionen faldt
henholdsvis 11 % og 18 %, kapacitetsudnyttelsen 6 % og 10 %,salgsmængden 14 % og 22 %, salgspriserne blev forhandlet til2,4 % og 13 % under gennemsnitsprisen i perioden, og rentabili-teten faldt 2,1 og 15,5 procentpoint.
(172)Disse økonomiske indikatorer var også faldende sammenlignetmed den pågældende kvartalsvise aktivitet i 1997. I tredje ogfjerde kvartal af undersøgelsesperioden sammenlignet med tredje
og fjerde kvartal i 1997 faldt produktionen henholdsvis 20 % og
11 %, kapacitetsudnyttelsen 12 % og 18 %, salgspriserne var 6 %og 19 %, og rentabiliteten var positiv både i 1997 og i undersø-gelsesperioden, men 15 procentpoint lavere i fjerde kvartal afundersøgelsesperioden i forhold til fjerde kvartal af 1997. Alle
disse tendenser blev bekræftet i de to kvartaler efter undersøgel-
sesperioden.
(173)Undersøgelsen viste, at disse tendenser ville endog have væretendnu mere negative uden særlige salg som salg i henhold tillangtidskontrakter eller salg af bejdsede bredbånd, som i mindregrad er berørt af den pågældende import. De ordrer, som EF-erhvervsgrenen modtog til levering i fjerde kvartal af undersø-gelsesperioden, var 31 % lavere end dem, der blev modtaget til
levering i første kvartal i undersøgelsesperioden.
(174)På den anden side viste analysen på år-til-år-basis, at den
gennemsnitlige fortjeneste steg fra 1997 til undersøgelsespe-rioden og nåede op på 12,9 %. Fortjeneste og salgspriser varstabile i de første kvartaler af undersøgelsesperioden.
(175)Hvad angår disse resultater, som ved første øjekast kunne synesat være i modstrid med en ►
C1beslutning ◄om skade, viste
undersøgelsen, at de svarede til et højt synligt forbrug i førstehalvår af undersøgelsesperioden, der som det blev bekræftet i2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 26
▼B
undersøgelsen, ikke blev opvejet af et faktisk forbrug. Det bevir-
kede, at EF-erhvervsgrenens priser og fortjeneste (salgetudviklede sig ikke på linje med lageroverskuddet) stadig var
stabile, men nødvendigvis måtte falde senere, når det store
synlige forbrug ikke blev dækket af et tilsvarende faktiskforbrug. I anden del af undersøgelsesperioden mindskedes detsynlige forbrug drastisk, da de massive lagerbeholdninger blevanvendt, hvilket til gengæld fremkaldte et betydeligt fald i priser
og fortjeneste.
(176)Den efterfølgende analyse af EF-erhvervsgrenens økonomiskesituation i de to første kvartaler i 1999 bekræftede, at disse nega-
tive tendenser ikke var begrænset til undersøgelsesperioden, menvar de direkte resultater af udviklingen i denne periode. Produk-tionen og salgsmængden forbedredes noget sammenlignet medanden halvdel af undersøgelsesperioden, men salgspriserne og
fortjenesten var fortsat faldende. Ifølge grundbeslutningen og
som bekræftet i ►
C1beslutning ◄fra Domstolen, kan der
under særlige omstændigheder tages hensyn til oplysningervedrørende tiden efter udløbet af undersøgelsesperioden, navnligmed henblik på at få fastslået, om de tendenser, der er konsta-teret i løbet af undersøgelsesperioden, fortsætter.
(177)På grundlag af udviklingen i EF-erhvervsgrenens situation iperioden fra 1995 til undersøgelsesperioden og i undersøgelses-
perioden i særdeleshed konkluderer Kommissionen, at der er
forvoldt den pågældende erhvervsgren skade i undersøgelsespe-rioden. I modsætning til påstanden om, at de økonomiskeindikatorer, der viste skade, i stort omfang blev opvejet af andreindikatorer, som viste, at der ikke var tale om skade, fremgik det
af den detaljerede undersøgelse, at alle økonomiske indikatorer
udviklede sig negativt, navnlig fortjeneste og salgspriser med entidsforskel på et par måneder. Omfanget af den forvoldte skadegør, at den kan betegnes som væsentlig i overensstemmelse medartikel 3, stk. 6, i grundbeslutningen.
F.ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1.Indledning
(178)I forbindelse med denne analyse er det vigtigt at huske, at den
pågældende vare er et meget prisfølsomt produkt. Desudenrummer markedet en lang række særlige karakteristika: forholdetmellem EF-erhvervsgrenen og visse brugere er et langtidsfor-hold; produktionsopsætningen og planlægningen medfører envis tidsforskel mellem ordre og levering; og erhvervsgrenen
arbejder mere i visse markedssegmenter end de eksporterende
producenter. Alle disse karakteristika rejser dog ikke tvivl om,at de varer, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen ogdem, der importeres fra de berørte lande, er samme varer. Detviser kun, at visse salgskanaler og visse varetyper er mere udsat
for konkurrence fra den pågældende import end andre.
(179)For at drage en konklusion angående årsagerne til skade under-søgte Kommissionen virkningerne af dumpingimporten fra de
berørte lande for den skadelige situation for EF-erhvervsgrenen.Samtidig blev også virkningerne af andre kendte faktorer ogeventuelle følgevirkninger for den pågældende erhvervsgrenssituation også undersøgt. En sådan analyse sikrer, at skade, der
forvoldes af andre faktorer end dumpingimporten, bliver identifi-
ceret og ikke tilskrevet dumpingimporten.
(180)De andre faktorer, der undersøgtes, var: forbrugsudviklingen,»overforsyningen« af markedet i Fællesskabet, virkningerne afvarmtvalsede bredbånd, der importeres til Fællesskabet fra andretredjelande, adfærden hos andre EF-producenter, som ikke indgiki definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet, EF-erhvervsgre-nens eksportresultater og stålindustriens situation på verdensplan.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 27
▼B
2.Virkningerne af dumpingimporten
a)Mængdenafdumpingimportenoglageropbygning
(181)Undersøgelsen viste, at den pågældende import steg betydeligt
og navnlig mellem 1997 og undersøgelsesperioden. Medens deri 1995 kun indførtes 0,65 mio. tons varmtvalsede bredbånd tilmarkedet i Fællesskabet fra de berørte lande, dvs. 17 % af densamlede import, var der i 1997 tale om 0,88 mio. tons. I
perioden mellem 1995 og 1997 var stigningen i mængden af
varmtvalsede bredbånd, der blev importeret fra de berørte lande,begrænset til 0,2 mio. tons. I undersøgelsesperioden nåededumpingimport op på 2,1 mio. tons og udgjorde 45 % af densamlede import, dvs. en global stigning på 229 % i den under-
søgte periode.
