2006O0016 — DA — 31.12.2009 — 004.001

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

►B DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE af 10. november 2006 om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker (ECB/2006/16) (2006/887/EF) (EFT L 348, 11.12.2006, p.1)

Ændret ved:









▼B

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE

af 10. november 2006

om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker

(ECB/2006/16)

(2006/887/EF)







STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR — under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 12.1 14.3 og 26.4, og under henvisning til bidrag fra Den Europæiske Centralbanks (ECB) Generelle Råd i henhold til statuttens artikel 47.2, andet og tredje led, og ud fra følgende betragtninger: (1) Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) har pligt til at aflægge beretninger i medfør af statuttens artikel 15. (2) I henhold til artikel 26.3 i statutten skal ECB’s Direktion til analytiske og operationelle formål udfærdige en konsolideret balance for ESCB. (3) I henhold til artikel 26.4 i statutten fastsætter ECB’s Styrelsesråd med henblik på anvendelsen af statuttens artikel 26 de nødvendige regler for en standardisering af bogføringen og indberetningen af de transaktioner, der er foretaget af de nationale centralbanker (NCB’er). (4) Oplysninger om eurosedler i omløb, renter af intra-Eurosystem-nettotilgodehavender/-forpligtelser som følge af eurosedlers fordeling i Eurosystemet og monetære indtægter bør harmoniseres i de nationale centralbankers offentliggjorte årsregnskaber. De poster, som skal harmoniseres, er angivet med stjerne i bilag IV, VIII og IX. (5) Det er nødvendigt at foretage væsentlige ændringer af retningslinje ECB/2002/10 af 5. december 2002 om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker ( 1 ). ESCB vil fra 1. januar 2007 anvende periodiseringsprincippet til at registrere valutatransaktioner, finansielle instrumenter i fremmed valuta og relaterede periodeafgrænsningsposter. Af hensyn til overskueligheden er det hensigtsmæssigt at omarbejde retningslinjen i en enkelt tekst — ud fra følgende betragtninger: VEDTAGET FØLGENDE RETNINGSLINJE:







KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Definitioner

1. I denne retningslinje forstås ved:

(a) »nationale centralbanker« (NCB’er): de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har indført euroen,

(b) »Eurosystemet«: ECB og de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har indført euroen,

(c) »Eurosystemets bogførings- og regnskabsrapporteringsformål«: de formål, med henblik på hvilke ECB udarbejder de i bilag I anførte balancer i overensstemmelse med artikel 15 og 26 i statutten,

(d) »den rapporterende enhed«: ECB eller en national centralbank.

(e) »den kvartalsvise revalueringsdato«: datoen for sidste kalenderdag i kvartalet,

(f) »konsolidering«: den regnskabsmetode, hvorved regnskabstal for flere selvstændige juridiske enheder aggregeres, som om de udgjorde en enhed,

(g) »året, hvor der indføres eurosedler og -mønter«: en periode på 12 måneder fra den dato, hvor eurosedler og -mønter opnår status som lovligt betalingsmiddel i en medlemsstat, som har indført euroen,

(h) »seddelfordelingsnøglen«: de procentsatser, som fås ved at medtage ECB’s andel af summen af udstedte eurosedler, og anvende kapitalindskudsnøglen på de nationale centralbankers andel i den nævnte sum i overensstemmelse med afgørelse ECB/2001/15 af 6. december 2001 om udstedelse af eurosedler ( 2 ),

▼M3

(i) »kreditinstitut«: enten: a) et kreditinstitut som defineret i artikel 2 og i artikel 4, stk. 1, litra a, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (omarbejdning) ( 3 ), som gennemført i national lovgivning, der er underlagt tilsyn af en kompetent myndighed, eller b) et andet kreditinstitut som defineret i artikel 101, stk. 2, i traktaten, som er underlagt kontrol efter normer, som er sammenlignelige med tilsyn af en kompetent myndighed.

▼B

2. Yderligere definitioner af tekniske termer, der anvendes i denne retningslinje, findes i bilag II.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1. Denne retningslinje anvendes af ECB og de nationale centralbanker til Eurosystemets bogførings- og regnskabsrapporteringsformål.

2. Denne retningslinjes anvendelsesområde er begrænset til Eurosystemets ordning for bogføring og regnskabsrapportering som foreskrevet i statutten. Den finder derfor ikke anvendelse på de nationale centralbankers nationale beretninger og regnskaber. For at opnå sammenhæng og sammenlignelighed mellem Eurosystemets ordning og de nationale ordninger henstilles, at NCB’erne i deres nationale beretninger og regnskaber i videst mulig udstrækning følger de regler, der er fastsat i denne retningslinje.

Artikel 3

Grundlæggende regnskabsprincipper

Der gælder følgende grundlæggende regnskabsprincipper:

(a) økonomisk realitet og gennemsigtighed: bogføringsmetoderne og regnskabsrapporteringen skal afspejle de reelle økonomiske forhold, være gennemsigtige og opfylde de kvalitative krav til forståelighed, relevans, pålidelighed og sammenlignelighed. Transaktioner behandles og præsenteres i overensstemmelse med deres indhold og økonomiske realitet og ikke kun efter juridisk form

(b) forsigtighed: værdiansættelsen af aktiver og passiver og resultatføringen foretages i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet. Dette indebærer i denne retningslinje, at urealiserede gevinster ikke indregnes som indtægter i resultatopgørelsen, men registreres direkte på en revalueringskonto, og at urealiserede tab ultimo året indgår i resultatopgørelsen, hvis de overstiger tidligere revalueringsgevinster opført på den tilsvarende revalueringskonto. Skjulte reserver eller bevidst urigtig angivelse af poster i balancen eller resultatopgørelsen er ikke i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet

(c) begivenheder efter balancetidspunktet: Aktiver og passiver korrigeres for begivenheder, der finder sted mellem årsbalancetidspunktet og den dag, hvor regnskaberne godkendes af de kompetente organer, såfremt de pågældende begivenheder påvirker størrelsen af aktiverne eller passiverne på balancetidspunktet. Der foretages ikke justeringer af aktiver og passiver, men gives oplysning om begivenheder efter balancetidspunktet, som ikke påvirker størrelsen af aktiverne eller passiverne på balancetidspunktet, men som er af en sådan betydning, at manglende oplysning vil forringe muligheden for, at brugerne af de finansielle opgørelser kan foretage behørige vurderinger og træffe hensigtsmæssige beslutninger

(d) væsentlighed: afvigelser fra bogføringsreglerne, herunder sådanne, som påvirker de enkelte nationale centralbankers og ECB's resultatopgørelse, er ikke tilladt, medmindre de med rimelighed kan betragtes som uvæsentlige i den overordnede sammenhæng og i præsentationen af den rapporterende enheds regnskaber

(e) going concern-princippet: Regnskabet udfærdiges efter going concern-princippet

(f) periodiseringsprincippet: Indtægter og udgifter medtages i den regnskabsperiode, hvor de optjenes eller påløber, og ikke i den periode, hvor de modtages eller betales

(g) konsistens og sammenlignelighed: Kriterierne for værdiansættelse af balanceposter og bogføring af indtægter anvendes konsekvent, for så vidt angår ensartethed og kontinuitet i opstillingen inden for Eurosystemet for at sikre, at dataene i regnskabsopgørelserne er sammenlignelige.

Artikel 4

Medtagelse af aktiver og passiver

Et finansielt eller andet aktiv/passiv medtages kun i den rapporterende enheds balance, når:

(a) det er sandsynligt, at enhver fremtidig økonomisk værdi i tilknytning til aktiv- eller passivposten vil tilgå henholdsvis fragå den rapporterende enhed

(b) principielt alle risici og indtjeningsmuligheder i tilknytning til aktivet eller passivet er blevet overført til den rapporterende enhed, og

(c) aktivets anskaffelsespris eller værdi for den rapporterende enhed eller forpligtelsens størrelse kan opgøres med sikkerhed.

Artikel 5

Periodiseringsprincippet og kontant-/afviklingsprincippet

1. Periodiseringsprincippet anvendes som grundlag for registreringen af valutatransaktioner, finansielle instrumenter i fremmed valuta og relaterede periodeafgrænsningsposter. Der er udviklet to forskellige teknikker til gennemførelse af dette princip:

(a) den »almindelige metode«, der er angivet i kapitel III og IV og bilag III, og

(b) den »alternative metode«, der er angivet i bilag III.

▼M2

2. Værdipapirtransaktioner omfattende kapitalandele i fremmed valuta kan fortsat bogføres i overensstemmelse med kontant-/afviklingsprincippet. De relaterede påløbne renter, herunder over- og underkurs bogføres dagligt fra spotafviklingsdatoen.

▼B

3. De nationale centralbanker kan anvende enten periodiseringsprincippet eller kontant-/afviklingsprincippet til at registrere specifikke transaktioner, finansielle instrumenter og relaterede påløbne renter i euro.

4. Med undtagelse af regnskabsjusteringer ultimo kvartalet og året og poster under »Andre aktiver« og »Andre passiver« skal beløb opgjort som en del af den daglige regnskabsrapportering til brug for Eurosystemets regnskabsrapportering kun vise kontantbevægelser i balanceposter.







KAPITEL II

REGLER FOR SAMMENSÆTNING OG VÆRDIANSÆTTELSE AF BALANCEN

Artikel 6

Balancens sammensætning

Sammensætningen af ECB’s og de nationale centralbankers balance til brug for Eurosystemets regnskabsrapportering baseres på opstillingen i bilag IV.

Artikel 7

Regler for værdiansættelse af balanceposter

1. Gældende markedskurser og -priser anvendes ved værdiansættelsen af balancens poster, medmindre andet er angivet i bilag IV.

▼M2

2. Revalueringen af guld, valutainstrumenter, værdipapirer undtagen dem, der klassificeres som holdt-til-udløb og ikke-omsættelige værdipapirer, samt finansielle instrumenter såvel balanceførte som ikke-balanceførte, foretages på den kvartalsvise revalueringsdato ved anvendelse af middelkurser og -priser. Dette er ikke til hinder for, at de rapporterende enheder kan foretagere hyppigere revalueringer af deres porteføljer til interne formål, forudsat at de i løbet af kvartalet kun indberetter poster i deres balance til transaktionsværdien.

▼M4

3. Der skelnes ikke mellem forskel i pris- og valutakursregulering for guld, men en enkel forskel i guldrevalueringsbeløb begrundes, baseret på europrisen pr. defineret vægtenhed guld, som afledt af EUR/USD-kursen på den kvartalsvise revalueringsdato. Beholdninger i fremmed valuta revalueres pr. valuta (såvel balanceførte som ikke-balanceførte transaktioner), og revalueringen af værdipapirer foretages pr. fondskode dvs. samme ISIN-nummer/type), undtagen for de værdipapirer, der indgår i posten »Andre finansielle aktiver«, i posten »Øvrige« eller værdipapirer, der besiddes til pengepolitiske formål, som behandles som særskilte beholdninger.

▼B

4. Revalueringsposteringer tilbageføres ved udgangen af det efterfølgende kvartal, med undtagelse af urealiserede tab, der er medtaget i resultatopgørelsen ved årets slutning. I løbet af kvartalet rapporteres alle transaktioner til transaktionsprisen og -kursen.

