1974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 17. september 1974
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om udragende dele på motordrevne køretøjer
(74/483/EØF)
(EFT L 266 af 2.10.1974, s. 4)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens direktiv 79/488/EØF af 18. april 1979 L 128 1 26.5.1979
►M2Rådetsdirektiv 87/354/EØF af 25. juni 1987 L 192 43 11.7.1987
Ændret ved:
►A1Tiltrædelsesakt for Spanien og Portugal L 302 23 15.11.1985
►A2Tiltrædelsesakt for Østrig, Finland og Sverige C 241 21 29.8.1994
(tilpasset ved Rådets beslutning 95/1/EF, Euratom, EKSF) L 1 1 1.1.1995
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 17. september 1974
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om udragende dele
på motordrevne køretøjer
(74/483/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økono-
miske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg,
og
ud fra følgende betragtninger:De tekniske forskrifter, som motordrevne køretøjer i henhold til natio-
nale lovgivninger skal opfylde vedrører blandt andet udragende dele;
disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat; det er
derfor nødvendigt at ensartede forskrifter vedtages af samtlige
medlemsstater, enten som tillæg til eller som erstatning for deresnugældende bestemmelser, særlig med henblik på, at den procedurefor EØF-standardtypegodkendelse, som omhandles i Rådets direktiv70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes
lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøre-
tøjer dertil(
2) kan anvendesfor alle køretøjs typer;
det er hensigtsmæssigt at gentage visse af de tekniske forskrifter, der er
vedtaget af FN-organet Den økonomiske Kommission for Europa iregulativ nr. 26 (»Fælles forskrifter for godkendelse af køretøjer for såvidt angår deresudragende dele«),(
3) der er knyttet som bilag til
aftalen af 20. marts 1958 om vedtagelse af ensartede betingelser for
godkendelse og gensidig anerkendelse af godkendelse af tilbehør ogdele til motordrevne køretøjer;
disse forskrifter finder anvendelse på motordrevne køretøjer af klasse
M
1i den internationale klasseinddeling af motorokøreøjer, som er
anført i direktiv 70/156/EØF;
tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om motordrevne køretøjer
medfører at medlemsstaterne indbyrdes anerkender den kontrol, som
hver af dem gennemføre på grundlag af de fællesfors krifter; for at etsådant system kan virke tilfredsstillende, må disse forskrifter gennem-føres af alle medlemsstater fra samme dato —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Ved køretøjer forstås i dette direktiv ethvert motordrevet køretøj af
klasse M1 (omhandlet bilag I til direktiv nr. 70/156/EØF), der er
bestemt til færdsel på vej og som har mindst 4 hjul og en konstruktivtbestemt maksimalhastighed på mere end 25 km/t.
Artikel 2
Medlemsstaterne kan ikke nægte EØF-standardtypegodkendelse eller
national godkendelse af et køretøj af grunde, der vedrører udragende1974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 2
(1) EFT nr. C 55 af 13. 5. 1974, s. 14.
(2) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 1.
(3) Dokument C.E.E. fra Geneve
E/ECE/324/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150rev. 1 Add. 25.E/ECE/TRANS/505▼M1
▼M1
dele eller af en bagagebærer, en skiholder eller en sende- og modtage-
antenne for radio eller radiotelefon som teknisk enhed,
— når køretøjet, hvad udragende dele angår, svarer til forskrifterne i
bilag I og II.
— når bagagebærer, skiholder eller sende- eller modtageantenne for
radio eller radiotelefon, der anses for en teknisk enhed efter artikel9a i direktiv 70/156/EØF, svarer til forskrifterne i bilag I.
Artikel 3
1. Medlemsstaterne kan ikke nægte eller forbyde salg, registrering,
ibrugtagning eller anvendelse af et køretøj, når de udragende dele svar-er til forskrifterne i bilag I og II.
2. Medlemsstaterne kan ikke forbyde handel med bagagebærere,
skiholdere eller sende- og modtageantenner til radio, der anses for en
teknisk enhed efter artikel 9a i direktiv 70/156/EØF, når disse i oven-
stående artikel 2's betydning svarer til en type, for hvilken der erudstedt typegodkendelse.