(182)Den største stigning i importen fandt sted i perioden fra 1997 til
undersøgelsesperioden, navnlig i de to første kvartaler. Undersø-
gelsen viste, at over 1,3 mio. tons blev leveret til markedet i
Fællesskabet i denne seks-måneders-periode. Dette repræsenterermere end tre gange importmængden i andet halvår af 1997.Mellem 1997 og undersøgelsesperioden steg den pågældendeimport 143 %, og de berørte landes markedsandel mere endfordobledes med en stigning på 6,3 procentpoint.
(183)I perioden fra 1995 til undersøgelsesperioden steg EF-erhvervs-grenens salg kun 1 % samtidig med at forbruget i Fællesskabetsteg 9 %, og den tabte således 3,7 procentpoint i markedsandel.
(184)Perioden med denne importstigning (1997 til udgangen af under-søgelsesperioden) faldt sammen med forværringen af EF-erhvervsgrenens situation. Produktionen faldt 9 % og salget
12 %. Tabet i markedsandele udgjorde 6,6 procentpoint og i
ordrer 17 %.
(185)Hele udviklingen i importmængden sammenholdt med udvik-
lingen i det synlige forbrug viser, at den pågældende
dumpingimport fortrinsvis tilførtes stigningen i lagerbeholdnin-gerne og således stigningen i det synlige forbrug i de to førstekvartaler i undersøgelsesperioden, hvorimod erhvervsgrenenssalg faldt lige fra undersøgelsesperiodens begyndelse.
(186)Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen ikke er særlig megettil stede i forhandlernes salgskanaler i modsætning til de pågæl-dende producenter. Hvad angår visse store aktører, afgav disse
kun ordrer på ganske få eller slet ingen varmtvalsede bredbånd
hos EF-erhvervsgrenen i tredje og fjerde kvartal af undersøgel-sesperioden. Resultatet var et betydeligt fald i efterspørgslen,som startede i tredje kvartal af undersøgelsesperioden (- 28 %)og fortsatte (- 12 %) i fjerde kvartal. Dette havde en negativindflydelse på EF-erhvervsgrenens priser og rentabilitet i de to
sidste kvartaler af undersøgelsesperioden.
(187)For at vurdere hele denne udvikling bør det nævnes, at udvik-
lingen i EF-erhvervsgrenens situation var særlig negativ, udtalt
og øjeblikkelig i forbindelse med de salgskanaler og varetyper,
hvor de eksporterende producenter især er aktive. De pågæl-dende producenter er ikke ret aktive i salgskanaler, hvor derindgås langtidskontrakter. Her har EF-erhvervsgrenen klaret sigbedre end i andre salgskanaler, hvor konkurrencen fra importen
var mere udtalt. Det er også påvist, at udviklingen i erhvervsgre-
nens salg af sorte bredbånd, som udgør 90 % af den pågældendeimport, har været meget negativ igennem hele undersøgelsespe-rioden.
b)Priserpådumpingimportenogprisforhandlingsproces
(188)Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens situation var stabil
med hensyn til priser og således den samlede rentabilitet i de toførste kvartaler af undersøgelsesperioden, selv om priserne påimporten fra de berørte lande fortsat faldt i hele perioden.Udviklingen i priser og fortjeneste skyldtes på den ene side2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 28
▼B
markedets generelle funktionsmåde med en tidsforskel mellem
de afgivne ordrer og leveringerne til kunderne og på den andenside udviklingen i lagerbeholdningerne og således det synlige
forbrug i undersøgelsesperioden.
(189)I betragtning af den måde, markedet generelt fungerer på, med
en tidsforskel mellem ordrer og leveringer (et kvartal), afspejledeEF-erhvervsgrenens situation først og fremmest de ordrer, dervar afgivet i fjerde kvartal af 1997, hvor importen begyndte at
stige.
(190)I forbindelse med udviklingen i det synlige forbrug konstateredes
det, at situationen i første kvartal af undersøgelsesperioden påmarkedet i Fællesskabet i almindelighed og for EF-erhvervs-grenen i særdeleshed svarede til en periode med en markantstigning i lagerbeholdninger — og således i det synlige forbrug.
Dette gav mulighed for høje priser og fortjeneste trods den
samtidige stigning i importen. Dumpingimporten havde såledesde største virkninger for erhvervsgrenens økonomiske situationpå et tidspunkt, hvor det blev klart, at stigningen i lagerbehold-ninger og således i det synlige forbrug ikke blev opvejet af enstigning i det faktiske forbrug. På grund af det kraftige fald i
efterspørgslen efter varmtvalsede bredbånd ved udløbet af under-
søgelsesperioden faldt erhvervsgrenens priser, og rentabilitetenblev negativ.
(191)Klageren hævdede, at de eksporterende producenter vedudgangen af 1997 og i hele undersøgelsesperioden førte enpolitik med systematiske prisnedsættelser og til stadighed
underbød EF-erhvervsgrenens priser. Dette fremskyndte og
forcerede nedgangen i salgspriserne på markedet i Fællesskabeti den pågældende periode.
(192)Undersøgelsen viste, at de eksporterende producenter faktisksatte priserne ned i sidste kvartal af 1997, medens EF-erhvervs-grenen forsøgte at holde sit prisniveau indtil juni 1998. I juli
1998 sænkede erhvervsgrenen sine salgspriser. Deres salgspriser,
som var over 300 ECU pr. ton i januar 1998, faldt til omkring250 ECU pr. ton i december 1998.
(193)Dette drastiske prisfald skyldes, at de eksporterende producenterfortsatte med at anvende lavere priser end EF-erhvervsgrenen ihele undersøgelsesperioden. Underbuddet var forholdsvis lavt i
begyndelsen, men blev større og større i løbet af perioden. EF-
erhvervsgrenen måtte derfor sænke sine priser for at kunne fort-sætte på markedet, navnlig fra midt i undersøgelsesperioden.