▼M4

5. Værdipapirer, som er klassificeret som holdt-til-udløb, behandles som særskilte beholdninger, værdiansættes til den amortiserede anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse. Samme behandling gælder for ikke-omsættelige værdipapirer. Værdipapirer, der er klassificeret som holdt-til-udløb, kan sælges før udløbsdatoen:

i) hvis den solgte mængde anses for ubetydelig i sammenligning med den samlede mængde i beholdningen af værdipapirer holdt-til-udløb, eller

ii) hvis værdipapirerne er solgt i løbet af den måned, hvor udløbsdatoen falder, eller

iii) under særlige omstændigheder, såsom en betydelig forringelse af udstederens kreditværdighed eller efter en udtrykkelig pengepolitisk beslutning i ECB's Styrelsesråd.

▼B

Artikel 8

Tilbageførselsforretninger

1. En tilbageførselsforretning udført under en genkøbsforretning registreres på balancens passivside som et indlån mod sikkerhedsstillelse, medens den post, der er stillet som sikkerhed, forbliver opført på balancens aktivside. Solgte værdipapirer, som skal tilbagekøbes som led i en genkøbsforretning, behandles af den rapporterende enhed, der skal tilbagekøbe dem, som om de pågældende aktiver stadig var en del af den værdipapirbeholdning, hvorfra de er solgt.

2. En tilbageførselsforretning under en omvendt tilbagekøbsforretning registreres som et udlån mod sikkerhedsstillelse og opføres på balancens aktivside med lånets værdi. Værdipapirer, der erhverves som led i en omvendt tilbagekøbsforretning, revalueres ikke, og gevinster og tab, som opstår i forbindelse med dem, medtages ikke i resultatopgørelsen af den rapporterende enhed, der foretager udlånet.

3. I forbindelse med værdipapirudlån forbliver værdipapirerne opført på overdragerens balance. Sådanne transaktioner bogføres på samme måde, som gælder for genkøbsforretninger. Hvis værdipapirer, som den rapporterende enhed, der optræder som erhverver, har lånt, ikke opbevares på dennes depotkonto ved årets udgang, hensætter erhververen et beløb til dækning af tab, hvis de underliggende værdipapirers markedsværdi er steget siden datoen for indgåelse af låneforretningen. Erhververen skal opføre en passivpost for tilbageførslen af værdipapirerne, hvis disse i mellemtiden er blevet solgt.

4. Forretninger mod sikkerhed i guld behandles som genkøbsforretninger. Guldbetalinger i tilknytning til sådanne forretninger med sikkerhed registreres ikke i regnskaberne, og differencen mellem forretningens spotpris og terminspris periodiseres.

▼M2

5. Tilbageførselsforretninger, herunder forretninger med udlån af værdipapirer, udført under et automatisk værdipapirudlånsprogram, bogføres kun på balancen, hvis der er stillet kontant sikkerhed i hele forretningens løbetid i form af kontante midler på en konto hos den relevante nationale centralbank eller ECB.

▼B

Artikel 9

Omsættelige kapitalandele

▼M2

1. Denne artikel finder anvendelse på omsættelige kapitalandele, dvs. aktier eller aktieafdelinger (equity funds), uanset om forretningen udføres direkte af en rapporterende enhed eller dennes befuldmægtigede, bortset fra aktiviteter udført for pensionsfonde, kapitalandele, investering i dattervirksomheder eller betydelige interesser.

2. Kapitalandele i fremmed valuta og angivet under »andre aktiver« optages ikke som en del af den samlede valutaposition, men af en særlig valutabeholdning. Beregningen af valutagevinst eller -tab i tilknytning hertil kan ske enten på grundlag af netto gennemsnitlige anskaffelsespriser eller gennemsnitlige anskaffelsespriser.

3. Reguleringer af porteføljeinvesteringer foretages i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2. Regulering foretages post for post. For aktieafdelinger (equity funds) foretages prisregulering på nettobasis, og ikke individuelt aktie-for-aktie. Der foretages ikke netting mellem forskellige aktier eller mellem forskellige aktieafdelinger (equity funds).

▼M2

4. Transaktioner registreres på balancen til transaktionsprisen.

5. Mæglerkommission kan registreres enten som en transaktionsomkostning, som indregnes i aktivets pris, eller som en udgift i resultatopgørelsen.

6. Dividendebeløbet ved køb indregnes i anskaffelsesprisen for kapitalandele. På dividendedagen kan dividendebeløbet ved køb, sålænge dividendebetalingen ikke er modtaget, behandles som en selvstændig post.

7. Periodeafgrænsning for dividende bogføres ikke ved udgangen af perioden, da den allerede er afspejlet i markedsprisen for aktierne, bortset fra kapitalandele, som noteres uden dividende.

8. Emissioner på basis af tegningsretter behandles som et selvstændigt aktiv på emissionstidspunktet. Anskaffelsesprisen opgøres med udgangspunkt i kapitalandelens eksisterende gennemsnitspris, nyanskaffelsens strike-pris og den forholdsmæssige andel af eksisterende og nye kapitalandele. Alternativt kan prisen for tegningsretten opgøres med udgangspunkt i værdien i markedet, kapitalandelens eksisterende gennemsnitspris og kapitalandelens markedspris før emissionen.

▼M1

Artikel 9a

Syntetiske instrumenter

1. Instrumenter der kombineres til dannelse af et syntetisk instrument skal bogføres og behandles separat fra andre instrumenter, i overensstemmelse med de generelle bestemmelser, værdiansættelsesregler, indtægtsføring og de instrument-specifikke krav, der er fastsat i denne retningslinje.

2. Som undtagelse til artikel 3b, artikel 7, stk. 3, artikel 11, stk. 1 og artikel 13, stk. 2, kan benyttes følgende alternative behandling ved værdiansættelse af syntetiske instrumenter:

a) Urealiserede gevinster og tab på instrumenter, der er kombineret til at danne syntetiske instrumenter nettes ultimo året. I disse tilfælde bogføres urealiserede nettogevinster på en revalueringskonto. Urealiserede nettotab optages i resultatopgørelsen, såfremt de overstiger tidligere netto revalueringsgevinster bogført på den modsvarende revalueringskonto.

b) Værdipapirer, der besiddes som en del af et syntetisk instrument, udgør ikke en del af den samlede beholdning af disse værdipapirer, men skal være en del af en særlig beholdning.

c) Urealiserede tab, som er opført på resultatopgørelsen ultimo året og de modsvarende urealiserede gevinster, amortiseres separat over de følgende år.

3. Såfremt et af de kombinerede instrumenter udløber, sælges, opsiges, eller option udøves, skal rapporteringsenheden fremtidigt ophøre med den alternative behandling angivet i stk. 2, og eventuelle uamortiserede værdireguleringsgevinster bogført i resultatopgørelsen i foregående år skal straks tilbageføres.

4. Den alternative behandling, der er nævnt i stk. 2, kan alene benyttes, såfremt følgende betingelser er opfyldt:

a) de individuelle instrumenter administreres og deres afkast vurderes som et kombineret instrument, på grundlag af enten en risikostyrings- eller en investeringsstrategi

b) ved første bogføring bliver de individuelle instrumenter struktureret og betegnet som et syntetisk instrument

c) benyttelse af den alternative behandling fjerner eller reducerer betydeligt uoverensstemmelse i værdiansættelse (værdiansættelsesmisforhold), som ville opstå ved anvendelse af denne retningslinjes generelle regler på enkeltinstrument niveau, og

d) adgang til formel dokumentation med henblik på verifikation af opfyldelse af betingelserne i de foregående punkter a, b, og c.

▼B

Artikel 10

Pengesedler

1. Med henblik på gennemførelsen af statuttens artikel 52 bogføres en national centralbanks beholdning af pengesedler fra andre deltagende medlemsstater ikke som seddelomløb, men som intra-Eurosystem mellemværender. Der anvendes følgende fremgangsmåde ved bogføring af andre deltagende medlemsstaters pengesedler:

(a) En national centralbank, der modtager sedler i nationale valutaenheder i euroområdet udstedt af en anden national centralbank, skal på daglig basis underrette den udstedende nationale centralbank om værdien af de pengesedler, der er indbetalt til omveksling, medmindre en given daglig mængde er ubetydelig. Den udstedende nationale centralbank overfører den tilsvarende betaling til den modtagende nationale centralbank via ►M1 TARGET/TARGET2 ◄ -systemet;

(b) Tallene i posten »seddelomløb« reguleres i den udstedende nationale centralbanks konti umiddelbart efter modtagelsen af ovennævnte underretning.

2. Tallet for »seddelomløb« på de nationale centralbankers balance består af tre elementer:

(a) det uregulerede tal for euroseddelomløbet, herunder - i det år, hvor der indføres eurosedler og –mønter - pengesedler i nationale valutaenheder i euroområdet for de nationale centralbankers vedkommende, der indfører euro, som beregnes efter en af følgende to metoder.



metode A: B = P – D – N – S metode B: B = I – R – N hvor: B er den uregulerede værdi af »seddelomløbet« P er værdien af producerede pengesedler, der er modtaget fra trykkeriet eller andre nationale centralbanker D er værdien af destruerede sedler N er værdien af de udstedende nationale centralbankers nationale pengesedler, der indehaves af andre nationale centralbanker (afregnet, men endnu ikke repatrieret) I er værdien af eurosedler sat i omløb R er værdien af modtagne sedler S er værdien af seddelbeholdningen

(b) minus det uforrentede tilgodehavende over for ECI-banken relateret til Extended Custodial Inventory (ECI)-programmet ved overførsel af ejendomsretten til pengesedler relateret til ECI-programmet,

(c) plus/minus reguleringerne ved anvendelse af seddelfordelingsnøglen.







KAPITEL III

RESULTATFØRING

Artikel 11

Resultatføring

1. Der gælder følgende regler for resultatføringen:

(a) Realiserede gevinster og realiserede tab medtages i resultatopgørelsen.

(b) Urealiserede gevinster resultatføres ikke, men overføres direkte til en revalueringskonto.

(c) Ultimo året medtages urealiserede tab i resultatopgørelsen, såfremt de overstiger tidligere revalueringsgevinster på den tilsvarende revalueringskonto.

(d) Urealiserede tab, der er medtaget i resultatopgørelsen, tilbageføres ikke i de efterfølgende år i forbindelse med nye urealiserede gevinster.

(e) Urealiserede tab på et værdipapir, en valuta eller på guldbeholdningen modregnes ikke i urealiserede gevinster i andre værdipapirer, valutaer eller i guldbeholdningen.

▼M4

f) værdiforringelser ultimo året medtages i resultatopgørelsen og tilbageføres ikke i senere år, medmindre værdiforringelsen ophører og nedgangen kan relateres til en iagttagelig hændelse, der indtraf efter værdiforringelsen blev bogført første gang.

▼B

2. Over- og underkurs på udstedte og købte værdipapirer beregnes og medtages som en del af renteindtægten og amortiseres over værdipapirernes resterende løbetid, enten lineært eller efter den interne rentes (IR) metode. IR-metoden er dog obligatorisk for nulkupon værdipapirer, der har en restløbetid på mere end et år på anskaffelsestidspunktet.

3. Periodeafgrænsningsposter vedrørende finansielle aktiver og passiver, f.eks. skyldig rente og amortiserede overkurser/underkurser i fremmed valuta, beregnes og bogføres dagligt på grundlag af den senest foreliggende rente. Periodeafgrænsningsposter vedrørende finansielle aktiver og passiver i euro beregnes og bogføres mindst en gang om året. Periodiserede beløb vedrørende andre poster beregnes og bogføres mindst en gang om året.