Artikel 4
Den medlemsstat, der har meddelt godkendelse, træffer de nødvendige
foranstaltninger for at holde sig underrettet om enhver ændring af dekomponenter eller specifikationer, der er anført i bilag I, pkt. 2.2. Dekompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat afgør, om
den ændrede type skal gennemgå en ny afprøvning, og om en ny
afprøvningsrapport skal udarbejdes. Såfremt afprøvningerne viser, atdette direktivsfors krifter ikke er overholdt, kan der ikke givesbemyn-digelse til ændringer.
Artikel 5
De ændringer, som er nøvendige for at tilpasse forskrifterne i bilag I, II
og III til den tekniske udvikling, vedtages i overensstemmelse med den
fremgangsmåde, der er fastsat i artikel 13 i direktiv 70/156/EØF.
Artikel 6
1. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør inden den 1. juni 1975
de bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv og
giver straks Kommissionen underretning herom.
De gennemfører disse bestemmelser fra den 1. oktober 1975.2. Efter meddelelsen af dette direktiv underretter medlemsstaterne
desuden Kommissionen om alle forslag til vigtige administrativt ellerved lov fastsatte bestemmelser, som de påtænker at udstede på det afdette direktiv omfattede område, i så god tid, at Kommissionen kan
fremsætte sine bemærkninger hertil.
Artikel 7
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 3
▼B
▼B
BILAG I
ALMINDELIGE OPLYSNINGER, DEFINITIONER, BEGÆRING OM
EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE, EØF-STANDARDTYPEGOD-
KENDELSE, ALMINDELIGE FORSKRIFTER, SÆRLIGE
FORSKRIFTER, PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE (1)
1. ALMINDELIGT
1.1. Dette bilag gælder ikke for udvendige førerspejle og kugle på kobling
for påhængskøretøj.
1.2. Formålet med disse forskrifter er at formindske risikoen for eller svær-
hedsgraden af kvæstelser, som en person, der rammes eller strejfes af
karosseriet, kan pådrage sig i tilfælde af sammenstød. ►M1Dette
gælder både, når køretøjet holder stille, og når det er i bevægelse. ◄
2. DEFINITIONER
I dette direktiv forstås ved:
2.1. »Godkendelse af køretøj«, godkendelse af en køretøjstype for så vidt
angår udragende dele;
2.2. »Køretøjstype for så vidt angår udragende dele«: motordrevne køre-
tøjer, som ikke udviser væsentlige indbyrdes forskelle, disse forskelle
kan for eksempel vedrøre formen af den udvendige overflade, eller de
materialer, den er fremstillet af;
2.3. »Udvendig overflade«, køretøjetsydre omfattende motorhjelm, baga-
gerumsklap, vogndøre, skærme, taget, belysnings- og
lyssignalindretninger, samt synlige forstærkende komponenter;
2.4. »Gulvlinje«, en linje der bestemmes som følger:Rundt om et lastet
køretøj forskydes en kegle med lodret akse af vilkårlig høje og en
halvvinkel på 30º på en sådan måde, at den vedbliver med at tangere
køretøjets udvendige flade så lavt som muligt. Gulvlinjen er det
geometriske sted for tangeringspunkterne. Ved bestemmelse af gulv-
linjen skal anbringelsesanordning for donkraft samt udstødningsrør og
hjul ikke tages i betragtning. Udskæringerne ved hjulene betragtes som
dækket af en tænkt flade, der udgør en kontinuert forlængelse af den
tilstødende udvendige flade. Ved begge ender af køretøjet skal kofan-
gerne tages i betragtning ved fastlæggelse af gulvlinjen. Afhængigt af
det pågældende køretøj kan gulvlinjesporet forekomme ved kofange-
rens yderste del eller ved kanten af karrosseriet under kofangeren.
Hvor to eller flere berøringspunkter indtræffer samtidigt, skal det
laveste berøringspunkt benyttes til bestemmelse af gulvlinjen.
2.5. »Krumningsradius«, radius i en cirkelbue svarende til den omtrentlige
størrelse af krumningen af den pågældende del.
2.6. »Belæsset køretøj« vil sige køretøjet lastet op til den teknisk tilladte
totalmasse. Køretøjer udstyret med hydropneumatisk, hydraulisk eller
pneumatisk ophængning eller en indretning til automatisk niveauregu-
lering afhængigt af belastningen skal afprøves med køretøjet under de
ugunstigste normale kørselsbetingelser på vej som angivet af fabri-
kanten.