(194)Stål er en større råvare, og den vejledende basispris på varmtval-sede bredbånd offentliggøres dagligt i specialblade og kendes afalle aktører på markedet. De produkter, der fremstilles og sælges
af EF-erhvervsgrenen og dem, der importeres fra de berørte
lande, er meget følsomme over for prissvingninger, som hurtigthar virkninger over hele markedet.
Resultaterne af undersøgelsen viser således, at den negative
udvikling i EF-erhvervsgrenens økonomiske situation kunnetilskrives den pågældende import.
c)Konklusionvedrørendedumpingimportensvirkninger
(195)De store mængder dumpingimport, som hobede sig op på
markedet i Fællesskabet inden for et meget kort tidsrum, tryk-
kede priserne og førte til mindre markedsandele for EF-erhvervsgrenen. Disse store importmængder gav visse storebrugere i Fællesskabet mulighed for at opbygge lagerbehold-ninger, hvilket havde negative virkninger for
prisforhandlingerne med EF-erhvervsgrenen allerede i andet
kvartal af undersøgelsesperioden og således forlænge periodenmed trykkede priser. Den generelle gennemsigtighed, der herskerpå markedet i Fællesskabet, betød også, at brugere og køberehurtigt blev klar over de eksporterende producenters lavprispo-litik. Dette fremskyndede og forcerede faldet i salgspriserne på2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 29
▼B
et marked med negative følger for EF-erhvervsgrenens markeds-
andel og rentabilitet.
(196)Følgelig konkluderes det, at lavprisimporten spillede en stor rollei forbindelse med forværringen af EF-erhvervsgrenens dårlige
situation og således for den væsentlige skade, der forvoldtes
erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden.
3.Virkningen af andre faktorer
a)Udviklingeniforbruget
(197)I den undersøgte periode steg det synlige forbrug på markedet i
Fællesskabet med 9 %. I perioden mellem 1997 og undersøgel-sesperioden steg det synlige forbrug 0,4 %.
(198)På baggrund af den fortsatte positive forbrugsudvikling siden1996 fastslås det, at forbruget ikke kan være forbundet med denskadelige situation, som EF-erhvervsgrenen oplevede i undersø-gelsesperioden.
b)OverforsyningafmarkedetiFællesskabet
(199)Visse eksporterende producenter i de berørte lande hævdede, at
der var alt for store forsyninger på markedet i Fællesskabet ibegyndelsen af undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen øgedeangiveligt fortsat sine forsyninger på markedet og var således
den, der i største omfang bidrog til overudbuddet. EF-producen-
ternes høje kapacitetsudnyttelse på grund af de store forsyningerskulle så efter deres mening udelukke, at nogen form for skadekunne tilskrives importen fra de berørte lande.
(200)Den detaljerede analyse af udviklingen i det synlige forbrug i1997 sammenlignet med undersøgelsesperioden viste, at detteforbrug var 1,4 mio. større i de to første kvartal af undersøgel-
sesperioden end i de tilsvarende kvartal af 1997.
Sammenligningen skal vurderes på baggrund af, at 1,3 mio.tons varmtvalsede bredbånd importeredes til dumpingpriser frade berørte lande i de to første kvartaler af undersøgelsespe-rioden, medens den tilsvarende importmængde i samme periodei 1997 var omkring 0,3 mio. tons. Det vil sige, at der var sket en
stigning på 1 mio. tons i første halvdel af undersøgelsesperioden.
(201)Som nævnt øgede forhandlerne deres lagerbeholdninger væsent-
ligt i første halvdel af undersøgelsesperioden og medvirkedesåledes til overudbuddet på markedet i Fællesskabet. Detfremgik af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen ikke er særligaktiv i forhandlernes salgskanaler, hvorimod de eksporterende
producenter solgte store mængder via stålhandlerne. EF-
erhvervsgrenen bidrog således ikke til de lagerbeholdninger,som handlerne opbyggede i undersøgelsesperioden.
(202)Undersøgelsen viste således, at stigningen i dumpingimportenvar betydelig (importen mere end fordobledes udtrykt sommarkedsandel) i undersøgelsesperioden, hvor det konstateredes,at EF-erhvervsgrenen tabte salgsandele og oplevede et fald i
produktionen, som førte til formindskelse af markedsandelen.
Denne stigning i dumpingimporten bidrog således i vid udstræk-ning til overudbuddet.
c)Importafvarmtvalsedebredbåndfraandretredjelande
(203)Ud over de lande, der er omfattet af denne undersøgelse, ekspor-
terede andre lande også varmtvalsede bredbånd til markedet i
Fællesskabet. I undersøgelsesperioden var de største eksportørerlande som Rusland, Slovakiet, Rumænien, Ungarn, Sydkorea ogIndonesien.
(204)Flere eksporterende producenter hævdede, at der var blevetdiskrimineret imod dem i sammenligning med andre nævntetredjelande, som ikke var blevet inddraget i undersøgelsen.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 30
▼B
(205)Det skal bemærkes, at der ikke blev indgivet klage imod oven-
nævnte tredjelande, og at der derfor ikke blev modtaget
umiddelbare beviser for dumping og skade til at berettige indled-ningen af en antidumpingundersøgelse. Undersøgelsen bragteheller ikke noget frem i lyset, som kunne bevise, at der fandtskadelig dumping sted i forbindelse med sådanne tredjelandeseksport, og påstanden om diskrimination er således ikke beret-
tiget.
(206)I den undersøgte periode viste andre tredjelandes andel af den
samlede import til Fællesskabet af den pågældende vare enfaldende tendens, men den var dog stadig betydelig. Import-
mængden faldt fra 3,1 mio. tons i 1995 til 2,6 mio. tons i
undersøgelsesperioden, dvs. 17 % udtrykt i mængde. Denneimport udgjorde 83 % af den samlede import i 1995, men kun55 % i undersøgelsesperioden. Andre tredjelandes andel afmarkedet i Fællesskabet formindskedes således 22 % i denundersøgte periode.
(207)Importpriserne på varer fra andre tredjelande fulgte den generellenedadgående tendens på markedet i Fællesskabet og faldt 9 %.
(208)På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger
konstateredes det, at importen fra andre tredjelande fortsat var
betydelig og til stede på markedet i Fællesskabet. Det viste sigogså, at stigningen i importen fra andre tredjelande var megetbegrænset, samtidig med at EF-erhvervsgrenens situation blevværre og værre, navnlig fra 1997 til undersøgelsesperioden,
hvor der var en massiv fremgang i den pågældende import.