4. Uanset hyppigheden af beregningen af periodeafgrænsningsposter, men med forbehold af de i artikel 5, stk. 4, omhandlede undtagelser, indberetter de rapporterende enheder i løbet af kvartalet data til transaktionsværdi.

5. Periodeafgrænsningsposter i fremmed valuta omregnes til kursen på registreringsdatoen og har indflydelse på valutapositionen.

6. Generelt vedrørende beregning af periodeafgrænsningsposter i løbet af året kan lokal praksis anvendes (f.eks. opgørelse enten indtil sidste forretningsdag eller sidste kalenderdag i kvartalet). Ultimo året er den 31. december dog den obligatoriske referencedato.

7. Valutaudstrømning, der bevirker ændringer i beholdningen af en given valuta, kan medføre realiserede valutagevinster eller -tab.

Artikel 12

Transaktionsomkostninger

1. Der gælder følgende generelle regler for transaktionsomkostninger:

(a) Gennemsnitsomkostningsmetoden anvendes på daglig basis på beholdninger af guld, valutainstrumenter og værdipapirer ved beregning af anskaffelsesprisen for solgte poster, under hensyntagen til virkningerne af valutakurs- og/eller prisbevægelser.

(b) Aktivets/passivets gennemsnitlige anskaffelsespris/kurs nedsættes/forhøjes som følge af urealiserede tab, der er medtaget i resultatopgørelsen ved årets slutning.

(c) Ved anskaffelse af rentebærende værdipapirer opføres købte kuponindtægter som en særskilt post. Ved anskaffelse af værdipapirer i fremmed valuta medtages kuponindtægter i beholdningen af den pågældende valuta, men påvirker hverken aktivets anskaffelsespris/kurs ved beregning af den gennemsnitlige anskaffelsespris eller den pågældende valutas pris.

2. Der gælder følgende særlige regler for værdipapirer:

(a) Transaktioner registreres til transaktionsprisen og bogføres til prisen eksklusive vedhængende renter (clean price).

(b) Depot- og administrationsgebyrer, gebyrer i forbindelse med anfordringskonti og andre indirekte omkostninger betragtes ikke som transaktionsomkostninger og medtages i resultatopgørelsen. De behandles ikke som en del af et givet aktivs gennemsnitspris.

(c) Indtægter registreres til bruttoværdien, idet refunderbare kilde- og andre skatter og afgifter bogføres særskilt.

(d) Til beregning af et værdipapirs gennemsnitlige anskaffelsespris kan enten (i) alle køb foretaget i løbet af dagen - til anskaffelsespris - lægges til den foregående dags beholdning, således at der tilvejebringes en ny vejet gennemsnitspris, før der tages hensyn til salgene for den samme dag, eller (ii) de enkelte værdipapirkøb og -salg kan behandles i den rækkefølge, hvori de har fundet sted i løbet af dagen, med henblik på beregning af den korrigerede gennemsnitspris.

3. Der gælder følgende særlige regler for guld og fremmed valuta:

(a) Forretninger i fremmed valuta, som ikke medfører ændringer i beholdningen af den pågældende valuta, omregnes til euro ved anvendelse af valutakursen på enten kontrakt- eller afviklingsdagen og påvirker ikke den pågældende beholdnings anskaffelsespris.

(b) Forretninger i fremmed valuta, som medfører ændringer i beholdningen af den pågældende valuta, omregnes til euro ved anvendelse af valutakursen på kontraktdagen.

(c) Afvikling af hovedstolen som følge af tilbageførselsforretninger i værdipapirer i en fremmed valuta eller guld anses ikke for at medføre ændringer i beholdningen af den pågældende valuta eller i guldbeholdningen.

(d) Rene ind- og udbetalinger omregnes til kursen på afviklingsdagen.

(e) I tilfælde af en lang position tillægges nettoanskaffelser af valuta og guld foretaget i løbet af dagen, ved anvendelse af dagens gennemsnitlige anskaffelsespris for hvert enkelt valuta- og guldkøb, den foregående dags beholdning til beregning af en ny vejet gennemsnitlig kurs/guldpris. Ved nettosalg baseres beregningen af realiserede gevinster og tab på den gennemsnitlige anskaffelsespris for den pågældende valuta- eller guldbeholdning den foregående dag, således at den gennemsnitlige anskaffelsespris forbliver uændret. Forskelle i den gennemsnitlige kurs/guldpris mellem købs- og salgsforretninger, der har fundet sted i løbet af dagen, behandles også som realiserede gevinster eller tab. Hvis en valuta- eller guldposition er negativ, anvendes den ovenfor beskrevne fremgangsmåde omvendt. Således påvirkes den negative positions gennemsnitlige anskaffelsespris af nettosalg, medens nettokøb reducerer positionen til den eksisterende vejede gennemsnitlige kurs/guldpris og medfører realiserede gevinster eller tab.

(f) omkostninger i forbindelse med valutaforretninger og andre generelle omkostninger medtages i resultatopgørelsen.







KAPITEL IV

BOGFØRINGSREGLER FOR IKKE-BALANCEFØRTE INSTRUMENTER

Artikel 13

Almindelige regler

1. Valutaterminsforretninger, forward ben af valutaswaps samt andre valutainstrumenter, der indebærer omveksling af valutaer på en fremtidig dato, medtages i nettovalutapositionerne ved beregning af gennemsnitlige anskaffelsespriser og valutagevinster og -tab.

2. Renteswaps, futures, FRA’er, andre renteinstrumenter og optioner bogføres og revalueres post for post. Disse instrumenter behandles særskilt i forhold til balanceførte poster.

3. Gevinster og tab opstået i forbindelse med ikke-balanceførte instrumenter opgøres og bogføres på samme måde som balanceførte mellemværender.

Artikel 14

Valutaterminsforretninger

1. Terminskøb og -salg registreres på ikke-balanceførte konti fra handelsdagen til afviklingsdagen til terminsforretningens spotkurs. Realiserede gevinster og tab på salgsforretninger beregnes ved anvendelse af valutapositionens gennemsnitspris på handelsdagen i overensstemmelse med den daglige netting af køb og salg.

2. Differencen mellem spotkursen og terminskursen behandles som periodiserede skyldige eller tilgodehavende renter.

3. På afviklingsdagen tilbageføres de ikke-balanceførte konti.

4. Valutapositionen påvirkes af terminsforretninger fra handelsdagen til spotkursen.

5. Terminspositionerne værdiansættes sammen med den pågældende valutas spotposition, under modregning af eventuelle gevinster og tab inden for en enkelt valutaposition. Et nettotab debiteres resultatopgørelsen, hvis det overstiger tidligere revalueringsgevinster opført på revalueringskontoen. En nettofortjeneste krediteres revalueringskontoen.

Artikel 15

Valutaswaps

1. Termins- og spotkøb og -salg registreres på balanceførte konti på afviklingsdagen.

2. Termins- og spotkøb og -salg registreres på ikke-balanceførte konti fra handelsdagen til afviklingsdagen til forretningernes spotkurs.

3. Salgsforretninger opføres til forretningens spotkurs. Der opstår således ikke gevinster eller tab.

4. Differencen mellem spotkursen og terminskursen behandles som periodiserede skyldige eller tilgodehavende renter ved både køb og salg.

5. På afviklingsdagen tilbageføres de ikke-balanceførte konti.

6. Valutapositionen ændres kun som resultat af periodeafgrænsningsposter i fremmed valuta.

7. Terminspositionen værdiansættes sammen med den relaterede spotposition.

▼M2

Artikel 16

Future kontrakter

1. Future kontrakter bogføres på handelsdagen på ikke-balanceførte konti.

▼B

2. Den initiale marginbetaling registreres som et særskilt aktiv, hvis den erlægges i kontanter. Hvis den deponeres i form af værdipapirer, forbliver disse uændret i balancen.

3. De løbende marginbetalinger medtages i resultatopgørelsen og påvirker valutapositionen. Den samme procedure anvendes på den åbne positions lukkedag, uanset om levering finder sted eller ej. Hvis levering finder sted, bogføres køb og salg til markedspris.

4. Gebyrer medtages i resultatopgørelsen.

Artikel 17

Renteswaps

1. Renteswaps registreres på handelsdagen på ikke-balanceførte konti.

2. Løbende rentebetalinger, såvel modtagne som afholdte, periodiseres. Betalinger kan afvikles netto pr. renteswap, men indtægter og udgifter som følge af påløbne renter indberettes brutto.

▼M2

3. Renteswaps værdiansættes hver for sig og omregnes i givet fald til euro til spotkursen. Det henstilles, at urealiserede tab, der optages i resultatsopgørelsen ultimo året, amortiseres i de følgende år, at amortisationen i forbindelse med renteswapsfutures begynder fra transaktionens valideringsdato og at amortisationen er lineær. Urealiserede revalueringsgevinster krediteres en revalueringskonto.

▼B

4. Gebyrer medtages i resultatopgørelsen.

Artikel 18

FRA’er (forward rate agreements)

1. FRA’er registreres på handelsdagen på ikke-balanceførte konti.

2. Den kompensationsbetaling, som den ene part skal betale til den anden på afviklingsdagen, medtages i resultatopgørelsen på afviklingsdagen. Disse betalinger periodiseres ikke.

3. Hvis en FRA er i fremmed valuta, påvirkes valutapositionen af kompensationsbetalingen. Kompensationsbetalingerne omregnes til euro til spotkursen på afviklingsdagen.

4. Alle FRA’er værdiansættes individuelt og omregnes i givet fald til euro til spotkursen. Urealiserede tab medtaget i resultatopgørelsen ultimo året tilbageføres ikke i de efterfølgende år i forbindelse med urealiserede gevinster, medmindre forretningen er lukket eller afviklet. Urealiserede revalueringsgevinster krediteres en revalueringskonto.

5. Gebyrer medtages i resultatopgørelsen.

Artikel 19

Terminsforretninger i værdipapirer

Terminsforretninger i værdipapirer bogføres efter en af de følgende to metoder:

1. Metode A: (a) Terminsforretninger i værdipapirer registreres på ikke-balanceførte konti fra handelsdagen til afviklingsdagen til terminsprisen for den pågældende terminsforretning. (b) Gennemsnitsprisen af beholdningen af det handlede værdipapir påvirkes først ved afvikling. Resultatpåvirkningen i forbindelse med salgsforretninger på termin beregnes på afviklingsdagen. (c) På afviklingsdagen tilbageføres ikke-balanceførte konti, og en eventuel positiv saldo på revalueringskontoen krediteres i resultatopgørelsen. Det købte værdipapir bogføres til spotprisen på forfaldsdagen (markedsprisen), medens differencen i forhold til den oprindelige terminspris medtages som en realiseret gevinst eller et realiseret tab. (d) I forbindelse med værdipapirer i fremmed valuta påvirkes nettovalutapositionens gennemsnitspris ikke, hvis den rapporterende enhed i forvejen holder en position i den pågældende valuta. Hvis en obligation, der købes på termin, er i en valuta, hvori den rapporterende enhed ikke holder en position, således at den pågældende valuta skal købes, finder de i artikel 12, stk. 3, litra (e), anførte regler anvendelse. (e) Terminspositioner værdiansættes enkeltvis mod terminsmarkedsprisen i forretningens resterende løbetid. Et revalueringstab ved årets slutning debiteres i resultatopgørelsen, og en revalueringsgevinst krediteres revalueringskontoen. Urealiserede tab, der er medtaget i resultatopgørelsen ultimo året, tilbageføres ikke i de efterfølgende år i forbindelse med urealiserede gevinster, medmindre forretningen er lukket eller afviklet.