2.7. »Yderste udvendige kant« af køretøjet vil for sidevæggenes vedkom-
mende sige planet parallelt med køretøjets midterlængdeplan og
sammenfaldende med dets yderste udvendige kant i siden og for for-
og bagsidens vedkommende køretøjets lodrette tværplan, der falder
sammen med den yderste udvendige kant foran og bagtil, bortset fra
følgende fremspring:
2.7.1. dæk i nærheden af deres berøringsflade med jorden og forbindelser til
dæktrykmålere;1974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 4
(1) Bilaget til dette direktiv er i det væsentlige enslydende med regulativ nr. 26 fra FN-
organet Den økonomiske Kommission for Europa; især er samme opdeling i punkteranvendt; hviset punkt i regulativ nr. 26 ikke er medtaget i dette bilag, er detsnummer
derfor angivet i parantestil orientering.▼M1
▼B
▼M1
▼M1
2.7.2. enhver indretning til modvirken af udskridning, hvis sådanne er
monteret på hjulene;
2.7.3. førerspejle;2.7.4. retningsviserblinklys i siden, markeringslygter, positionslys fortil,
baglygter og parkeringslygter;
2.7.5. for for- og bagsidens vedkommende, dele monteret på kofangere,
koblingsanordninger for påhængskøretøjer og udstødningsrør.
2.8. »Fremspringets størrelse« af en komponent monteret på en flade er
den størrelse, der bestemmes ved den i bilag II, pkt. 2, beskrevne
metode.
2.9. »Den nominelle linje for en flade« er den linje, der går gennem de to
punkter, der repræsenterer centrums placering på en kugle, når dens
overflade først og sidst berører en indretning under den i bilag II,
pkt. 2.2, beskrevne måling.
3. BEGÆRING OM EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE3.1.Begæring om EØF-standardtypegodkendelse af en køretøjstype for
så vidt angår udragende dele
3.1.1. Begæring om EØF-standardtypegodkendelse af en køretøjstype for så
vidt angår udragende dele indgivesaf køretøjetsfabrikant eller dennes
repræsentant.
3.1.2. Med begæringen skal følge nedennævnte bilag i tre eksemplarer:3.1.2.1. Fotografier af køretøjets for- og bagparti og af dets sider, som er
blevet optaget i en vinkel på 30º til 45º med køretøjetslodrette læng-
demidterplan,
3.1.2.2. tegninger af kofangerne og3.1.2.3. i givet fald tegninger af specifikt udragende dele samt tegninger af
sådanne dele af den udvendige overflade, som er nævnt i punkt 6.9.1.
3.1.3. Den pågældende tekniske tjeneste, der skal forestå gennemførelsen af
afprøvningen til typegodkendelse, skal have fremstillet et køretøj, der
er repræsentativt for den køretøjstype, der ønskes godkendt. Efter krav
fra den tekniske tjeneste skal der ligeledes stilles bestemte dele eller
prøver af de benyttede materialer til rådighed.
3.2.Begæring om EØF-typegodkendelse af bagagebærere, skiholdere,
samt sende- og modtageantenner til radio som teknisk enhed
3.2.1. Begæring om EØF-typegodkendelse af bagagebærere, skiholdere, samt
sende- og modtageantenner til radio som teknisk enhed i den i artikel
9a i direktiv 70/156/EØF givne forstand skal indgives af køretøjets
fabrikant eller af fabrikanten af de tekniske enheder eller af deres
repræsentanter.
3.2.2. For enhver type af en indretning, der er nævnt i pkt. 3.2.1, skal begæ-
ringen vedlæggesfølgende:
3.2.2.1. Dokumentation i tre eksemplarer med beskrivelse af de tekniske
kendetegn for den tekniske enhed, samt af den montagevejledning,
der følger med hver teknisk enhed, der udbydes til salg.
3.2.2.2. Et prøveeksemplar af den tekniske enhed. Den pågældende myndighed
kan, hvisden ans er det for nødvendigt, kræve yderligere et prøveek-
semplar. Prøveeksemplaret skal være forsynet med mærkning som
angivet i artikel 9a, stk. 3, i direktiv 70/156/EØF, og som er klart
læseligt og ikke kan slettes. Endvidere skal der på bagagebærere og
skiholdere være en plads, hvor nummeret på EØF-typegodkendelsen
skal anbringes. Foran typegodkendelsesnummeret placeres kendings-
bogstav for den stat der har udstedt typegodkendelsen ►
A1(1)◄.