(209)Der kan derfor ikke tages hensyn til flere eksporterende produ-
centers påstand om, at importen af varmtvalsede bredbånd fraandre tredjelande har været årsag til den skade, der er forvoldt
EF-erhvervsgrenen.
d)AndreproducenteriFællesskabet
(210)I undersøgelsesperioden tegnede de producenter i Fællesskabet,
som ikke indgik i definitionen af EF-erhvervsgrenen, sig for ca.35 % af den samlede produktion i Fællesskabet.
(211)Ud fra de foreliggende oplysninger var den økonomiske situation
i den undersøgte periode for de øvrige producenter af varmtval-
sede bredbånd i Fællesskabet den samme som EF-erhvervsgrenens. Deres salg steg 5 % i undersøgelsesperioden,dvs. en stigning, som var mindre end stigningen i forbruget.Deres markedsandel udtrykt i mængde faldt således 4 %. Endvi-
dere led disse producenter også under pristrykket, hvilket
fremgår af nedgangen i salgsværdien på 6 %, og deres salgs-priser lå på linje med EF-erhvervsgrenens.
(212)Følgelig havde de øvrige producenter i Fællesskabet kunbegrænset indvirkning på forværringen af EF-erhvervsgrenens
økonomiske situation.
e)EF-erhvervsgrenenseksportaktiviteter
(213)Visse eksporterende producenter hævdede, at situationen for EF-
erhvervsgrenen forværredes på grund af nedgangen i denseksportaktiviteter i den undersøgte periode.
(214)Undersøgelsen viste, at salget til eksport til tredjelande faldt medca. 536000 tons mellem 1995 og undersøgelsesperioden og med299000 tons mellem 1997 og undersøgelsesperioden. Detteudgør et fald på henholdsvis 4,8 % og 2,9 % af EF-erhvervsgre-nens samlede salg. På dette grundlag udelukker Kommissionen
ikke, at en sådan nedgang i eksportsalget påvirkede EF-erhvervs-
grenens globale økonomiske situation. Men det må huskes, atdenne undersøgelse udelukkende omfattede EF-erhvervsgrenensøkonomiske situation med hensyn til det frie marked i Fælles-skabet. Den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen, er derforblevet påvist på grundlag af markedsindikatorerne i Fælles-2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 31
▼B
skabet. Priser og indtægter fra eksportsalget var således irrele-
vante og blev holdt uden for skadesundersøgelsen.
f)EF-erhvervsgrenensforkærlighedforatleveretildetbundne
marked
(215)Flere brugere af den pågældende vare på markedet i Fælles-skabet erklærede, at EF-erhvervsgrenen havde forsøgt at øge
integrationen af sine aktiviteter i den undersøgte periode. I slut-
ningen af 1997 skulle erhvervsgrenen have foretrukket fortrinsvisat levere til forbundne parter på det bundne marked, før denleverede til uafhængige parter på det frie marked med detresultat, at brugerne var tvunget til at hente forsyninger udenfor Fællesskabet. Skaden kunne derfor ikke være forvoldt af
importudviklingen.
(216)Kommissionen konstaterede, at udviklingen i salget til både
forbundne og uafhængige kunder mellem 1997 og undersøgelses-perioden viste en faldende tendens. Det forhold, at forsyningernetil det bundne marked fulgte samme tendens, viser, at der var
produktionskapacitet til rådighed. Dette fald i salgsmængde er
tegn på, at der ikke var mangel på forsyninger af den pågæl-dende vare, som kunne have ført til et fald i salget tiluafhængige parter.
g)Stålbranchenssituationpåverdensplan
(217)Mange eksporterende producenter hævdede, at EF-erhvervsgre-
nens situation, særlig i anden del af undersøgelsesperioden, ivid udstrækning skyldtes en forværring af situationen i stålindu-strien på verdensplan.
(218)Det fremgik af de foreliggende oplysninger, at der var nedgang ihele verden i undersøgelsesperioden. Salgspriserne faldt i USA,Japan og Sydkorea. Salgspriserne i disse lande var imidlertidhenholdsvis 15 %, 24 % og 7 % højere end salgspriserne iFællesskabet i slutningen af undersøgelsesperioden.
(219)Situationen på verdensplan i stålindustrien, og særlig situationen
i det sydøstlige Asien kan således ikke forklare, hvorfor der
skete en forværring af EF-erhvervsgrenens økonomiske situationi den undersøgte periode.
4.Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(220)Ovenstående analyse viser, at andre faktorer end dumpingim-
porten fra de berørte lande kan have bidraget til den vanskeligesituation for EF-erhvervsgrenen såsom situationen på verdens-markedet i undersøgelsesperioden. Undersøgelsen visteimidlertid, at den pludselige stigning i importmængde, pristryk
og prisunderbud fra de eksporterende producenters side havde
væsentlige negative følgevirkninger for erhvervsgrenens situa-tion. Det konkluderes derfor, at denne import, særskilt betragtet,har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.
G.FÆLLESSKABETS INTERESSER
1.Indledende bemærkninger
(221)Formålet med antidumpingforanstaltninger er at afhjælpe illoyal
handelspraksis, som har skadelige virkninger for erhvervsgrenen
i Fællesskabet og at genetablere en situation med effektivkonkurrence på markedet i Fællesskabet. I tillæg til spørgsmå-lene om dumping, skade og årsagen til skade undersøgteKommissionen også, om der fandtes andre tvingende grunde til
at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre
foranstaltninger. Til dette formål blev virkningerne af eventuelleforanstaltninger for alle involverede parter i denne procedure ogfølgerne af, om der indføres eller ikke indføres foranstaltningerundersøgt i overensstemmelse med artikel 21, stk. 1, i grundbe-slutningen på grundlag af de foreliggende oplysninger.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 32
▼B
2.EF-erhvervsgrenens interesser
(222)I tilfælde af skadelig dumping som følge af dumpingimport er
det i en EF-erhvervsgrens interesse, at betingelserne for effektiv
konkurrence genoprettes.
(223)Undersøgelsen viste, at markedet i Fællesskabet for varmtvalsede
bredbånd var kendetegnet ved produkter med oprindelse i deberørte lande, som solgtes til priser under EF-erhvervsgrenenspriser. Det var muligt at dæmme op for den deraf følgendeskadelige situation, sålænge importmængden var begrænset.
