02011R0517 — DA — 10.03.2019 — 001.001

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

►B KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 517/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 for så vidt angår et EU-mål for mindskelse af forekomsten af visse salmonellaserotyper i æglæggende høner af Gallus gallus og om ændring af forordning (EF) nr. 2160/2003 og Kommissionens forordning (EU) nr. 200/2010 (EØS-relevant tekst) (EUT L 138 af 26.5.2011, s. 45)

Ændret ved:





Berigtiget ved:









▼B

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 517/2011

af 25. maj 2011

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 for så vidt angår et EU-mål for mindskelse af forekomsten af visse salmonellaserotyper i æglæggende høner af Gallus gallus og om ændring af forordning (EF) nr. 2160/2003 og Kommissionens forordning (EU) nr. 200/2010

(EØS-relevant tekst)







Artikel 1

Mål

1. Der fastsættes følgende EU-mål, jf. artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2160/2003, for mindskelse af forekomsten af Salmonella Enteritidis og Salmonella Typhimurium hos voksne æglæggende høner af Gallus gallus (i det følgende benævnt »EU-målet«):

a) en årlig minimumsprocent for mindskelse hos positive flokke af voksne æglæggende høner, der mindst udgør:

i) 10 %, hvis prævalensen i det foregående år var under 10 %

ii) 20 %, hvis prævalensen i det foregående år var mindst 10 % og under 20 %

iii) 30 %, hvis prævalensen i det foregående år var mindst 20 % og under 40 %

iv) 40 %, hvis prævalensen i det foregående år var 40 % eller derover

eller

b) en nedsættelse af maksimumsprocenten til 2 % positive flokke af voksne æglæggende høner eller derunder; for medlemsstater med under 50 flokke af voksne æglæggende høner må højst én voksen flok fortsat være positiv.

EU-målet skal nås hvert år på grundlag af overvågningen det foregående år. Hvad angår det mål, der skal nås i 2011, anvendes resultaterne for 2010, baseret på den overvågning, der er foretaget i henhold til artikel 1 i forordning (EF) nr. 1168/2006, som referencegrundlag.

For så vidt angår monofasisk Salmonella Typhimurium er serotyper med antigenformlen ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ inkluderet i EU-målet.

2. Den fornødne kontrolordning til efterprøvning af, hvordan det går med at nå EU-målet, er fastsat i bilaget (i det følgende benævnt »kontrolordningen«).

Artikel 2

Revurdering af EU-målet

Kommissionen tager EU-målet op til revision under hensyntagen til de oplysninger, der er indsamlet i overensstemmelse med kontrolordningen, og de kriterier, der er fastlagt i artikel 4, stk. 6, litra c), i forordning (EF) nr. 2160/2003.

Artikel 3

Ændring af forordning (EF) nr. 2160/2003

I del C i bilag II til forordning (EF) nr. 2160/2003 indsættes som punkt 6:

»6. Alle henvisninger i dette afsnit til »Salmonella typhimurium« omfatter også monofasisk Salmonella typhimurium med antigenformlen ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ .«

Artikel 4

Ændring af forordning (EU) nr. 200/2010

Artikel 1, stk. 1, første afsnit, affattes således:

»1. Fra den 1. januar 2010 består EU-målet, jf. artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2160/2003, for mindskelse af forekomsten af Salmonella spp. i avlsflokke af Gallus gallus (i det følgende benævnt »EU-målet«) i en mindskelse til højst 1 % af maksimumsprocenten af voksne avlsflokke af Gallus gallus, der fortsat er positive for Salmonella Enteritidis, Salmonella Infantis, Salmonella Hadar, Salmonella Typhimurium, herunder monofasisk Salmonella Typhimurium med antigenformlen ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ , og Salmonella Virchow (i det følgende benævnt »de relevante salmonellaserotyper«).

Artikel 5

Ophævelse af forordning (EF) nr. 1168/2006

Forordning (EF) nr. 1168/2006 ophæves.

Henvisninger til forordning (EF) nr. 1168/2006 gælder som henvisninger til nærværende forordning.

Artikel 6

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAG

Kontrolordning, der er nødvendig for at efterprøve, om EU-målet er nået, for så vidt angår mindskelse af forekomsten af Salmonella Enteritidis og Salmonella Typhimurium hos voksne æglæggende høner af Gallus gallus, jf. artikel 1, stk. 2

1. STIKPRØVERAMME

Prøveudtagningen skal omfatte alle flokke af voksne æglæggende høner af Gallus gallus (i det følgende benævnt »æglæggerflokke«) inden for rammerne af de nationale bekæmpelsesprogrammer, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 2160/2003.