4. EØF-TYPEGODKENDELSE
(4.1.)1974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 5
(1) B = Belgien, D = Tyskland, DK = Danmark, E = Spanien, F = Frankrig, ►M2EL =
Grækenland ◄, I = Italien, IRL = Irland, L = Luxembourg, N L = Nederlandene, P =
Portugal, UK = Det forenede Kongerige, ►A212 = Østrig, 17 = Finland, 5 =
Sverige. ◄▼B
▼B
(4.2.)
(4.3.)
(4.4.)(4.4.1.)(4.4.2.)(4.5.)4.6. Et skema i overensstemmelse med den i bilag III anførte model
vedlægges EØF-standardtypegodkendelsen.
4.6.1. Med oplysningsskemaet for typegodkendelsen skal følge et eksemplar
af den som bilag III viste attest, når en begæring i henhold til pkt. 3.1
er blevet efterkommet.
4.6.2. Såfremt en begæring i henhold til pkt. 3.2 efterkommes, skal et
eksemplar af den i bilag IV viste attest udstedes.
4.6.3. Såfremt der i en begæring i henhold til pkt. 3.1 henvises til en attest
som den i bilag IV viste, skal omfanget af køretøjstypens afprøvning,
hvad udragende dele angår, indskrænkes tilsvarende. Oplysningsske-
maet for typegodkendelsen af en køretøjstype skal i så fals også
ledsages af en afskrift af oplysningsskemaet for typegodkendelse af
den tekniske enhed.
5. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
5.1. Når et køretøj er læsset og døre, vinduer og adgangslemme osv er
lukket, gælder bestemmelserne i dette bilag ikke for dele af den
udvendige overflade, som:
5.1.1. er i en højde af mere end 2 meter,
5.1.2. befinder sig under gulvlinjen,
5.1.3. er anbragt på en sådan måde, at de under statiske betingelser såvel
som under drift ikke kan berøresaf en kugle med en diameter på
100 mm.
5.2. Den udvendige overflade af køretøjet må ikke have spidse eller skarpe
dele, og heller ikke udadvendte fremspring, som efter deres form,
deresdimens ioner, deresretning eller dereshårdhed kan forøge ris i-
koen for eller sværhedsgraden af kvæstelser, der måtte tilføjes en
person, som rammes eller strejfes af karosseriet i tilfælde af sammen-
stød.
5.3. Køretøjetsudvendige flade må ikke have s ådanne udadrettede dele,
som kan gribe fat i fodgængere, cyklister eller motorcyklister.
5.4. Intet fremspingnde punkt på køretøjets udvendige overflade må have
en krumningsradius på mindre end 2,5 mm. Denne bestemmelse
gælder ikke for et fremspringende punkt på den udvendige overflade,
med fremspring på under 5 mm; udadrettede kanter skal dog være
afrundede medmindre disse rager mindre end 1,5 mm frem.
5.5. Fremspringende dele på den udvendige overflade, som består af et
materiale, hvis hårdhed ikke overstiger 60 shore A, kan have en krum-
ningsradius, der er mindre end 2,5 mm. ►
M1Hårdhedsmålingen skal
foretagesmed komponenten monteret på køretøjet. Hvor det er
umuligt at gennemføre en hårdhedsmåling efter Shore A, skal en
lignende måling anvendesved vurderingen. ◄
5.6. Bestemmelserne i de ovennævnte punkter 5.1 til 5.5 gælder udover de
særlige forskrifter i det følgende punkt 6, undtagen hvor det modsatte
udtrykkeligt er angivet i de særlige forskrifter.1974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 6
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
6. SÆRLIGE FORSKRIFTER
6.1.Pynt
6.1.1. Påmonteret pynt, som danner et fremspring på mere end 10 mm fra
fastgørelsesstedet skal, når de påvirkes på det mest fremspringende
punkt af en kraft på 10 daN kommende fra en hvilken som helst
retning, lade sig trykke ind, gå løs eller bøjes af til en retning, der er
tilnærmelsesvis parallel med den overflade, hvorpå de er monteret.