2. Metode B: (a) Terminsforretninger i værdipapirer registreres på ikke-balanceførte konti fra handelsdagen til afviklingsdagen til terminsprisen for den pågældende forretning. På afviklingsdagen tilbageføres de ikke-balanceførte konti. (b) Ultimo kvartalet foretages revalueringen af et værdipapir på grundlag af nettopositionen, som følger af balancen og af salgene af det samme værdipapir, som er registreret på de ikke-balanceførte konti. Revalueringsbeløbet er lig med differencen mellem denne nettoposition opgjort til revalueringspris og den samme position opgjort til den gennemsnitlige anskaffelsespris af den pågældende værdipapirbeholdning i balancen. Ultimo kvartalet foretages ved terminskøb revaluering efter den i artikel 7 beskrevne metode. Revalueringsresultatet er lig med differencen mellem spotprisen og købsforpligtelsernes gennemsnitspris. (c) Resultatet af et terminssalg registreres i det regnskabsår, hvor forpligtelsen er indgået. Dette resultat er lig med differencen mellem den initiale terminspris og den balanceførte positions gennemsnitspris eller de ikke-balanceførte købsforpligtelsers gennemsnitspris, hvis den balanceførte position ikke er tilstrækkelig på salgstidspunktet.

Artikel 20

Optioner

1. Optioner opføres på ikke-balanceførte konti fra handelsdagen til udnyttelses- eller udløbstidspunktet til det underliggende instruments strike-pris.

2. Præmier i fremmed valuta omregnes til euro til kursen på kontrakt- eller afviklingsdagen. Den betalte præmie opføres som et særskilt aktiv, mens den modtagne præmie opføres som et særskilt passiv.

3. Udnyttes optionen, opføres det underliggende instrument på balancen til strike-prisen plus eller minus den oprindelige værdi af præmien. Optionspræmiens oprindelige beløb justeres på grundlag af urealiserede tab, der er medtaget i resultatopgørelsen ultimo året.

4. Udnyttes optionen ikke, medtages optionspræmien, justeret på grundlag af tidligere års urealiserede tab, i resultatopgørelsen omregnet til kursen på udløbsdagen.

5. Valutapositionen påvirkes af den løbende variationsmargin for futureslignende optioner, af alle nedskrivninger ultimo året af optionspræmien, af den underliggende handel på udnyttelsesdagen eller, på udløbsdagen, af optionspræmien. De løbende marginbetalinger medtages i resultatopgørelsen.

6. Alle optionskontrakter revalueres enkeltvis. Urealiserede tab, der er medtaget i resultatopgørelsen, tilbageføres ikke i de efterfølgende år i forbindelse med urealiserede gevinster. Urealiserede revalueringsgevinster krediteres en revalueringskonto. Urealiserede tab på en option modregnes ikke i urealiserede gevinster på en anden option.

7. Med henblik på anvendelsen af stk. 6 er markedsværdierne de børsnoterede priser, såfremt disse priser foreligger fra en børs, valutahandler, mægler eller lignende enheder. Hvis børsnoterede priser ikke foreligger, fastsættes markedsværdien ved hjælp af en værdiansættelsesteknik. En sådan værdiansættelsesteknik anvendes konsekvent på længere sigt, og det skal kunne påvises, at den tilvejebringer pålidelige estimater med hensyn til, hvilke priser der ville opnås i rigtige markedstransaktioner.

8. Gebyrer medtages i resultatopgørelsen.







KAPITEL V

RAPPORTERINGSFORPLIGTELSER

Artikel 21

Rapporteringsformater

1. Til brug for Eurosystemets regnskabsrapportering indberetter de nationale centralbanker data til ECB i overensstemmelse med denne retningslinje.

2. Eurosystemets rapporteringsformater skal omfatte alle de poster, der er angivet i bilag IV. Indholdet af de poster, der medtages i de forskellige balanceformater, er ligeledes beskrevet i bilag IV.

3. Formaterne for de forskellige offentliggjorte balancer er angivet i de følgende bilag:

(a) Eurosystemets offentliggjorte konsoliderede ugentlige balance efter udgangen af et kvartal i bilag V,

(b) Eurosystemets offentliggjorte konsoliderede ugentlige balance i løbet af et kvartal i bilag VI,

(c) Eurosystemets konsoliderede årsbalance i bilag VII.







KAPITEL VI

ÅRLIGE OFFENTLIGGJORTE BALANCER OG RESULTATOPGØRELSER

Artikel 22

Offentliggjorte balancer og resultatopgørelser

Det henstilles, at de nationale centralbanker opstiller deres offentliggjorte årlige balancer og resultatopgørelser i overensstemmelse med henholdsvis bilag VIII og bilag IX.







KAPITEL VII

KONSOLIDERINGSREGLER

Artikel 23

Generelle konsolideringsregler

1. Eurosystemets konsoliderede balancer omfatter alle posterne i ECB’s og de nationale centralbankers balancer.

2. Beretningerne i forbindelse med konsolideringen skal være konsistente. Alle Eurosystemets balancer udarbejdes på et ensartet grundlag med anvendelse af identiske konsolideringsteknikker og -metoder.

3. ECB udarbejder Eurosystemets konsoliderede balancer. Der tages i disse balancer hensyn til kravet om ensartede regnskabsprincipper og -teknikker, sammenfaldende finansielle referenceperioder i Eurosystemet samt konsolideringsreguleringer hidrørende fra intra-Eurosystem-transaktioner og –positioner, ligesom der tages højde for ændringer i sammensætningen af Eurosystemet.

4. De enkelte balanceposter, med undtagelse af de nationale centralbankers og ECB's intra-Eurosystem-balancer, aggregeres med henblik på konsolidering.

5. De nationale centralbankers og ECB’s balancer med tredjeparter registreres efter bruttoværdi i forbindelse med konsolideringsprocessen.

6. Intra-Eurosystem-balancer vises i ECB’s og de nationale centralbankers balancer som angivet i bilag IV.







KAPITEL VIII

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 24

Udvikling, anvendelse og fortolkning af reglerne

1. ESCB’s Regnskabskomité (AMICO) rapporterer til Styrelsesrådet, via Direktionen, om udviklingen, indførelsen og anvendelsen af ESCB’s regnskabs- og rapporteringsprincipper.

2. Ved fortolkningen af denne retningslinje tages hensyn til det forberedende arbejde og de regnskabsprincipper, der er harmoniseret af fællesskabslovgivningen, samt til almindeligt anerkendte internationale regnskabsstandarder.

Artikel 25

Overgangsregler

1. De nationale centralbanker revaluerer alle finansielle aktiver og passiver på den dato, hvor de bliver medlemmer af Eurosystemet. Urealiserede gevinster, som er opstået før eller på denne dato, skal holdes adskilt fra urealiserede værdireguleringsgevinster, som måtte opstå herefter, og skal forblive hos de nationale centralbanker. De markedspriser og –kurser, som de nationale centralbanker anvendte i åbningsbalancerne ved starten af deres deltagelse i Eurosystemet, skal anses for gennemsnitsprisen for disse nationale centralbankers aktiver og passiver.

2. Det henstilles, at urealiserede gevinster, som er opstået før eller ved starten af en national centralbanks medlemskab af Eurosystemet, ikke anses for at kunne udloddes på overgangstidspunktet, og at de kun anses for at kunne realiseres/udloddes i forbindelse med transaktioner, der finder sted efter optagelsen i Eurosystemet.

3. Gevinster og tab på valuta, guld og priser, som skyldes overførsel af aktiver fra nationale centralbanker til ECB, betragtes som realiseret.

4. Denne artikel berører ikke beslutninger, der måtte blive vedtaget i henhold til statuttens artikel 30.

Artikel 26

Ophævelse

Retningslinie ECB/2002/10 ophæves hermed. Henvisninger til den ophævede retningslinje skal forstås som henvisninger til denne retningslinje og læses efter sammenligningstabellen i bilag X.

Artikel 27

Afsluttende bestemmelser

1. Denne retningslinje træder i kraft den 1. januar 2007.

2. Denne retningslinje gælder for alle centralbanker i Eurosystemet.









BILAG I

EUROSYSTEMETS BALANCER







Type beretning Intern/offentliggjort Retsgrundlag Beretningens formål 1 Eurosystemets daglige balance Intern Ingen Primært med henblik på likviditetsforvaltning til gennemførelse af statuttens artikel 12.1 Nogle af dataene fra den daglige balance anvendes til opgørelse af monetære indtægter. 2 Disaggregeret ugentlig balance Intern Ingen Grundlaget for udarbejdelse af Eurosystemets konsoliderede ugentlige balance. 3 Eurosystemets konsoliderede ugentlige balance Offentliggjort Statuttens artikel 15.2 Konsolideret balance til analyse af den monetære og økonomiske udvikling. Eurosystemets konsoliderede ugentlige balance udledes af rapporteringsdagens daglige balance. 4 Eurosystemets månedlige og kvartalsvise finansielle information Offentliggjort og intern (1) Statistiske forordninger om MFI’ers forpligtelse til at tilvejebringe data Statistisk analyse 5 Eurosystemets konsoliderede årsbalance Offentliggjort Statuttens artikel 26.3 Konsolideret balance til analytiske og operationelle formål. (1) De månedlige data indgår i de offentliggjorte (aggregerede) statistiske data, som monetære finansielle institutioner (MFI’er) i Den Europæiske Union skal fremsende. I deres egenskab af MFI’er skal centralbankerne desuden tilvejebringe mere detaljerede kvartalsvise oplysninger, end der gives i de månedlige data.









BILAG II

ORDLISTE

afvikling (settlement): indfrielse af forpligtelser ved overførsel af kontanter eller aktiver mellem to eller flere parter. I forbindelse med intra-Eurosystem-transaktioner er afvikling lig med overførsel af aktiver til afregning af nettosaldi opstået i forbindelse med intra-Eurosystem transaktioner.

afviklingsdato (settlement date): den dag, hvor en endelig og uigenkaldelig værdioverførsel bogføres i den relevante clearinginstitution. Afviklingen kan ske med det samme (realtid), samme dag (ved dagens slutning) eller på en fastsat dato efter den dag, hvor forpligtelsen er indgået.

aktier/kapitalandele (equity instruments): udbyttegivende værdipapirer, dvs. aktier i virksomheder og værdipapirer, som repræsenterer investering i en aktieafdeling (equity fund).

aktiv: en ressource, som en virksomhed kontrollerer som følge af tidligere begivenheder, og hvorfra fremtidige økonomiske fordele forventes at tilgå virksomheden.

amortisation (amortisation): systematisk regnskabsmæssig reduktion af en overkurs/underkurs eller af et aktivs værdi over en given periode.

automatisk værdipapirudlån (ASLP): en finansiel transaktion, der kombinerer en repoforretning og en omvendt repoforretning, hvor en speciel sikkerhed udlånes mod en generel sikkerhedsstillelse. Som følge af disse udlåns- og lånetransaktioner opstår en indtægt som følge af forskellige reporenter på de to transaktioner, dvs. den modtagne margin. Transaktionen kan udføres under et program baseret på en hovedmand, f.eks. hvor den bank, der udbyder programmet, anses for den egentlige modpart, eller under et program baseret på formidler, f.eks. hvor den bank, der udbyder programmet, kun handler som formidler, og den egentlige modpart er den institution, med hvilken værdipapirudlånene egentlig foretages.

clean price: transaktionspris eksklusive vedhængende renter, men inklusive de transaktionsomkostninger, der udgør en del af prisen.