2. OVERVÅGNING AF ÆGLÆGGERFLOKKE

2.1. Hyppighed og status for prøveudtagningen

Prøveudtagning af æglæggerflokke foretages på fødevarevirksomhedslederens initiativ og af den kompetente myndighed.

Prøveudtagning på fødevarevirksomhedslederens initiativ skal foretages mindst hver femtende uge. Den første prøveudtagning skal foretages, når flokken er 24 uger gammel (+/– 2 uger).

Prøveudtagning foretaget af den kompetente myndighed skal som minimum gennemføres:

a) i en flok pr. år pr. bedrift og omfatte mindst 1 000 fugle

b) når fuglene er 24 uger gamle (+/– 2 uger) i æglæggerflokke i stalde, hvor den relevante salmonella blev påvist hos den foregående flok

c) i alle tilfælde af mistanke om infektion med salmonella, der opstår i forbindelse med undersøgelse af fødevarebårne udbrud, jf. artikel 8 i direktiv 2003/99/EF, eller i ethvert tilfælde, hvor den kompetente myndighed finder det relevant, under anvendelse af den prøveudtagningsprotokol, der er omhandlet i del D, punkt 4, litra b), i bilag II til forordning (EF) nr. 2160/2003

d) på alle andre æglæggerflokke på bedriften, hvis der påvises Salmonella Enteritidis eller Salmonella Typhimurium i en æglæggerflok på bedriften

e) i tilfælde, hvor den kompetente myndighed finder det relevant.

En prøveudtagning foretaget af den kompetente myndighed kan erstatte en prøveudtagning foretaget på fødevarevirksomhedslederens initiativ.

2.2. Prøveudtagningsprotokol

For at sikre optimal følsomhed i prøveudtagningen og en korrekt anvendelse af prøveudtagningsprotokollen sørger den kompetente myndighed eller fødevarevirksomhedslederen for, at prøverne udtages af personer med den relevante uddannelse/erfaring.

▼M1

2.2.1. Prøveudtagning foretaget af fødevarevirksomhedslederen

a) For flokke i bursystemer indsamles der 2 × 150 g naturligt blandet gødning, der har samlet sig på skrabere eller båndrensere, fra alle gødningsbånd eller skrabere i bygningen efter udmugning; for trappebursystemer uden skrabere eller gødningsbånd indsamles der dog 2 × 150 g blandet frisk gødning fra 60 forskellige steder under burene i gødningskældrene.

I bursystemer, hvor der ikke samler sig en tilstrækkelig mængde gødning på skrabere eller båndrensere ved den ende af båndene, hvor gødningen tømmes af, skal der anvendes mindst fire fugtede stofsvabere på mindst 900 cm2 pr. svaber til at svabre et så stort overfladeareal som muligt ved den ende af alle tilgængelige bånd, hvor gødningen tømmes af, efter at de har kørt, idet det sikres, at hver svaber er dækket på begge sider af fækalt materiale fra bånd og skrabere eller båndrensere.

b) I stalde/æglæggerhuse med fritgående høner udtages der to par sokkeprøver.

Sokkerne skal være tilstrækkeligt absorberende til at kunne opsuge fugt. Sokkernes overflade skal være fugtet med et passende fortyndingsmiddel.

Prøverne opsamles under en rundgang i bygningen, hvor der følges en rute, som giver repræsentative prøver for alle dele af fjerkræhuset eller de enkelte gulvafsnit. Det skal omfatte arealer med strøelse eller slats (riste/rammer), hvis det er forsvarligt at gå på slatsene, men ikke arealer uden for bygningen i tilfælde af flokke med adgang til udendørs arealer. Prøveudtagningen skal omfatte alle aflukker i en bygning. Efter endt prøveudtagning i et gulvafsnit tages overtrækssokkerne forsigtigt af, så det materiale, der hænger fast i dem, ikke falder af.

I stalde med flere etager eller æglæggerhuse med fritgående høner, hvor størstedelen af det fækale materiale fjernes fra bygningen ved hjælp af gødningsbånd, skal der indsamles ét par sokkeprøver under en rundgang på arealer med strøelse, og der skal yderligere indsamles mindst ét par fugtede stofsvabere fra alle tilgængelige gødningsbånd, jf. litra a), andet afsnit.