Men den store mængde dumpingimport, der pludselig strømmede
ind over markedet i Fællesskabet i en meget kort periode iundersøgelsesperioden, skabte et pristryk, som havde store virk-ninger for EF-erhvervsgrenens finansielle situation. Dennesituation sætter EF-erhvervsgrenen i en alvorligt svækket posi-
tion, og det er i erhvervsgrenens interesse at få situationen
genoprettet.
(224)I den undersøgte periode iværksatte EF-erhvervsgrenen og andreproducenter i Fællesskabet vigtige rationaliserings- og omstruk-tureringsprojekter, som stadig er i gang i dag. Disse projekter ervigtige på baggrund af globaliseringen af stålmarkedet. Denne
aktivitet på verdensplan viser EF-erhvervsgrenens tilpasnings-
evne, dens konkurrencedygtighed og levedygtighed.
(225)Med de gældende antidumpingforanstaltninger kunne beskæfti-gelsen, der steg i den undersøgte periode, opretholdes ogeventuelt øges afhængigt af forbrugsudviklingen. Undersøgelses-resultaterne viste, at EF-erhvervsgrenen mistede betydelige
salgsmængder og oplevede, at priserne faldt, i særdeleshed hen
imod slutningen af undersøgelsesperioden. Den foreslåede anti-dumpingtold, der beløber sig til 8 % for samarbejdsvilligeeksporterende producenter i vejet gennemsnit, skulle give EF-erhvervsgrenen mulighed for at genoprette den skadelige situa-
tion, enten ved at hæve priserne og/eller øge salgsmængderne.
(226)På baggrund af den utilstrækkelige rentabilitet i 1996 og 1997 og
den væsentlige skade, der forvoldtes i undersøgelsesperioden, erdet højst sandsynligt, at EF-erhvervsgrenens finansielle situationvil fornnges yderligere, hvis der ikke træffes foranstaltninger tilat afhjælpe de negative virkninger af dumpingimporten. Det vil i
sidste ende kunne føre til nedskæringer i produktionen eller
lukning af visse anlæg og således true beskæftigelsen i Fælles-skabet.
3.Brugernes interesser og relaterede aktiviteter i Fælles-
skabet
(227)For at vurdere virkningerne for brugerne af, om der indføres
eller ikke indføres foranstaltninger, sendte Kommissionen spør-geskemaer til alle kendte brugere på markedet i Fællesskabet.Der blev også aflagt kontrolbesøg hos en større bruger for atefterprøve de indgivne oplysninger. Følgende konklusioner er
baseret på besvarelserne fra brugerne.
(228)Det konstateredes, at brugerselskaberne selv importerede ca.
40 % af den samlede import af varmtvalsede bredbånd fra deberørte lande og beskæftiger 4000 mennesker i Fællesskabet.
(229)Brugerne hævdede, at de ikke længere ville kunne vælge forsy-ningskilde, hvis der blev indført foranstaltninger, og de var
bange for, at de ville blive fuldstændig afhængige af EF-produ-
centernes velvilje. Disse producenter måtte angiveligt forsyne etstort bundet marked, og de havde allerede en andel på 75 % afdet frie marked i Fællesskabet. De nævnte, at de pågældendeproducenters salg på det bundne marked samt en stor del af
deres salg på det frie marked var bestemt til forbundne selskaber,
hvis produkter i senere omsætningsled konkurrerer direkte medderes egne produkter. Brugerne nævnte også, at EF-erhvervs-grenen kun leverede til uafhængige brugere, når de havdeopfyldt de forbundne selskabers behov. De fremførte også, at deforbundne brugerselskaber allerede købte den pågældende vare2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 33
▼B
til under markedspris. Under disse omstændigheder mente
brugerne, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger villegive EF-erhvervsgrenen en afgørende og uberettiget konkurren-
cefordel på markederne i senere omsætningsled. Dette kunne
ikke være i Fællesskabets interesse.
(230)Endelig hævdede disse brugere, at indførelsen af antidumping-foranstaltninger sandsynligvis ville skabe forsyningsmangel foruafhængige købere, sådan som det var tilfældet på markedet i
Fællesskabet ved udgangen af 1997. Situationen ville klart være
en overtrædelse af EKSF-traktaten.
(231)I den forbindelse er det nødvendigt at nævne, at formålet medantidumpingforanstaltninger ikke er at forhindre brugerne i atimportere varmtvalsede bredbånd fra de pågældende lande, menat sikre, at varerne importeres til priser, som ikke forvolder
skade. Selv hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, vil
disse produkter altid være til stede på markedet i Fællesskabet,og det vil sikre, at brugerselskaberne stadig kan vælge medhensyn til forsyningskilde.
(232)Kommissionen skønnede, at en vejet gennemsnitlig antidumping-told på 8 % på varmtvalsede bredbånd, der importeres fra de
pågældende lande, højst kan fremkalde en stigning på ca. 1,6 %
i brugerselskabernes samlede omkostninger til råmaterialer.Disse ekstraomkostninger ville skabe en stigning på ca. 1,1 % ide samlede produktionsomkostninger i betragtning af blandingenaf flere indkøbskilder og den gennemsnitlige værditilvækst i
produkterne i senere omsætningsled.
(233)Disse anslåede ekstraomkostninger i forbindelse med produkti-
onen, som brugerselskaberne påtog sig og eventuelt væltedeover på de efterfølgende købere, er ikke af en sådan art, at dekan bringe brugerindustriernes rentabilitet i fare. Det er desudennødvendigt at vurdere omkostningerne på baggrund af den
forventede positive udvikling på markederne for varmtvalsede
bredbånd, når der hersker effektive handelsvilkår.
(234)Angående salgspriserne på det frie marked må det nævnes, at derikke blev konstateret nogen betydelig forskel mellem EF-erhvervsgrenens priser til forbundne og ikke-forbundne kunder.Desuden kan der ikke tages hensyn til påstanden om, at EF-
erhvervsgrenen ikke ønskede at levere eller havde opstillet prio-
riteringer for sine leveringer af varmtvalsede bredbånd afhængigtaf forholdet til køberen i den undersøgte periode, da der ikkeblev forelagt beviser for noget sådant. Situationen var snareredet modsatte, idet visse salgskontrakter, der var indgået medEF-erhvervsgrenen, blev ophævet.