Extended Custodial Inventory (ECI)-program: et program bestående af et depot uden for euroområdet, som forvaltes af en forretningsbank, hvor eurosedler opbevares i depot på Eurosystemets vegne med henblik på udsendelse og modtagelse af eurosedler.

▼M2 —————

▼B

finansielt aktiv (financial asset): et aktiv i form af (i) kontanter, eller (ii) en kontraktlig ret til at modtage kontanter eller et andet finansielt instrument fra en anden virksomhed, eller (iii) en kontraktlig ret til at udveksle finansielle instrumenter med en anden virksomhed på potentielt gunstige betingelser, eller (iv) en kapitalandel i en anden virksomhed.

finansielt passiv (financial liability): et passiv i form af en juridisk forpligtelse til at levere kontanter eller andre finansielle instrumenter til en anden virksomhed eller til at udveksle finansielle instrumenter med en anden virksomhed på potentielt ugunstige betingelser.

forfaldsdato (maturity date): den dag, hvor den nominelle værdi eller hovedstolen forfalder til fuld betaling til indehaveren.

FRA (forward rate agreement): aftale mellem to parter om fastsættelse af en bestemt rentesats, som på en aftalt fremtidig dato skal betales for et underliggende indlån. På afviklingsdatoen skal den ene part betale et kompensationsbeløb til den anden baseret på forskellen mellem den aftalte rentesats og markedsrenten på afviklingstidspunktet.

futureslignende option (future-style option): børsnoterede optioner, hvor der dagligt betales eller modtages variationsmargin.

gennemsnitspris (average cost): (vejet gennemsnit), en metode, hvorved anskaffelsesprisen for hvert enkelt køb lægges til den eksisterende bogførte værdi og derved frembringer en ny vejet gennemsnitspris.

hensættelser (provisions): beløb, der hensættes til dækning af kendte eller forventede forpligtelser eller risici, hvis størrelse ikke kan bestemmes præcist (se også »reserver«) Hensættelser til dækning af forpligtelser og risici må ikke anvendes til regulering af aktivernes værdi.

▼M1 —————

▼B

intern rente (internal rate of return): den diskonteringsrente, der indebærer, at et værdipapirs regnskabsmæssige værdi er lig med nutidsværdien af en fremtidig betalingsstrøm.

internationale regnskabsstandarder (International Accounting Standards): International Accounting Standards (IAS), International Financial Reporting Standards (IFRS) og tilhørende fortolkninger (SIC-IFRIC-fortolkninger), senere ændringer af disse standarder og tilhørende fortolkninger samt fremtidige standarder og tilhørende fortolkninger, der vedtages i EU af Den Europæiske Union,

ISIN (International securities identification number): fondskodenummer udstedt af den relevante kompetente udstedende myndighed.

kontantprincip/afviklingsprincip (cash/settlement approach) en regnskabsmetode, der indebærer, at transaktioner m.v. bogføres på afviklingsdatoen.

lineær afskrivning/amortisation (straight-line depreciation/amortisation): en afskrivningsmetode, hvorefter afskrivning/amortisation over en given periode fastsættes ved at dividere et aktivs anskaffelsespris, fratrukket dets anslåede restværdi, med dets anslåede levetid (pro rata temporis).

markedspris (market price): den pris, hvortil et givet guld-, valuta- eller værdipapirinstrument noteres, (som regel) eksklusive vedhængende renter, enten på et organiseret marked (f.eks. en børs) eller et ikke-organiseret marked (f.eks. over-the-counter markedet).

middelkurser (mid-market rates): euroreferencekursen, som generelt er baseret på den normale koncertationsprocedure mellem centralbankerne inden for og uden for ESCB, som normalt finder sted kl. 14.15 centraleuropæisk tid, og som anvendes til den kvartårlige revalueringsprocedure.

middelpris (mid-market price): en pris, som ligger midt imellem køber- og sælgerkursen for et givet værdipapir, baseret på godkendte market-makers eller godkendte børsers noterede priser for forretninger af normal markedsstørrelse, som anvendes i forbindelse med revaluering ultimo året.

nulkupon værdipapir (discount security): et aktiv, hvor der ikke betales kuponrente, og hvor afkastet opnås ved kapitalappreciering, fordi aktivet emitteres eller købes under pari til nominel værdi eller pariværdi.

omvendt genkøbsforretning/omvendt repo (reverse sale and repurchase agreement - reverse repo): en aftale, hvorved en indehaver af kontanter køber et aktiv og samtidig forpligter sig til at tilbagesælge aktivet til en på forhånd fastsat pris, på et aftalt fremtidigt tidspunkt eller efter påkrav, eller hvis bestemte omstændigheder indtræffer. I nogle tilfælde indgås aftaler om genkøbsforretninger via en tredjepart (»treparts-genkøbsaftaler«).

option (option): en aftale, som giver indehaveren en ret, men ikke en pligt, til at købe eller sælge et konkret beløb af en given beholdning, råvare, valuta, et indeks eller en gæld til en bestemt pris i løbet af en bestemt tidsperiode eller på udløbsdatoen.

overkurs (premium): differencen mellem handelskursen og pari, når et værdipapir handles over pari.

passiv (liability): en nuværende forpligtelse opstået for en virksomhed som følge af tidligere begivenheder, og hvis afvikling forventes at føre til en afgang af ressourcer, der repræsenterer økonomiske fordele.

realiserede gevinster/tab (realised gains/losses): gevinster/tab hidrørende fra differencen mellem en balanceposts salgspris og dens (justerede) anskaffelsespris.

rentefuture (interest rate future): børshandlet terminskontrakt. Under en sådan kontrakt indgås på kontraktdagen aftale om køb eller salg af et renteinstrument, f.eks. en obligation, til fremtidig levering til en på forhånd aftalt pris. Der finder som regel ingen levering sted, og kontrakten afsluttes normalt før det aftalte udløbstidspunkt.

renteswap (interest rate swap): en aftale med en modpart om at bytte betalingsstrømme, der udregnes som periodiske rentebetalinger, enten i én valuta eller, ved krydsvalutatransaktioner, i to valutaer.

reserver (reserves): et beløb, der henlægges af det overskud, der kan udloddes, og som ikke er bestemt til at dække bestemte forpligtelser, eventualforpligtelser eller værdiforringelser af aktiver, som er kendte på balancetidspunktet.

revalueringskonti (revaluation accounts): balancekonti til bogføring af differencen i et aktivs eller et passivs værdi mellem dets (justerede) anskaffelsespris og dets værdi beregnet på grundlag af markedsprisen ultimo perioden, når markedsprisen er højere end anskaffelsesprisen for aktivers vedkommende og lavere for passivers vedkommende. De omfatter forskelle i såvel prisnoteringer som valutakurser.

spotafviklingsdag (spot settlement date): den dag, hvor en spotforretning i et finansielt instrument afvikles i overensstemmelse med gældende markedskonventioner for det pågældende finansielle instrument.

spotkurs (spot rate): kursen, som en transaktion afvikles til på spotafviklingsdagen. I forbindelse med valutaterminsforretninger er spotkursen den kurs, som ved brug af terminspoint anvendes til at udlede terminsprisen.

strike-pris (strike price): den angivne pris på en optionskontrakt, til hvilken kontrakten kan udnyttes.

▼M1

Syntetisk instrument: et finansielt instrument skabt kunstigt ved at kombinere to eller flere instrumenter med det formål at afspejle pengestrømmen og værdiansættelsesmønstret fra et andet instrument. Dette foretages almindeligvis gennem en finansiel formidler.

▼M1

TARGET: Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system i medfør af retningslinje ECB/2005/16 af 30. december 2005 om TARGET (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system) ( 4 ).

▼M1

TARGET2: Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system, i medfør af retningslinje ECB/2007/2 af 26. april 2007 om TARGET (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system) ( 5 ).

▼B

terminsforretninger i værdipapirer (forward transactions in securities): over-the-counter (OTC) kontrakter, hvor der på kontraktdagen indgås aftale om fremtidig levering af et renteinstrument, som regel en obligation, til en på forhånd aftalt pris.

tilbageførselsforretning (reverse transaction): en transaktion, hvorved centralbanken køber (omvendt repo) eller sælger (repo) aktiver under en genkøbsforretning eller udfører kreditdispositioner mod sikkerhedsstillelse.

▼M4

tilegnelse overtagelsen af ejendomsretten til værdipapirer, lån eller andre aktiver, som en national centralbank har modtaget som sikkerhed til tvangsopfyldelse af en oprindelig fordring.

▼B

transaktionsomkostninger (transaction costs): omkostninger, der kan identificeres som værende relateret til en given transaktion.

transaktionspris (transaction price): den pris, som parterne fastsætter ved indgåelsen af en aftale.

underkurs (discount): differencen mellem handelskursen og pari, når et værdipapir handles under pari.

valutakurs (exchange rate): en valutas værdi, når den skal veksles til en anden valuta.

valutabeholdning: nettoposition i den pågældende valuta. I denne definition betragtes særlige trækningsrettigheder (SDR) som en særskilt valuta.

valutaswap (foreign exchange swap): spotkøb/-salg af én valuta mod en anden (short leg) og et samtidigt terminssalg/-køb af det samme beløb i den pågældende valuta mod den anden valuta (long leg).

valutaterminsforretning (foreign exchange forward): aftale mellem to parter om køb eller salg af et bestemt beløb i udenlandsk valuta mod en anden valuta, som regel den indenlandske valuta, på en fremtidig fastsat dato, mere end to bankdage efter indgåelsesdagen, til en på forhånd aftalt pris. Terminsprisen fastsættes som spotkursen plus/minus et aftalt tillæg/fradrag.

værdiforringelse (impairment): et fald i genindvindingsværdien til under den regnskabsmæssige værdi.

værdipapirbeholdninger, der indehaves som en øremærket portefølje (securities held as an earmarked portfolio): øremærkede investeringer, der indehaves som modpartsmidler bestående af værdipapirer, kapitalandele, kapitalinteresser og/eller investeringer i datterselskaber, og som svarer til en identificerbar post på balancens passivside, uanset om der er en retlig, vedtægtsmæssig eller anden begrænsning, f.eks. pensionsfonde, fratrædelsesordninger, hensættelser, kapital eller reserver.

▼M2

værdipapirer holdt-til-udløb (held-to-maturity securities): værdipapirer med faste eller beregnelige betalinger og fast løbetid, som den nationale centralbank har til hensigt at holde til udløb.

▼B

urealiseret gevinst/tab (unrealised gains/losses): gevinst/tab opstået i forbindelse med revaluering af et aktiv i forhold til den justerede anskaffelsespris.

økonomisk baseret princip/periodiseringsprincip (economic approach): en regnskabsmetode, der indebærer, at handler registreres på transaktionsdagen.

▼M2

øremærket portefølje (earmarked portfolio): øremærkede investeringer opført på aktivsiden i balancen som modpostpulje bestående af værdipapirer, kapitalandele, tidsindskud og løbende konti, kapitalindskud og investeringer i datterselskaber. Den modsvarer en identificerbar post på passivsiden af balancen, uanset om der består nogen juridisk eller anden begrænsning.