Disse bestemmelser gælder ikke for pynt, som findes på kølergitre,
for hvilke alene de almindelige forskrifter i pkt. 5. gælder. ►M1Til
at påtrykke kraften på 10 daN anvendeset s tempel med en plan ende-
flade på ikke over 50 mm i diameter. Når dette ikke er muligt
anvendesen tils varende metode. Når pynten er trykket ind, gået løs
eller bøjet af, må det resterende ikke rage mere end 10 mm ud. Under
alle omstændigheder skal disse fremspring være i overensstemmelse
med forskrifterne i pkt. 5.2. Dersom pynten er monteret på en fod,
anses denne fod som tilhørende pynten og ikke fastgørelsesstedet. ◄
6.1.2. Forskrifterne i ovennævnte punkt 6.1.1 gælder ikke for lister og
beskyttelsesanordninger, som findes på den udvendige overflade; dog
skal disse være solidt fastgjort på køretøjet.
6.2.Lygter
6.2.1. På lygter er »kasketskygger« og fremspringende lygtefatninger tilladt,
forudsat de ikke træder mere end 30 mm frem i forhold til den udven-
dige flade af lygteglassene, og at deres krumningsradius intetsteds er
mindre end 2,5 mm. ►M1Dersom lygten er monteret bag en yderli-
gere gennemsigtig overflade, skal fremspringet måles fra denne
yderste overflade. Bestemmelse af fremspringet skal finde sted i over-
ensstemmelse med den i bilag II, pkt. 3 beskrevne fremgangsmåde. ◄
6.2.2. Indtrækkelige lygter skal opfylde bestemmelserne i pkt. 6.2.1 både når
de er i brug og i tilbagetrukket stilling.
6.2.3. Bestemmelserne i ovenstående 6.2.1 gælder ikke lygter, som er
forsænkede i karrosseriet, eller som karrosseriet »rager« ud over,
såfremt karrosseriet er i overensstemmelse med kravene i 6.9.1.
6.3.Gitre og mellemrum mellem komponenter
6.3.1. Forskrifterne i pkt. 5.4 gælder ikke for mellemrum mellem faste eller
bevægelige komponenter, heri indbefattet gitre for luftindtag og luft-
udtag samt kølergitre under den forudsætning, at afstanden mellem 2
komponenter ikke overstiger 40 mm, og at gitre og mellemrum tjener
et funktionelt formål. Når denne afstand er mellem 40 mm og 25 mm,
skal krumningsradierne være større end eller lig med 1 mm. Hvis
derimod afstanden mellem 2 komponenter er mindre end eller lig
med 25 mm, skal krumningsradierne på de udvendige flader af
komponenterne være mindst 0,5 mm. Bestemmelse af afstanden
mellem 2 komponenter af gitre og mellemrum skal finde sted i over-
ensstemmelse med den i bilag II, pkt. 4, beskrevne fremgangsmåde.
6.3.2. Overgangen fra fremadvendt flade til sidevendt flade på hver kompo-
nent af et gitter eller fra en komponent til en anden, der er adskilt ved
et mellemrum, skal være stump.
6.4.Vinduesviskere
6.4.1. Viskeren skal være fastgjort på en sådan måde, at viskeakslen er
dækket af en beskyttelsesplade, som har en krumningsradius, der
opfylder forskrifterne i pkt. 5.4, og en endeflade med et areal på ikke
under 150 mm2. Afrundede beskyttelsesplader skal have et mindste
projiceret areal på 150 mm2, når det målesi en afs tand af ikke mere1974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 7
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼M1
end 6,5 mm fra det punkt, som er mest fremspringende. Disse krav
gælder også for vinduesviskere til bagruden og lygteviskere.
6.4.2. Pkt. 5.4 gælder ikke for viskerblade og nogen del af anordningen til
fastgørelse af viskerne. Dog må disse anordninger ikke have skarpe
vinkler, skarpe eller spidse dele.
6.5.Kofangere
6.5.1. De sidevendte yderender af kofangerne skal være bøjet ind mod den
udvendige overflade for at gøre faren for, at den kan gribe fat, så lille
som muligt. Dette krav anses for opfyldt, såfremt kofangeren befinder
sig i en fordybning eller indbygget i karosseriet eller i det tilfælde,
hvor enden af kofangeren er bøjet ind, således at den ikke kan berøres
af en 100 mm kugle, og mellemrummet mellem kofangerensender og
det umiddelbart omgivende normale karrosseri ikke overstiger 20 mm.
6.5.2. Kofangernes bestanddele skal være konstrueret på en sådan måde, at
alle udadvendte stive overflader har en krumningsradius på mindst
5 mm.