(235)På grundlag af ovenstående fastslås det, at eventuelle negativefølger for brugerne, hvis der træffes foranstaltninger moddumpingimporten fra de berørte lande, ikke kan opveje de posi-tive virkninger, det vil have for alle andre aktive aktører påmarkedet i Fællesskabet.
4.Følgerne for konkurrencen på markedet i Fællesskabet
(236)En del af parterne hævdede, at antidumpingforanstaltninger ville
begrænse konkurrence på markedet i Fællesskabet og tilskyndetil etablering af store stålgrupper. De fremførte, at store stålvirk-
somheder som British Steel og Sollac i den seneste tid var
vokset i størrelse ved at slå sig sammen med eller opkøbe andrestålvirksomheder. Disse grupper konkurrerer også på produkternei senere omsætningsled med uafhængige brugere, som for detmeste består af små og mellemstore virksomheder. Resultatet afen sådan koncentration kunne i sidste ende blive, at mange af
disse uafhængige brugere ville forsvinde med en nedsættelse af
beskæftigelsen i Fællesskabet til følge.
(237)Angående den angivelige begrænsning af konkurrencen må detnævnes, at der findes mange alternative forsyningskilder såsomRusland, Indonesien, Ungarn, Rumænien, Sydkorea, Slovakiet,Brasilien osv., som eksporterer varmtvalsede bredbånd til Fælles-2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 34
▼B
skabet. Der findes også flere hundrede stålservicecentre, lagerfø-
rende virksomheder og forhandlere, som fortrinsvis sælger denpågældende vare til små og mellemstore brugere. Endelig findes
der andre EF-stålproducenter end EF-erhvervsgrenen, som er
etableret i Finland, Frankrig, Østrig og Grækenland.
(238)Således er der sandsynligvis ikke nogen fare for at begrænsekonkurrencen på markedet, da niveauet for de foreslåede foran-staltninger ud fra et økonomisk synspunkt ikke er af en sådanart, at det på forhånd vil lukke markedet i Fællesskabet for deberørte lande.
5.Forsyningsmangel på markedet i Fællesskabet
(239)Visse eksporterende producenter fra de berørte lande og brugere
i Fællesskabet hævdede, at indførelsen af antidumpingforanstalt-ninger ville skabe forsyningsmangel, navnlig for de uafhængige
brugerindustrier. Dette synspunkt var baseret på, at EF-erhvervs-
grenen alene ikke var i stand til at forsyne hele det frie marked iFællesskabet, og at den altid havde arbejdet med en høj kapaci-tetsudnyttelse.
(240)Andre interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenen endikke er i stand til at forsyne sine egne forbundne selskaber pådet frie marked og derfor ikke vil kunne kompensere for et even-tuelt fald i importen som følge af antidumpingforanstaltninger.
(241)I den forbindelse bør det nævnes, at producenterne i Fælles-skabet ikke er i stand til at forsyne hele det frie marked, og dervil således altid være behov for import fra tredjelande, ogmarkedet i Fællesskabet vil altid være åbent for en sådan import,
forudsat at varerne importeres i overensstemmelse med bestem-
melserne i grundbeslutningen.
(242)Under alle omstændigheder vil EF-erhvervsgrenen, de andreproducenter i Fællesskabet og eksporterende producenter i andretredjelande fortsat kunne forsyne markedet i Fællesskabet. Ogsåde eksporterende producenter i de af undersøgelsen omfattedelande vil kunne fortsætte med at levere til markedet, da de fore-slåede foranstaltninger ikke er af en sådan art, at de vil lukke
markedet for dem.
(243)På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger
anses påstanden om, at indførelsen af antidumpingforanstalt-
ninger vil skabe forsyningsmangel, for ikke at være berettiget.
6.Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(244)Kommissionen finder, at det er nødvendigt at indføre antidum-
pingtold for at forhindre, at dumpingimporten øges og EF-
erhvervsgrenens økonomiske situation forværres yderligere.Indførelsen af foranstaltninger i dette tilfælde vil også genskabeeffektive konkurrencevilkår for alle aktører i Fællesskabet. Efterundersøgelse af de forskellige interesser, der er involveret iproceduren, er der endvidere ikke konstateret nogen tvingende
grund til, at der ikke bør indføres antidumpingforanstaltninger.
Det er derfor ikke i modstrid med Fællesskabets interesser atindføre midlertidige antidumpingforanstaltninger.
H.ENDELIGE FORANSTALTNINGER
(245)Efter at det er fastslået, at dumpingimporten fra Bulgarien,
Indien, Sydafrika, Taiwan og Jugoslavien har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at der ikke er nogen tvin-gende grund til ikke at gribe ind, bør der vedtages endeligeantidumpingforanstaltninger.
1.Skadesafhjælpningsniveau
(246)Med henblik på fastsættelse af toldniveauet blev der taget
hensyn til de konstaterede dumpingmargener og det toldbeløb,der er nødvendigt til at fjerne den skade, som forvoldes EF-2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 35
▼B
erhvervsgrenen ved dumpingimporten. Den nødvendige prisfor-
højelse blev fastsat på grundlag af en sammenligning af denvejede gennemsnitlige importpris som fastlagt for underbudsbe-
regningerne og en ikke-skadevoldende pris på de forskellige
typer varmtvalsede bredbånd, som EF-erhvervsgrenen solgte påmarkedet i Fællesskabet.
(247)Det nødvendige toldbeløb til at fjerne virkningerne af skadeligdumping bør give EF-erhvervsgrenen mulighed for at dække
sine produktionsomkostninger og opnå en rimelig fortjeneste på
salget. Den fortjenstmargen på 12,9 % inden skat, som EF-erhvervsgrenen krævede, blev anset for at danne et passendegrundlag i betragtning af behovet for langsigtede investeringerog en udbyttesats, som EF-erhvervsgrenen med rimelighed
kunne forvente, hvis der ikke fandt skadevoldende dumping sted.
(248)Følgelig blev niveauet for afhjælpning af skade i betragtning af
den fortjeneste, som EF-erhvervsgrenen opnåede i undersøgelses-perioden, fastlagt for hver enkelt type som forskellen mellemEF-erhvervsgrenens faktiske salgspris og den faktiske salgspris,
netto, for sammenlignelige importerede modeller. Forskellen
blev så udtrykt som en procent af importprisen cif, frit Fælles-skabets grænse, ufortoldet.