▼B









BILAG III

BESKRIVELSE AF DET ØKONOMISKE PRINCIP (PERIODISERINGSPRINCIPPET)

(inklusive den »almindelige metode« og den »alternative metode« i artikel 5)

1. Bogføring på handelsdagen

1.1 Bogføring på handelsdagen kan gennemføres enten ved den »almindelige metode« eller den »alternative metode«.

1.2 Artikel 5, stk. 1, litra a), henviser til den »almindelige metode«. 1.2.1. Forretninger registreres på handelsdagen på ikke-balanceførte konti. På afviklingsdagen tilbageføres de ikke-balanceførte posteringer, og forretningerne bogføres på balancekonti. 1.2.2. Valutapositionerne påvirkes på handelsdagen. Realiserede gevinster og tab i forbindelse med nettosalg beregnes derfor også på handelsdagen. Nettokøb af valuta påvirker gennemsnitsprisen for den bestående beholdning på handelsdagen.

1.3 Artikel 5, stk. 1, litra b), henviser til den »alternative metode«. 1.3.1 I modsætning til »den almindelige metode« foretages ingen daglig ikke-balanceført bogføring af de indgåede forretninger, som afvikles på et senere tidspunkt. Bogføring af realiseret indtægt og beregning af en ny gennemsnitspris (for valutakøb) og gennemsnitspriser (for køb af værdipapirer) foretages på afviklingsdagen ( 6 ). 1.3.2 For forretninger, som aftales i ét år, men som først udløber et efterfølgende år, foretages indtægtsføring i overensstemmelse med »den almindelige metode«. Dette indebærer, at realiserede virkninger af salg vil påvirke resultatopgørelsen for det år, i hvilket forretningen blev indgået, og køb vil ændre gennemsnitsrenten på en beholdning i det år, hvor aftalen blev indgået.

1.4 Nedenstående tabel viser de vigtigste træk i de to teknikker for enkelte valutainstrumenter og værdipapirer.



BOGFØRING PÅ HANDELSDAGEN »Den almindelige metode« »Den alternative metode« Valuta (FX) (1) spothandler — behandling i løbet af året FX-køb bogføres uden for balancen på handelsdagen og påvirker gennemsnitsprisen på valutapositionen fra denne dato. Gevinster og tab ved salg betragtes som realiseret på transaktions-/handelsdagen. På afviklingsdagen tilbageføres ikke-balanceførte posteringer, og der foretages posteringer på balancen. FX-køb bogføres på balancen på afviklingsdagen og påvirker gennemsnitsprisen på valutapositionen fra denne dato. Gevinster og tab ved salg betragtes som realiseret på afviklingsdagen. På handelsdagen foretages ingen postering på balancen. FX-terminsforretninger — behandling i løbet af året Behandles på samme måde som beskrevet ovenfor for spothandler og registreres til handlens spotkurs. FX-køb bogføres uden for balancen på datoen for spothandlen og påvirker gennemsnitsprisen for valutapositionen fra denne dato og til handlens spotkurs. FX-salg bogføres uden for balancen på afviklingsdagen for spothandlen Gevinst og tab betragtes som realiseret på afviklingsdagen for spothandlen. På afviklingsdagen tilbageføres ikke-balanceførte posteringer, og der foretages posteringer på balancen. Mht. behandling ved periodeafslutning jf. nedenfor. FX-spothandler og terminsforretninger påbegyndt i år 1 med afviklingsdato for spothandlen i år 2 En særlig behandling er ikke påkrævet, idet handlen bogføres på handelsdagen, og gevinst og tab bogføres på denne dato. Bør behandles som under »den almindelige metode« (2) — FX-salg bogføres uden for balancen i år 1 af hensyn til registrering af FX realiseret gevinst/tab i det regnskabsår, hvor forretningen blev aftalt. — FX-køb bogføres uden for balancen i år 1 og påvirker gennemsnitsprisen på valutapositionen fra denne dato. — Revalueringer af en valutabeholdning ultimo året må tage hensyn til nettokøb/-salg med en spotafviklingsdato i det følgende regnskabsår. Behandling af værdipapirhandler inden for året Køb og salg bogføres uden for balancen på handelsdagen. Gevinst og tab bogføres også på denne dato. På afviklingsdagen tilbageføres ikke-balanceførte posteringer, og der foretages posteringer på balancen (dvs. samme behandling som for FX-spothandler). Alle handler registreres på afviklingsdagen (jf. dog nedenfor om behandling ved periodeafslutninger). Påvirkningen af de gennemsnitlige købspriser (ved køb) og gevinst/tab (ved salg) bogføres derfor på afviklingsdagen. Værdipapirhandler påbegyndt i år 1 med afviklingsdato for spothandlen i år 2 Ingen særlig behandling er påkrævet, da handler og konsekvenser heraf allerede er bogført på handelsdagen. Realiseret gevinst og tab bogføres i år 1 ved periodeslutning (dvs. samme behandling som FX-spothandler), og køb indgår i revalueringen ultimo året (3). (1) FX står for foreign exchange. (2) Som sædvanlig kan princippet om væsentlighed anvendes, når disse handler ikke har nogen væsentlig indflydelse på valutapositionen og/eller resultatopgørelsen. (3) Som sædvanlig kan princippet om væsentlighed anvendes, når disse handler ikke har nogen væsentlig indflydelse på valutapositionen og/eller resultatopgørelsen.

2. Daglig bogføring af påløbne renter, herunder over- og underkurs

2.1. Påløbne renter, over- og underkurs i forbindelse med finansielle instrumenter i fremmed valuta beregnes og bogføres dagligt, uafhængigt af de faktiske pengestrømme. Dette betyder, at valutapositionen påvirkes, når disse påløbne renter bogføres, i modsætning til tidspunktet hvor renterne modtages eller betales ( 7 ).

2.2. Kuponrente og amortisering af over- eller underkurs beregnes og bogføres fra afviklingsdagen for købet af værdipapiret indtil afviklingsdagen for salg eller indtil forfaldsdato.

2.3. Nedenstående tabel giver hovedtræk af påvirkningen af den daglige bogføring af periodiseringer vedrørende valutabeholdningen, f.eks. skyldig rente og amortiseret over-/underkurs:



DAGLIG BOGFØRING AF PÅLØBNE RENTER SOM LED I PERIODISERINGSPRINCIPPET Periodisering vedrørende FX-denominerede instrumenter beregnes og bogføres dagligt til rentesatsen på registreringsdagen. Påvirkning af FX-beholdninger Periodisering påvirker valutapositionen på bogføringstidspunktet og tilbageføres ikke senere. Periodiseringen udlignes når den faktiske betaling modtages eller foretages. På afviklingsdagen er der således ingen påvirkning af valutapositionen, da periodisering er sket for positionen i forbindelse med revalueringen ved slutningen af perioden.









BILAG IV

REGLER FOR SAMMENSÆTNING OG VÆRDIANSÆTTELSE AF BALANCEN ( 8 )