6.5.3. Bestemmelsen i pkt. 6.5.2 gælder ikke for dele af kofangeren eller de
på denne anbragte komponenter, såsom lasker eller sprøjtedyser for
lygtevaskningsanlæg, som har et fremspring eller en indtrykning på
mindre end 5 mm; idet dog disse deles fremadrettede kanter altid
skal være afrundede, medmindre disse fremspring eller indtrykninger
er mindre end 1,5 mm.
6.6.Håndgreb, hængsler og trykknapper på døre, bagagerum og
motorhjelme; påfyldningsstudse og dæksler til brændstoftank.
6.6.1. Disse dele må ved sidedørene og bagagerummet ikke danne et frem-
spring på mere end 40 mm, i alle andre tilfælde ikke mere end 30 mm.
6.6.2. Hvis håndgrebene på sidedørene er af en roterende type, skal de
opfylde en af følgende betingelser:
6.6.2.1. Såfremt håndgrebene drejesparallelt med dørensplan, s kal den åbne
ydre del af håndgrebet vende bagud. Denne ydre del af håndgrebet
skal være bøjet ind mod dørens plan og anbragt i en beskyttende
indretning eller i en fordybning.
6.6.2.2. Håndgreb, som drejer udad i en hvilken som helst retning, der ikke er
parallel med dørens plan, skal i lukket stilling være omgivet af en
beskyttende indretning, eller være forsænket. Den åbne ende skal
vende enten bagud eller nedad.
Håndgreb, der ikke opfylder dette sidste krav, vil dog kunne tillades,
såfremt de
— har et uafhængigt indtrækningssystem,
— ikke rager mere end 15 mm frem, ifald indtrækningssystemerne
svigter,
— i åbnet stilling svarer til forskrifterne i 5.4, og— såfremt den højst 6,5 mm fra det længst fremspringende punkt
målte endeoverflade er på mindst 150 mm
2.
6.7.Hjul, hjulmøtrikker, navkapsler og pyntedæksler.
6.7.1. Forskrifterne i pkt. 5.4 gælder ikke for disse dele.6.7.2. Hjul, hjulmøtrikker, navkapsler og pyntedæksler må ikke danne spidse
eller skarpe fremspring som rager ud over hjulfælgens ydre plan.
Vingemøtrikker er ikke tilladt.
6.7.3. Under ligeudkørsel må ingen del af hjulene, dækkene undtaget, som
befinder sig over det vandrette plan gennem hjulenes rotationsakse
danne fremspring ud over lodret projektion på vandret plan af køretø-
jets udvendige side eller opbygning. Dog kan pyntedæksler, som
dækker hjulmøtriker og nav, dersom krav af funktionel karakter beret-1974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 8
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
tiger det, danne fremspring ud over lodret projektion af den udvendige
side eller opbygning, under forudsætning af, at den fremspringende del
har en krumningsradius, der mindst er lig med 30 mm, og at dette
fremspring i forhold til lodret projektion af den udvendige side eller
opbygning i intet tilfælde overskrider 30 mm.
6.8.Karrosserikanter
6.8.1. Karrosserikanter, såsom rande på afløbsrender og glideskinner for
skydedøre er tilladt, under forudsætning af at randene er ombøjet eller
dækket af et beskyttelsesovertræk, som opfylder de bestemmelser i
dette bilag, der gælder for disse. ►M1En ubeskyttet kant skal anses
for at være bøjet tilbage enten, hvisden er ombøjet ca. 180º, eller hvis
den er bøjet tilbage mod karrosseriet, således at den ikke kan berøres
af en kugle med diameter 100 mm. ◄
6.9.Karrosseriplader
6.9.1. Krumningsradius for false i karrosseripladerne kan være mindre end
2,5 mm under forudsætning af, at den ikke er mindre end en tiendedel
af fremspringets højde »H« målt i overensstemmelse med den metode,
som er beskrevet i ►M1bilag II◄.
6.10.Sidevendte luft- og regnprelplader
6.10.1. Kanterne på sidevendte prelplader, som kan drejes udad, skal have en
krumningsradius på mindst 1 mm.
6.11.Anbringelsesanordning for donkraft og udstødningsrør.