2.Endelig told
(249)På baggrund af ovenstående blev det fastslået, at der bør indføres
en endelig antidumpingtold på samme niveau som den konstate-rede dumpingmargen, men ikke højere end den skadesmargen,der er fastsat ovenfor i overensstemmelse med artikel stk. 4, i
grundbeslutningen.
(250)Hvad angår den sideløbende antisubsidieprocedure vedrørende
importen fra Indien, Sydafrika og Taiwan, bør udligningstoldensvare til subsidiemargenen, medmindre skadesmargenen erlavere, i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, i Kommission-ens beslutning nr. 1889/98/EKSF(
1).
(251)Ifølge artikel 24, stk. 1, i beslutning nr. 1889/98/EKSFog artikel14, stk. 1, i grundbeslutningen må ingen vare pålægges bådeantidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe enog samme situation, som er opstået som følge af dumping ellereksportsubsidiering. Da der skal indføres antidumpingtold på den
pågældende vare, er det nødvendigt at fastsætte, om og i hvilket
omfang subsidie- og dumpingmargenen er opstået af sammesituation.
(252)I det foreliggende tilfælde er det konstateret, at alle de under-søgte ordninger i Indien er eksportsubsidier som omhandlet i
artikel 3, stk. 4, litra a), i beslutning nr. 1889/98/EKSF. Subsidi-
erne kan påvirke de indiske eksporterende producenterseksportpriser og således føre til øgede dumpingmargener. Medandre ord kan de fastlagte dumpingmargener helt eller delvistilskrives forekomsten af eksportsubsidier. Det er således ikke
nødvendigt at indføre både udlignings- og antidumpingtold
svarende til det fulde omfang af de fastlagte subsidie- ogdumpingmargener. Derfor er det i Indiens tilfælde nødvendigt atjustere antidumpingtolden, således at den afspejler de faktiskedumpingmargener efter indførelsen af udligningstold, somopvejer virkningerne af eksportsubsidierne.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 36
(1) EFT L 245 af 4.9.1998, s. 3.
▼B
(253)I Taiwans tilfælde er de undersøgte ordninger ikke eksportsubsi-
dier. Der kan derfor indføres told svarende til det fulde beløb af
de fastlagte dumping- og subsidiemargener, forudsat at skade-smargenerne ikke overskrides.
(254)I Sydafrikas tilfælde konstateredes det, at subsidieringen var deminimis, og der er ikke indført udligningstold på nuværendestadium. Der fastsættes således en dumpingtold svarende tilskadesmargenerne, idet disse er lavere end dumpingmargenerne.
(255)Der fastsættes følgende told af prisen, frit Fællesskabets grænse,ufortoldet og under hensyn til resultaterne af antisubsidieproce-duren:
Land/SelskabDumping-
margen %Skade-
smargen %Eksportsub-
sidiemargen
%Foreslået
udlignings-
told %AD-told, der
skal indføres
%
Bulgarien 27,1 7,5 7,5
Kremikovtzi 27,1 7,5 7,5
Indien 56,3 23,8 13,1 13,1 10,7
Essar 55,8 6,4 4,9 4,9 1,5
SAIL 56,3 23,8 12,3 12,3 11,5TISCO 29,4 6,4 8,7 6,4 0
Sydafrika 47,8 38,3 0 0 37,8
Iscor 47,8 5,2 0 0 5,2Highveld & Vana-
dium37,8 38,3 0 0 37,8
Taiwan 30,3 29,3 0 4,4 24,9
CSC 7,1 8,9 0 4,4 2,7
Yieh Loong 2,1 3,9 0 0 2,1
Jugoslavien 56,1 15,4 15,4
Sartid 56,1 15,4 15,4
(256)De individuelle antidumpingtoldsatser i denne
►C1beslutning ◄er fastlagt på grundlag af resultaterne af
denne undersøgelse. De afspejler således den situation, derkonstateredes ved undersøgelsen vedrørende ovennævnte
selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den lands-
dækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkendeanvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældendeland og fremstillet af det pågældende selskab og således af denævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, som erfremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i
den relevante del af denne ►
C1beslutning ◄med navn og
adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til despecifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men eromfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.
(257)Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatserfor selskaber (f.eks. efter ændring af den pågældende enhedsnavn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder)
indgives omgående til Kommissionen(
1), sammen med alle rele-
vante oplysninger, især om ændringer i selskabets aktiviteter iforbindelse med fremstilling, og hjemmemarkeds- og eksportsalg2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 37
(1) Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat C, DM
24-8/38, rue de la Loi/Wetstraat 200 - B-1049 Bruxelles.▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den
pågældende ændring i produktion og salgsenheder. Kommission-en vil efter høring af Det Rådgivende Udvalg ændre
►
C1beslutningen ◄i overensstemmelse hermed ved ajourfø-
ring af listen over de selskaber, der er omfattet af individuelletoldsatser.
3.Tilsagn
(258)Eksporterende producenter i Bulgarien, Indien og Sydafrika
afgav pristilsagn i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, igrundbeslutningen.
(259)En eksporterende producent i Jugoslavien udtrykte, at selskabetvar rede til at afgive pristilsagn. Kommissionen fastslog imid-lertid, at den ikke ville være i stand til at føre tilsyn medtilsagnet på rette måde, da der var en række problemer medvarekodenummeret, og størstedelen af de pågældende varersolgtes til Den Europæiske Union via forretningsmæssigt
forbundne selskaber.
(260)Kommissionen finder, at det tilsagn, der er afgivet af de ekspor-
terende producenter i Bulgarien, Indien og Sydafrika, kangodtages. Godtagelsen af pristilsagnene bør være betinget af, atder for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig
tilsagnsfaktura, der klart identificerer producenten og indeholder
de oplysninger, som fremgår af bilaget. Fremlægges en sådanfaktura ikke, skal der betales antidumpingtold med den relevantesats.
(261)Hvis tilsagnet misligholdes eller trækkes tilbage, kan der
indføres antidumpingtold i henhold til artikel 8, stk. 9 og 10, i
grundbeslutningen.
I.AFSLUTNING AF PROCEDUREN
(262)På baggrund af resultaterne vedrørende importen af varer fra Iran
bør proceduren vedrørende dette land afsluttes —
vedtaget følgende beslutning:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af fladval-
sede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover,ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtval-sede, med oprindelse i Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan og
Forbundsrepublikken Jugoslavien og henhørende under KN-kode
72081000, 72082500, 72082600, 72082700, 72083600,72083710, 72083790, 72083810, 72083890, 72083910 og72083990.