▼M4







AKTIVER Balancepost (2) Kategorisering af indholdet af balanceposterne Værdiansættelsesprincip Anvendelsesstatus (3) 1 1 Guld og tilgodehavender i guld Fysisk guld, dvs. barrer, mønter, plader, klumper, i depot eller »undervejs«. Ikke-fysisk guld, såsom tilgodehavender på anfordringskonti i guld (kollektive konti), tidsindskud og tilgodehavender i guld fra følgende forretninger: i) op- og nedklassificeringstransaktioner og ii) guldplacerings- og purity swaps, hvor der er en forskel på mere end én bankdag mellem frigørelse og modtagelse Kursværdi Obligatorisk 2 2 Tilgodehavender i fremmed valuta hos residenter uden for euroområdet Tilgodehavender i fremmed valuta hos modparter uden for euroområdet, herunder internationale og supranationale institutioner og centralbanker uden for euroområdet 2.1 2.1 Tilgodehavender hos Den Internationale Valutafond (IMF) a) Trækningsrettigheder inden for reservetranchen (netto) Nationale kvoter fratrukket tilgodehavender i euro til rådighed for IMF. IMF-konto nr. 2 (eurokonto til administrationsomkostninger) kan enten indregnes i denne post eller opføres under posten »Forpligtelser i euro over for residenter uden for euroområdet« a) Trækningsrettigheder inden for reservetranchen (netto) Nominel værdi, omregnet til markedskurs ultimo året Obligatorisk b) Særlige trækningsrettigheder Beholdninger af særlige trækningsrettigheder (brutto) b) Særlige trækningsrettigheder Nominel værdi, omregnet til markedskurs ultimo året Obligatorisk c) Andre tilgodehavender Generelle lånearrangementer, lån under særlige låneaftaler, lån inden for rammerne af Lånefacilitet til fattigdomsbegrænsning og vækst (Poverty Reduction and Growth Facility). c) Andre tilgodehavender Nominel værdi, omregnet til markedskurs ultimo året Obligatorisk 2.2 2.2 Banktilgodehavender og værdipapirer, eksterne lån og andre eksterne aktiver a) Saldi i forhold til banker uden for euroområdet undtagen dem under aktivposten »Andre finansielle aktiver« Anfordringskonti, tidsindskud, dag-til-dag indskud, omvendte genkøbsforretninger. a) Tilgodehavender hos banker uden for euroområdet Nominel værdi, omregnet til markedskurs ultimo året Obligatorisk b) Værdipapirinvesteringer uden for euroområdet, ikke medtaget under aktivposten »Andre finansielle aktiver« Gældsbeviser og obligationer, veksler, ikke-rentebærende obligationer, pengemarkedspapirer, kapitalandele holdt som andel af valutareserver, alle udstedt af residenter uden for euroområdet b) i) Omsættelige værdipapirer andre end dem, der er holdt-til-udløb Markedspris og markedskurs Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk b) ii) Omsættelige værdipapirer klassificeret som holdt-til-udløb Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse og valutakurs Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk b) iii) Ikke-omsættelige værdipapirer Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse og valutakurs Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk b) iv) Omsættelige kapitalandele Markedspris og markedskurs Obligatorisk c) Eksterne udlån (indskud) uden for euroområdet, ikke medtaget under aktivposten »Andre finansielle aktiver« c) Eksterne lån Udlån til nominel værdi, omregnet til valutakurs Obligatorisk d) Andre eksterne aktiver Sedler og mønter fra lande uden for euroområdet d) Andre eksterne aktiver Nominel værdi, omregnet til markedskurs Obligatorisk 3 3 Tilgodehavender i fremmed valuta hos residenter i euroområdet a) Værdipapirinvesteringer inden for euroområdet, ikke medtaget under aktivposten »Andre finansielle aktiver« Gældsbeviser og obligationer, veksler, ikke-rentebærende obligationer og pengemarkedspapirer, kapitalandele holdt som andel af valutareserver, alle udstedt af residenter inden for euroområdet a) i) Omsættelige værdipapirer andre end dem, der er holdt-til-udløb Markedspris og markedskurs Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk a) ii) Omsættelige værdipapirer klassificeret som holdt-til-udløb Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse og valutakurs Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk a) iii) Ikke-omsættelige værdipapirer Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse og valutakurs Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk a) iv) Omsættelige kapitalandele Markedspris og markedskurs Obligatorisk b) Andre tilgodehavender hos residenter inden for euroområdet, ikke medtaget under aktivposten »Andre finansielle aktiver« Udlån, indskud, omvendte genkøbsforretninger, udlån i øvrigt b) Andre tilgodehavender Udlån og andre indskud til nominel værdi, omregnet til valutakurs Obligatorisk 4 4 Tilgodehavender i euro hos residenter uden for euroområdet 4.1 4.1 Banktilgodehavender, værdipapirer og lån a) Saldi i forhold til banker uden for euroområdet undtagen dem under aktivposten »Andre finansielle aktiver« Anfordringskonti, tidsindskud, dag-til-dag indskud. Omvendte genkøbsforretninger i tilknytning til forvaltningen af værdipapirer i euro a) Tilgodehavender hos banker uden for euroområdet Nominel værdi Obligatorisk b) Værdipapirinvesteringer uden for euroområdet, ikke medtaget under aktivposten »Andre finansielle aktiver« Kapitalandele, gældsbeviser og obligationer, veksler, ikke-rentebærende obligationer, pengemarkedspapirer, alle udstedt af residenter uden for euroområdet b) i) Omsættelige værdipapirer andre end dem, der er holdt-til-udløb Markedskurs Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk b) ii) Omsættelige værdipapirer klassificeret som holdt-til-udløb Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk b) iii) Ikke-omsættelige værdipapirer Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk b) iv) Omsættelige kapitalandele Markedspris Obligatorisk c) Udlån uden for euroområdet uden for euroområdet, ikke medtaget under aktivposten »Andre finansielle aktiver« c) Lån uden for euroområdet Udlån til nominel værdi Obligatorisk d) Værdipapirer udstedt af enheder uden for euroområdet, ikke medtaget under aktivposten »Andre finansielle aktiver« Værdipapirer udstedt af supranationale og internationale organisationer, f.eks. Den Europæiske Investeringsbank, uanset geografisk placering d) i) Omsættelige værdipapirer andre end dem, der er holdt-til-udløb Markedspris Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk d) ii) Omsættelige værdipapirer klassificeret som holdt-til-udløb Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk d) iii) Ikke-omsættelige værdipapirer Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk 4.2 4.2 Tilgodehavender opstået i forbindelse med kreditfaciliteten under ERM II Udlån i overensstemmelse med ERM II-betingelserne Nominel værdi Obligatorisk 5 5 Udlån i euro til kreditinstitutter i euroområdet i forbindelse med pengepolitiske operationer Post 5.1 til 5..5: Forretninger i overensstemmelse med de pengepolitiske instrumenter, der er beskrevet i bilag I til retningslinje ECB/2000/7 af 31. august 2000 om Eurosystemets pengepolitiske instrumenter og procedurer (4) 5.1 5.1 Primære markedsoperationer Regelmæssige likviditetstilførende tilbageførselsforretninger, der udføres ved ugentlige auktioner, som regel med en løbetid på en uge Nominel værdi eller repopris Obligatorisk 5.2 5.2 Langfristede markedsoperationer Regelmæssige likviditetstilførende tilbageførselsforretninger, der udføres ved månedlige auktioner, som regel med en løbetid på tre måneder Nominel værdi eller repopris Obligatorisk 5.3 5.3 Finjusterende tilbageførselsforretninger Tilbageførselsforretninger, der udføres ad hoc til finjusteringsformål Nominel værdi eller repopris Obligatorisk 5.4 5.4 Strukturelle tilbageførselsforretninger Tilbageførselsforretninger, der justerer Eurosystemets strukturelle stilling i forhold til den finansielle sektor Nominel værdi eller repopris Obligatorisk 5.5 5.5 Marginal udlånsfacilitet Facilitet, som modparter kan anvende til at opnå dag-til-dag likviditet til en forud fastsat rente mod godkendt sikkerhed (stående facilitet) Nominel værdi eller repopris Obligatorisk 5.6 5.6 Udlån i forbindelse med marginbetalinger Supplerende udlån til kreditinstitutter i forbindelse med værdistigninger i underliggende aktiver, stillet til rådighed mod lån til disse kreditinstitutter Nominel værdi eller pris Obligatorisk 6 6 Andre tilgodehavender i euro hos kreditinstitutter i euroområdet Anfordringskonti, tidsindskud, dag-til-dag indskud, omvendte genkøbsforretninger i tilknytning til forvaltningen af værdipapirbeholdninger under aktivposten »værdipapirer i euro fra residenter i euroområdet«, herunder transaktioner i forbindelse med omdannelsen af euroområdets tidligere reserver i fremmed valuta og andre tilgodehavender. Korrespondentkonti i ikke-indenlandske kreditinstitutter i euroområdet. Andre tilgodehavender og operationer, som ikke angår Eurosystemets pengepolitiske operationer. Alle tilgodehavender hidrørende fra pengepolitiske operation, som er påbegyndt af en NCB før deltagelse i Eurosystemet. Nominel værdi eller pris Obligatorisk 7 7 Værdipapirer i euro udstedt af residenter i euroområdet 7.1 7.1 Værdipapirer til pengepolitiske formål Værdipapirer udstedt i euroområdet til pengepolitiske formål. ECB gældsbeviser købt til finjusteringsformål i) Omsættelige værdipapirer andre end dem, der er holdt-til-udløb Markedspris Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk ii) Omsættelige værdipapirer klassificeret som holdt-til-udløb Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk iii) Ikke-omsættelige værdipapirer Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk 7.2 7.2 Andre værdipapirer Andre værdipapirer end under post 7.1 »Værdipapirer til pengepolitiske formål« og under post 11.3 »Andre finansielle aktiver«; gældsbeviser og obligationer, veksler, ikke-rentebærende obligationer, pengemarkedspapirer holdt direkte, herunder offentlige gældsbeviser fra tiden før ØMU, denomineret i euro. Kapitalandele i) Omsættelige værdipapirer andre end dem, der er holdt-til-udløb Markedspris Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk ii) Omsættelige værdipapirer klassificeret som holdt-til-udløb Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk iii) Ikke-omsættelige værdipapirer Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse Eventuel over- eller underkurs amortiseres Obligatorisk iv) Omsættelige kapitalandele Markedspris Obligatorisk 8 8 Offentlig forvaltning og service — gæld i euro Tilgodehavender hos den offentlige sektor, opstået i tiden før ØMU (ikke-omsættelige værdipapirer, lån) Indskud/lån til nominel værdi, ikke-omsættelige værdipapirer til anskaffelsespris Obligatorisk — 9 Intra-Eurosystem tilgodehavender (+) — 9.1 Kapitalinteresser i ECB (+) Kun en balancepost for nationale centralbanker Den enkelte nationale centralbanks kapitalandel i ECB i henhold til traktaten og den respektive fordelingsnøgle samt bidrag i henhold til artikel 49.2 i ESCB-statutten Anskaffelsesprisen. Obligatorisk — 9.2 Tilgodehavender svarende til overførslen af valutareserver (+) Kun en balancepost for nationale centralbanker Euro-denominerede tilgodehavender hos ECB vedrørende initiale og yderligere overførsel af valutareserver i henhold til traktatens bestemmelser Nominel værdi Obligatorisk — 9.3 Tilgodehavender i tilknytning til egenveksler til støtte for udstedte ECB-gældsbeviser (+) Kun en ECB-balancepost. Egenveksler udstedt af nationale centralbanker i henhold til back-to-back-aftalen i forbindelse med ECB-gældsbeviser Nominel værdi Obligatorisk — 9.4 Andre tilgodehavender i Eurosystemet (netto) (+) (1) For de nationale centralbanker: nettotilgodehavender i forbindelse med anvendelse af seddelfordelingsnøglen, herunder ECB’s udstedelse af sedler i forbindelse med intra-Eurosystem tilgodehavender, kompensationsbeløbet og dets balancemæssige regnskabspostering, som defineret i afgørelse ECB/2001/16 om fordelingen af de deltagende medlemsstaters nationale centralbankers monetære indtægter fra regnskabsåret 2002. For ECB: tilgodehavender i forbindelse med ECB’s udstedelse af sedler i henhold til afgørelse ECB/2001/15 Nominel værdi Obligatorisk — 9.5 Andre tilgodehavender i Eurosystemet (netto) (+) Nettoposition for følgende delposter: a) Nettotilgodehavender opstået i forbindelse med saldi på TARGET2-konti og korrespondentkonti hos nationale centralbanker, dvs. nettotallet for tilgodehavender og forpligtelser — jf. også passivposten »Andre forpligtelser inden for Eurosystemet (netto)« a) Nominel værdi Obligatorisk b) Tilgodehavende som skyldes differencen mellem de monetære indtægter, der sammenlægges og fordeles. Kun af betydning for perioden mellem bogføring af monetære indtægter som led i årsafslutningen, og afviklingen på sidste forretningsdag i januar hvert år. b) Nominel værdi Obligatorisk c) Andre intra-Eurosystem forpligtelser denomineret i euro, som kan opstå, herunder foreløbig fordeling til de nationale centralbanker af ECB’s indtægt fra eurosedler (1) c) Nominel værdi Obligatorisk 9 10 Poster under afvikling Afviklingskonti (tilgodehavender), herunder checks under inkasso Nominel værdi Obligatorisk 9 11 Andre aktiver 9 11.1 Mønter fra euroområdet Euromønter, hvis en NCB ikke retligt er udsteder Nominel værdi Obligatorisk 9 11.2 Materielle og immaterielle anlægsaktiver Grunde og bygninger, møbler og udstyr, herunder computere og relateret hardware, software. Anskaffelsespris minus afskrivninger Afskrivningssatser: — Computere og relateret hardware/software og motorkøretøjer: — 4 år — Udstyr, møbler og inventar: — 10 år — Bygninger og kapitaliserede større ombygninger: — 25 år Kapitalisering af omkostninger: Grænse (under 10 000 EUR ekskl. moms: ingen kapitalisering) Anbefalet 9 11.3 Andre finansielle aktiver — Kapitalinteresser og investeringer i datterselskaber, værdipapirer holdt af strategiske/politiske grunde — Værdipapirer inkl. kapitalandele, og andre finansielle instrumenter og saldi, inkl. tidsindskud og løbende konti holdt som en øremærket portefølje — Omvendte genkøbsforretninger med kreditinstitutter i tilknytning til forvaltningen af værdipapirbeholdninger under denne post a) Omsættelige kapitalandele Markedsværdi Anbefalet b) Kapitalinteresser og illikvid aktiekapital og andre kapitalandele holdt som varige investeringer Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse Anbefalet c) Investering i datterselskaber eller betydelige interesser Bogført værdi Anbefalet d) Omsættelige værdipapirer andre end dem, der er holdt-til-udløb Markedspris Eventuel over- eller underkurs amortiseres Anbefalet e) Omsættelige værdipapirer klassificeret som holdt-til-udløb eller holdt som en varig investering Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse Eventuel over- eller underkurs amortiseres Anbefalet f) Ikke-omsættelige værdipapirer Anskaffelsespris med forbehold for værdiforringelse Eventuel over- eller underkurs amortiseres Anbefalet g) Saldi over for banker og udlån Nominel værdi omregnet til valutakurs, hvis saldi/lån er denomineret i fremmed valuta Anbefalet 9 11.4 Revalueringsdifferencer på ikke-balanceførte instrumenter Resultater af værdiregulering af valutaterminsforretninger, valutaswaps, renteswaps, FRA’er, terminsforretninger i værdipapirer, spotforretninger i fremmed valuta fra handelsdagen til afviklingsdagen Nettoposition mellem termin og spot, til valutakursen Obligatorisk 9 11.5 Periodeafgrænsningsposter Indtægter, som ikke er modtaget, men som vedrører indberetningsperioden. Forudbetalte omkostninger og betalte påløbne renter (dvs. renter købt sammen med et værdipapir) Nominel værdi, valuta omregnet til markedskurs Obligatorisk 9 11.6 Øvrige poster Forskud, lån og andre mindre poster. Revalueringsinterimskonto (kun balancepost i løbet af året: urealiserede tab på revalueringsdatoer i løbet af året, som ikke dækkes af de respektive revalueringskonti under passivposten »Revalueringskonti«). Lån på forvaltningsbasis. Investeringer i forbindelse med kunders deponering af guld. Mønter i nationale euroområdevalutaenheder. Løbende udgifter (akkumuleret nettootab), foregående års tab før dækning. Netto pensionsaktiver Nominel værdi eller pris Anbefalet Revalueringsinterimkonti Revalueringsdifference mellem gennemsnitlig anskaffelsespris og markedsværdi, valuta omregnet til markedskurs. Revalueringsinterimkonti: obligatorisk Investering baseret på kunders deponering af guld Kursværdi Investering baseret på kunders deponering af guld: obligatorisk Udestående tilgodehavender opstået pga. Eurosystemets modparters misligholdelse i forbindelse med kreditoperationer i Eurosystemet Udestående tilgodehavender (pga. misligholdelse) Nominel/erholdelig værdi (før/efter afskrivning af tab) Udestående tilgodehavender (pga. misligholdelse): obligatorisk Aktiver eller tilgodehavender (over for tredjemand), tilegnet eller erhvervet i forbindelse med realisation af sikkerhed, stillet af Eurosystemets modparter, som er i misligholdelse Aktiver eller tilgodehavender (pga. misligholdelse) Omkostninger (omregnet til markedsværdien på tidspunktet for erhvervelsen, hvis finansielle aktiver er denomineret i udenlandske valutaer) Aktiver eller tilgodehavender (pga. misligholdelse): obligatorisk — 12 Årets tab Nominel værdi Obligatorisk (1) Poster, der skal harmoniseres. Jf. betragtning 4 i retningslinje ECB/2006/16. (2) Nummereringen i den første kolonne vedrører de balanceformater, der er angivet i bilag V, VI og VII (ugentlige balancer og Eurosystemets konsoliderede årsbalance). Nummereringen i den anden kolonne vedrører balanceformatet i bilag VIII (årsbalance for en centralbank). Poster markeret med »(+)« konsolideres i Eurosystemets ugentlige balancer. (3) De regler for sammensætning og værdiansættelse, der angivet i dette bilag, betragtes som obligatoriske for ECB’s regnskaber og for alle aktiver og passiver i de nationale centralbankers regnskaber, som er væsentlige til Eurosystem-formål, dvs. væsentlige for Eurosystemets operationer. (4) EFT L 310 af 11.12.2000, s. 1.