De to prøver kan pooles, således at de udgør én prøve til testning.

▼B

2.2.2. Prøveudtagning foretaget af den kompetente myndighed

Ud over de i punkt 2.2.1 omhandlede prøver indsamles der mindst én prøve under anvendelse af prøveudtagningsprotokollen. Der udtages yderligere prøver for at sikre en repræsentativ prøveudtagning, hvis det er påkrævet på grund af flokkens fordeling eller størrelse.

Når der udtages prøver som omhandlet i punkt 2.1, litra b), c), d) og e), verificerer den kompetente myndighed ved at foretage yderligere relevante test, dvs. laboratorieundersøgelser og/eller dokumentkontrol, at resultaterne af salmonellaundersøgelserne af fugle ikke er påvirket af anvendelse af antimikrobielle stoffer i flokkene.

Hvis der ikke påvises forekomst af Salmonella Enteritidis eller Salmonella Typhimurium, men der påvises antimikrobielle stoffer eller bakterievæksthæmmende virkninger, betragtes og medregnes flokken som en inficeret æglæggerflok for så vidt angår EU-målet.

Den kompetente myndighed kan beslutte at tillade, at én gødningsprøve eller ét par sokkeprøver erstattes af en støvprøve på 100 g opsamlet fra mange forskellige steder i fjerkræhuset fra overflader med synlig støvforekomst. Alternativt kan der benyttes en eller flere fugtede stofsvabere på et overfladeareal på i alt mindst 900 cm2 til opsamling af støv fra mange forskellige steder i fjerkræhuset, idet det sikres, at hver enkelt svaber er helt dækket af støv på begge sider.

Den kompetente myndighed kan på grundlag af en vurdering i hvert enkelt tilfælde af epidemiologiske parametre, dvs. biosikkerhedsforholdene, flokkens fordeling eller størrelse eller andre relevante forhold, beslutte at øge minimumsantallet af prøver med henblik på at sikre en repræsentativ prøveudtagning.

3. UNDERSØGELSE AF PRØVERNE

3.1. Transport og klargøring af prøverne

Prøver sendes helst senest 24 timer efter indsamlingen som ekspresforsendelse eller med kurer til de laboratorier, der er omhandlet i artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 2160/2003. Hvis prøverne ikke sendes inden for 24 timer, skal de opbevares nedkølet. Prøverne kan transporteres ved omgivelsestemperatur, forudsat at de ikke udsættes for stærk varme (over 25 °C) eller sollys. På laboratoriet opbevares prøverne nedkølet indtil undersøgelsen, som skal påbegyndes senest 48 timer efter modtagelsen og senest fire dage efter prøveudtagningen.

Sokkeprøverne og støvet eller stofstøvsvaberne testes hver for sig, når der er tale om prøver indsamlet af den kompetente myndighed, mens de forskellige typer prøver kan testes samlet, når de er indsamlet af fødevarevirksomhedslederen.

3.1.1. Sokkeprøver og stofsvaberprøver

a) De to par overtrækssokker (»boot swab«-sokker) eller støvsvabere pakkes forsigtigt ud, så det fækale materiale, der sidder fast på dem, ikke falder af, og samles og anbringes i 225 ml »buffered« peptonvand, der er opvarmet til stuetemperatur, eller de 225 ml fortyndingsmiddel tilsættes direkte til de to par overtrækssokker i den beholder, laboratoriet modtog dem i. Sokkeprøverne eller stofsvaberne skal være helt dækket af »buffered« peptonvand, så der er tilstrækkeligt med fri væske omkring prøven til, at der kan migrere salmonella væk fra prøven, og derfor kan der om nødvendigt tilføjes mere »buffered« peptonvand.

b) Prøven bevæges rundt, til den er fuldstændig gennemvædet, og dyrkes derefter efter påvisningsmetoden i punkt 3.2.

3.1.2. Andet fækalt materiale og støv

a) Gødningsprøver samles og blandes grundigt, og en delprøve på 25 g udtages til dyrkning.

b) Delprøven på 25 g (eller 50 ml fortyndingsmiddel indeholdende 25 g af den oprindelige prøve) tilsættes til 225 ml »buffered« peptonvand, der er opvarmet til stuetemperatur.

c) Prøven dyrkes efter påvisningsmetoden i punkt 3.2.