2. Tolden fastsættes til følgende af prisen, frit Fællesskabets grænse,
ufortoldet, for varer, der er fremstillet af de selskaber, der er nævnt itabellen:
Land SelskabAD-toldsats
(%)Taric-tillægskode
Bulgarien Alle selskaber 7,5 A9992000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 38
▼C1
▼B
▼B
Land SelskabAD-toldsats
(%)Taric-tillægskode
Indien Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat
Hazira Road, Hazira 394 270,
dist.: Surat, state: Gujarat1,5 A076
The Steel Authority of India
Limited, Central Marketing Organi-
sation, Transport & Shipping
Department, Ispat Bhawan 40,
Jawaharlal Nehru Road, Calcutta
700 07111,5 A077
Tata Iron & Steel Company
Limited, 43 Chowringhee Road,
Calcutta 700 0710 A078
Ispat Industries Ltd, »Park Plaza«,
71 Park Street, Calcutta 700 01614 A204
►M4Jindal Vijayanagar Steel
Ltd, Jindal
Mansion, 5 — A. G. Deshmukh
Marg,
Mumbai — 400 026 ◄►M418,1◄►M4A270◄
Alle andre selskaber 10,7 A999
Sydafrika Iscor Limited, Roger Dyason Road,
Pretoria West, and Saldanha Steel
(Pty) Ltd, Private Bag X11,
Saldanha 73955,2 A079
Alle andre selskaber 37,8 A999
Taiwan China Steel Corp., 1 Chung Kang
Road, Hsiao Kang, Kaohsiung
81233 ,►M12,7◄ A080
►C2Yieh Loong Enterprise Co.,
Ltd◄, 317 Yu Liao Road, Chiao
Tou Hsiang, Kaohsiung Hsien2,1 A081
Alle andre selskaber 24,9 A999
Forbundsrepublikken
JugoslavienAlle selskaber 15,4 —
3. Uanset bestemmelserne i stk. 1 finder den endelige told ikke
anvendelse på import af de pågældende varer, der er overgået til friomsætning i overensstemmelse med artikel 2.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse,
medmindre andet er angivet.
Artikel 2
1. De tilsagn, der er afgivet i forbindelse med denne antidumping-
procedure af følgende selskaber godtages:
Selskab Land Taric-tillægskode
Kremikovtzi Corporation, 1870 Sofia, Botunetz Bulgarien A082
Essar Steel Ltd, 27thKM, Surat Hazira Road,
Hazira 394270 , Dist: Surat, State: GujaratIndien A083
►M1The Steel Authoritiy of India Limited,
Central Marketing Organisation, Transport &
Shipping Department, Ispat Bhawan 40, Jawa-
harlal Nehru Road, Calcutta — 700 071 ◄Indien A0842000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 39
▼M3
▼B
▼B
Selskab Land Taric-tillægskode
Ispat Industries Ltd, »Park Plaza«, 71 Park
Street, Calcutta 700 016India A204
Jindal Vijayanagar Steel Ltd, Jindal
Mansion, 5 — A. G. Deshmukh Marg,
Mumbai — 400 026Indien A270
Highveld Steel & Vanadium Corporation
Limited,
PO Box 111, Witbank 1035Syadafrika A085
2. Den i artikel 1, stk. 2, fastsatte antidumpingtold finder ikke
anvendelse på import af de pågældende varer i henhold til disse tilsagn,når varerne er overgået til fri omsætning, og når de er fremstillet,eksporteret direkte og faktureret til en importvirksomhed i Fællesskabet
af et selskab, der er nævnt i listen i stk. 1, og angivet under den rele-
vante Taric-tillægskode.
Denne fritagelse er betinget af, at der over for den relevante medlems-
stats toldmyndigheder forelægges en gyldig ►
M3handelsfaktura ◄
udstedt af det eksporterende selskab med de vigtigste oplysninger somanført i bilaget.
Artikel 3
I henhold til artikel 14, stk. 6, i beslutning nr. 2277/96/EKSFskal
medlemsstaternes indberetninger til Kommissionen i forbindelse med
hver enkelt overgang til fri omsætning indeholde år og måned for
importen, KN-kode, Taric-kode og Taric-tillægskode, typen af foran-staltning, oprindelsesland, mængde, værdi, antidumpingtold,indførselsmedlemsstat samt eventuelt produktionscertifikatets løbe-nummer.
Artikel 4
Antidumpingproceduren vedrørende importen af fladvalsede produkter
af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede,belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med op-
rindelse i Iran afsluttes hermed.
Artikel 5
Denne►
C1beslutning ◄træder i kraft dagen efter offentliggørelsen
iDeEuropæiskeFællesskabersTidende .
Denne►C1beslutning ◄er bindende i alle enkeltheder og gælder
umiddelbart i hver medlemsstat.2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 40
▼M3
▼M4
▼B
▼M3
BILAG
Oplysninger, der skal fremgå af handelsfakturaer for salg, der er omfattet
af tilsagnet (artikel 2, stk. 2)
1. overskriften »HANDELSFAKTURA FOR VARER, DER ER OMFATTET
AFET TILSAGN«
2. navnet på det selskab, der udsteder handelsfakturaen
3. handelsfakturaens nummer4. handelsfakturaens udstedelsesdato
5. den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer skal
toldangives ved Fællesskabets grænse (som anført i beslutningen)
6. en nøjagtig varebeskrivelse, herunder:
— selskabets eventuelle varekodenummer
— varekodenummeret (som fastsat i det tilsagn, der er afgivet af den pågæl-
dende eksporterende producent)
— de tekniske specifikationer for varekodenummeret— KN-kode— mængde (i tons)
7. en beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:
— pris pr. ton
— betalingsbetingelser— leveringsbetingelser— samlede rabatter og afslag
8. navnet på den første køber, der handler som importør, og til hvilken faktu-
raen er udstedt direkte af selskabet
9. navnet på den funktionær i selskabet, der har udstedt handelsfakturaen, og
følgende underskrevne erklæring:
»Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske
Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden
for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet
af … (selskabets navn), og som Europa-Kommissionen har godtaget i
henhold til beslutning nr. 841/2002/EKSF. Jeg erklærer, at oplysningerne i
denne faktura er fuldstændige og korrekte.«2000S0283 — DA — 16.06.2002 — 004.001 — 41