6.11.1. Anbringelsesanordninger for donkraft(e) og udstødningsrør må ikke
danne et fremspring på mere end 10 mm i forhold til lodret projektion
af den umiddelbart oven for ligende gulvlinje. Som en undtagelse fra
dette krav kan et udstødningsrør rage mere end 10 mm ud over den
lodrette projektion af gulvlinjen, når blot det slutter i afrundede kanter
med en krumningsradius på mindst 2,5 mm.
6.12.Luftindsugnings- og udluftningsklapper
6.12.1. Luftindsugnings- og udluftningsklapper skal være i overensstemmelse
med kravene i pkt. 5.2, 5.3 og 5.4 i alle driftspositioner.
6.13.Tag
6.13.1. Tag, som kan åbnes, vil kun blive taget i betragtning i lukket stilling.
6.13.2. Kaleche-køretøjer undersøges med såvel åben som lukket kaleche.6.13.2.1. Når kalechen er åben, skal der ikke foretages undersøgelser af køre-
tøjet indvendigt inden for en imaginær overflade, som dannes af
kalechen i lukket stilling.
6.13.2.2. Hvor en aftagelig beskyttende indretning (hætte) for den sammenfol-
dede kaleche leveres som standardudstyr, foretages afprøvningen med
denne hætte monteret.
6.14.Vinduer
6.14.1. Vinduer, som bevæges udefter fra køretøjets ydre overflade skal være i
overensstemmelse med følgende bestemmelser i alle brugsstillinger.
6.14.1.1. Ingen blottet kant må vende fremefter.6.14.1.2. Ingen del af vinduet må rage ud over køretøjetsyders te udvendige
kant.
6.15.Monteringsflader for nummerplader
6.15.1. De monteringsflader for nummerplader, som fabrikanten af køretøjet
leverer, skal være i overensstemmelse med kravene i pkt. 5.4 i dette
bilag, hvisde kan berøresmed en kugle på 100 mm i diameter, når
en nummerplade er monteret som anbefalet af fabrikanten af køretøjet.
6.16.Bagagebærere og skiholdere
6.16.1. Bagagebeærere og skiholdere skal være monteret således på køretøjet i
overensstemmelse med dettes form, at deres forbindelse med køretøjet
kan overføre vandrette længde- og tværkræfter, der ikke er mindre end1974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 9
▼M1
▼M1
den af fabrikanten angivne maksimale lodrette bæreevne og således at
i mindst én retning disse kræfter overføres ved befæstelsens geome-
triske form. Ved afprøvningen af bagagebærer eller skiholder, der er
monteret i overensstemmelse med fabrikantens anvisning, må overfør-
selen af prøvekræfterne ikke kun ske i et enkelt punkt.
6.16.2. Overflader, som efter anordningens påmontering måtte kunne berøres
af en kugle med diameter 165 mm, må ikke have nogen del med
krumningsradius mindre end 2,5 mm, medmindre bestemmelserne i
pkt. 6.3 kan anvendes.
6.16.3. Forbindelseselementer, såsom bolte, der kan spændes og løsnes uden
værktøj, må ikke rage mere end 40 mm ud over de i 6.16.2. nævnte
overflader, idet dette mål skaffes til veje ved den i bilag II, pkt. 2,
beskrevne fremgangsmåde, dog, ifald fremgangsmåden i 2.2 måtte
blive benyttet, under anvendelse af en kugle med diameter 165 mm.
6.17.Sende- og modtageantenner til radio
6.17.1. Sende- og modtageantenner til radio skal være monteret således på
køretøjet, at deresfrie ende, ifald denne i en af de af fabrikanten
angivne brugsstillinger måtte befinde sig mindre end 2 m fra køre-
banen, ligger inden for et område, som begrænses af lodrette planer i
en afstand af 10 cm fra køretøjets yderste kant i henhold til 2.7 og
målt indad.
6.17.2. Antennerne skal derudover være anbragt således på køretøjet og den
mulige udbøjning af deres frie ende skal være begrænset således, at
ingen del af antennen rager ud over køretøjetsyders te kant i henhold
til 2.7.
6.17.3. Antennestangen kan have en krumningsradius på mindre end 2,5 mm.
Antennens frie ende skal dog være forsynet med en fastsiddende
hætte, hvis krumningsradier er mindst 2,5 mm.
6.17.4. Antennesoklen må ikke rage mere end 30 mm frem, når dette mål
bestemmes ved den i bilag II, pkt. 2, beskrevne fremgangsmåde. Dog
kan for antenner med forstærker indbygget i soklen accepteres udra-
gning på 40 mm.