Hvis der vedtages ISO-standarder for klargøring af relevante prøver til påvisning af salmonella, anvendes de i stedet for bestemmelserne i punkt 3.1.1 og 3.1.2.

▼M1

3.1.3. I tilfælde af indsamling af stofsvabere, jf. punkt 2.2.1, litra a), andet afsnit, skal der pooles i overensstemmelse med punkt 3.1.1.

▼B

3.2. Påvisningsmetode

▼M1

Påvisningen af Salmonella spp. foretages i overensstemmelse med EN ISO 6579-1.

▼B

Prøverne i »buffered« peptonvand må ikke rystes eller på anden måde bevæges efter inkubationen.

3.3. Serotypning

Mindst ét isolat fra hver positiv prøve udtaget af den kompetente myndighed serotypebestemmes efter Kaufmann-White-LeMinor-skemaet. I isolater udtaget af fødevarevirksomhedslederen foretages der serotypning for som et minimum Salmonella Enteritidis og Salmonella Typhimurium.

▼M1

3.4. Alternative metoder

Der kan anvendes alternative metoder i stedet for påvisningsmetoderne og serotypningen i punkt 3.1, 3.2 og 3.3 i dette bilag, hvis de er valideret i overensstemmelse med den seneste udgave af EN ISO 16140-2 (for alternative påvisningsmetoder).

▼B

3.5. Testning for antimikrobiel resistens

Isolaterne testes for antimikrobiel resistens, jf. artikel 2 i Kommissionens beslutning 2007/407/EF ( 1 ).

3.6. Opbevaring af stammer

Den kompetente myndighed påser, at der opbevares mindst én isoleret stamme af de relevante salmonellaserotyper fra prøveudtagning som led i offentlig kontrol pr. fjerkræhus og pr. år med henblik på eventuel fremtidig fagtypning eller testning for antimikrobiel følsomhed ved anvendelse af de sædvanlige stammesamlingsmetoder, som skal sikre, at stammerne forbliver intakte i mindst to år.

Den kompetente myndighed kan foreskrive, at der også skal opbevares isolater fra prøveudtagning foretaget af fødevarevirksomhedslederen til disse formål.

4. RESULTATER OG RAPPORTERING

4.1. En æglæggerflok anses for positiv for så vidt angår efterprøvningen af, om EU-målet er nået, hvis:

a) der er påvist forekomst af de relevante salmonellaserotyper (bortset fra vaccinestammer) i en eller flere prøver udtaget i flokken, også når den relevante salmonellaserotype kun er påvist i støvprøven eller på støvsvaberen, eller

b) der er påvist antimikrobielle eller bakterievæksthæmmende stoffer i flokken.

Dette gælder ikke i ekstraordinære tilfælde, jf. del D, punkt 4, i bilag II til forordning (EF) nr. 2160/2003, hvor det første, salmonellapositive resultat ikke er blevet bekræftet af den pågældende prøveudtagningsprotokol.

4.2. En positiv æglæggerflok medregnes kun én gang, uanset:

a) hvor mange gange den relevante salmonellaserotype er påvist i den pågældende flok i produktionsperioden

eller

b) om prøveudtagningen er foretaget på fødevarevirksomhedslederens initiativ eller af den kompetente myndighed.

Hvis prøveudtagningen i løbet af produktionsperioden strækker sig over to kalenderår, indberettes resultatet for hvert af de to år dog hver for sig.

4.3. Rapporteringen skal omfatte følgende:

a) det samlede antal voksne æglæggerflokke, som der er udtaget prøver af mindst én gang i rapporteringsåret

b) resultaterne af testningen, herunder:

i) det samlede antal æglæggerflokke, der er positive for en eller flere salmonellaserotyper i medlemsstaten

ii) antallet af æglæggerflokke, der er positive for mindst Salmonella Enteritidis og Salmonella Typhimurium

iii) antallet af æglæggerflokke, der er positive for hver enkelt salmonellaserotype eller for ikke-specificeret salmonella (ikke-typbare eller ikke-serotypebestemte isolater)

c) forklaringer af resultater, navnlig vedrørende ekstraordinære tilfælde og væsentlige ændringer i antallet af flokke, der er testet og/eller fundet positive.

Resultaterne og supplerende relevante oplysninger indberettes i rapporten om tendenser og kilder, jf. artikel 9, stk. 1, i direktiv 2003/99/EF.