6.18.Montagevejledning
6.18.1. Bagagebærere, skiholdere, samt sende- og modtageantenner til radio
må, når de er godkendte som tekniske enheder, kun falbydes i løssalg,
såfremt en montagevejledning medfølger. Montagevejledningen skal
indeholde så mange oplysninger, at de gør det muligt at montere de
godkendte dele således i køretøjet, at de pågældende forskrifter i punk-
terne 5 og 6 er overholdt. Især skal det angives, hvilke stillinger
teleskopantenner må indtage, når antennen er i brug.
(7.)
(7.1.)(7.1.1.)
(7.1.2.)
(7.2.)
8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
(8.1.)
8.2. Til efterprøvning af overenstemmelsen med den godkendte type fore-
tages et tilstrækkeligt antal kontroleftersyn ved stikprøver på
seriefremstillede køretøjer.
(9.)
(9.1.)
(9.2.)
(10.)1974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 10
▼B
▼B
BILAG II
METODER TIL BESTEMMELSE AF FREMSPRINGS OG MELLEM-
RUMS STØRRELSE
1. METODE TIL MÅLING AF HØJDEN AF FREMSPRING FOR
SAMMENFØJNINGER AF KAROSSERIPLADER
►M11.1.◄Højden »H« af et fremspring bestemmes grafisk i forhold til
omkredsen af en cirkel med en diameter på 165 mm, som indvendigt
tangerer det udvendige omridsaf den udvendige overflade på det s ted,
som skal kontrolleres.
►M11.2.◄Højden »H« er maksimalværdien af afstanden, målt på en ret
linje igennem centrum af cirklen med 165 mm diameter, mellem
omkredsen af den nævnte cirkel og fremspringets ydre omrids (se fig. 1).
►M11.3.◄Når fremspringet har en sådan form, at en del af det ydre omrids
af den udvendige overflade på det sted, der skal undersøges, ikke kan
berøresudvendig fra af en cirkel med 100 mm diameter, antagesoverfla-
dens omrids på dette sted at svare til den, som omkredsen af en cirkel
med 100 mm har imellem densto tangerings punkter med det ydre omrids
(se fig. 2).
►M11.4.◄Skematiske snittegninger af den udvendige overflade for de
undersøgte dele skal leveres af fabrikanten til bestemmelse af fremsprin-
geneshøjde efter den ovennævnte metode.
2. METODE TIL BESTEMMELSE AF FREMSPRINGETS STØRRELSE
FOR EN KOMPONENT MONTERET PÅ DEN UDVENDIGE OVER-
FLADE
2.1. Fremspringets størrelse for en komponent monteret på en konveks flade kan
fastsættes enten direkte eller ved henvisning til en målskitse af et passende
udsnit af komponenten i monteret stilling.
2.2. Kan fremspringets størrelse for en komponent monteret på en ikke konveks
flade ikke bestemmes ved en simpel måling, så må den fastsættes ved den
maksimale variation i centrets afstand for en kugle med diameter 100 mm
fra fladensnominelle linje, når kuglen føresfrem i s tadig kontakt med dette
element. Af figur 3 fremgår et eksempel på denne fremgangsmådes anven-
delse.
3. METODE TIL BESTEMMELSE AF FREMSPRINGET PÅ SKÆRME OG
KANTER PÅ FORLYGTER
3.1. Fremspringet fra forlygtens ydre overflade måles vandret fra berørings-
punktet for en kugle med diameter 100 mm, som det fremgår af figur 4.
4. METODE TIL BESTEMMELSE AF ET MELLEMRUM ELLER
AFSTANDEN MELLEM ELEMENTERNE I ET GITTER
4.1. Størrelsen på et mellemrum eller afstanden mellem elementerne i et gitter
bestemmes som afstanden mellem to planer, der går gennem kuglens berø-
ringspunkter og vinkelret på linjen, der forbinder disse berøringspunkter. Af
figurerne 5 og 6 fremgår eksempler på denne fremgangsmådes anvendelse.1974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 11
▼M1
▼B
▼M1
▼B
Fig. 1
Fig. 21974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 12
▼M1
1974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 13
▼M1
BILAG III
MODEL
►(1)M11974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 14
▼B
▼M1
BILAG IV
MODEL
(største format: A 4 (210 mm × 297 mm))
1974L0483 — DA — 01.01.1995 — 004.001 — 15