PASSIVER Balancepost (2) Kategorisering af indholdet af balanceposterne Værdiansættelsesprincip Anvendelsesområde (3) 1 1 Seddelomløb (1) a) Eurosedler plus/minus reguleringer ved anvendelse af seddelfordelingsnøglen i henhold til retningslinje ECB/2001/15 og afgørelse ECB/2001/16 a) Nominel værdi Obligatorisk b) Pengesedler i nationale euroområde-valutaenheder i det år, hvor der indføres eurosedler og mønter b) Nominel værdi Obligatorisk 2 2 Forpligtelser i euro over for kreditinstitutter i euroområdet i forbindelse med pengepolitiske operationer Post 2.1, 2.2, 2.3, og 2.5: indskud i euro som beskrevet i bilag I til retningslinje ECB/2000/7 2.1 2.1 Anfordringskonti (herunder reservekravsordningen) Konti i euro, som indehaves af kreditinstitutter, der er opført på listen over finansielle institutioner, som er omfattet af reservekravsordningen i henhold til statutten. Denne post viser primært konti til reservekrav Nominel værdi Obligatorisk 2.2 2.2 Indlånsfaciliteten Dag-til-dag indskud til en forud fastsat rente (stående facilitet) Nominel værdi Obligatorisk 2.3 2.3 Tidsindskud Indskud med henblik på opsugning af likviditet som led i finjusterende markedsoperationer Nominel værdi Obligatorisk 2.4 2.4 Finjusterende tilbagekøbsforretninger Pengepolitiske operationer, der har til formål at opsuge likviditet Nominel værdi eller repopris Obligatorisk 2.5 2.5 Indlån i forbindelse med marginbetalinger Indlån fra kreditinstitutter, opstået i forbindelse med værditab i underliggende aktiver stillet til rådighed mod lån til disse kreditinstitutter Nominel værdi Obligatorisk 3 3 Andre forpligtelser i euro over for kreditinstitutter i euroområdet Genkøbsforretninger i tilknytning til samtidige omvendte genkøbsforretninger som led i forvaltningen af værdipapirbeholdningerne under aktivposten: »Værdipapirer i euro udstedt af residenter i euroområdet«. Andre transaktioner, som ikke er relateret til Eurosystemets pengepolitik. Ingen anfordringskonti fra kreditinstitutter. Alle passiver/indlån hidrørende fra pengepolitiske operationer, som er påbegyndt af en national centralbank før deltagelse i Eurosystemet. Nominel værdi eller repopris Obligatorisk 4 4 Udstedte gældsbeviser Kun en ECB-balancepost — for de nationale centralbanker en overgangsbalancepost Gældsbeviser som beskrevet i bilag I til retningslinje ECB/2000/7. Ikke-rentebærende værdipapirer, der udstedes med henblik på at opsuge likviditet Nominel værdi Obligatorisk 5 5 Forpligtelser i euro over for andre residenter i euroområdet 5.1 5.1 Offentlig forvaltning og service Løbende konti, tidsindskud, anfordringsindlån Nominel værdi Obligatorisk 5.2 5.2 Andre forpligtelser Løbende konti, som indehaves af personale, virksomheder og kunder, herunder finansielle institutioner, som er opført som værende fritaget for forpligtelsen til at holde mindstereserver, jf. passivpost 2.1, m.m.; tidsindskud, anfordringsindlån Nominel værdi Obligatorisk 6 6 Forpligtelser i euro over for residenter uden for euroområdet Løbende konti, tidsindskud, anfordringskonti, herunder konti til betalingsformål og konti til forvaltning af valutareserver, som indehaves af andre banker, centralbanker, internationale/supranationale institutioner, herunder Kommissionen, løbende konti, som indehaves af andre indlånere. Genkøbsforretninger i tilknytning til samtidige omvendte genkøbsforretninger som led i forvaltningen af værdipapirer i euro. Saldi på TARGET2-konti, der tilhører centralbanker i ikke-deltagende medlemsstater Nominel værdi eller repopris Obligatorisk 7 7 Forpligtelser i fremmed valuta over for residenter i euroområdet Løbende konti. Forpligtelser i henhold til genkøbsforretninger; som regel investeringstransaktioner, der anvender valutaaktiver eller guld Nominel værdi, omregnet til markedskurs ultimo året Obligatorisk 8 8 Forpligtelser i fremmed valuta over for residenter uden for euroområdet 8.1 8.1 Indlån og andre forpligtelser Løbende konti. Forpligtelser i henhold til genkøbsforretninger; som regel investeringstransaktioner, der anvender valutaaktiver eller guld Nominel værdi, omregnet til markedskurs ultimo året Obligatorisk 8.2 8.2 Forpligtelser opstået i forbindelse med kreditfaciliteten under ERM II Lånoptagelse i henhold til ERM II-betingelserne Nominel værdi, omregnet til markedskurs ultimo året Obligatorisk 9 9 Modregning af tildelte særlige trækningsrettigheder i IMF SDR-denomineret post, som viser det SDR-beløb, der oprindeligt blev tildelt det pågældende land/den pågældende nationale centralbank Nominel værdi, omregnet til markedskurs ultimo året Obligatorisk — 10 Intra-Eurosystem forpligtelser (+) — 10.1 Forpligtelser svarende til overførslen af valutareserver (+) Kun en ECB-balancepost, denomineret i euro Nominel værdi Obligatorisk — 10.2 Forpligtelser i tilknytning til egenveksler til støtte for udstedte ECB gældsbeviser (+) Kun en balancepost for nationale centralbanker Egenveksler udstedt af ECB i henhold til back-to-back-aftalen i forbindelse med ECB-gældsbeviser Nominel værdi Obligatorisk — 10.3 Forpligtelser (netto) i forbindelse med fordelingen af eurosedler i Eurosystemet (+) (1) Kun en nationale centralbank balancepost. For de nationale centralbanker: nettoforpligtelser i forbindelse med anvendelse af seddelfordelingsnøglen, dvs. inklusive ECB’s udstedelse af sedler i forbindelse med intra-Eurosystem tilgodehavender, kompensationsbeløbet og dets balancemæssige regnskabspostering som defineret i afgørelse ECB/2001/16 Nominel værdi Obligatorisk — 10.4 Andre forpligtelser i Eurosystemet (netto) (+) Nettoposition for følgende delposter: a) Nettoforpligtelser opstået i forbindelse med saldi på TARGET2-konti og korrespondentkonti hos nationale centralbanker, dvs. nettotallet for tilgodehavender og forpligtelser — jf. også. aktivposten »Andre tilgodehavender inden for Eurosystemet (netto)« a) Nominel værdi Obligatorisk b) passiv, som skyldes differencen mellem de monetære indtægter, der sammenlægges og fordeles. Kun af betydning for perioden mellem bogføring af monetære indtægter som led i årsafslutningen, og afviklingen på sidste forretningsdag i januar hvert år. b) Nominel værdi Obligatorisk c) Andre intra-Eurosystem forpligtelser denomineret i euro, som kan opstå, herunder foreløbig fordeling til de nationale centralbanker af ECB’s indtægt fra eurosedler (1) c) Nominel værdi Obligatorisk 10 11 Poster under afvikling Saldi på afviklingskonti (forpligtelser), herunder girotransaktioner under afvikling Nominel værdi Obligatorisk 10 12 Andre forpligtelser 10 12.1 Revalueringsdifferencer på ikke-balanceførte instrumenter Resultater af værdiregulering af valutaterminsforretninger, valutaswaps, renteswaps, FRA’er, terminsforretninger i værdipapirer, spotforretninger i fremmed valuta fra handelsdagen til afviklingsdagen Nettoposition mellem termin og spot, til valutakursen Obligatorisk 10 12.2 Periodeafgrænsningsposter Udgifter, som forfalder i fremtiden, men som vedrører rapporteringsperioden. Indtægter modtaget i rapporteringsperioden, men som vedrører fremtiden Nominel værdi, valuta omregnet til markedskurs Obligatorisk 10 12.3 Øvrige poster Skatterelaterede interimskonti. Sikringskonti i fremmed valuta til sikkerhed for en kredit eller en garanti. Genkøbsforretninger med kreditinstitutter i tilknytning til samtidige omvendte genkøbsforretninger som led i forvaltningen af værdipapirbeholdningerne under aktivpost »Andre finansielle aktiver«. Andre obligatoriske indskud end reservekrav. Andre mindre poster. Løbende indtægter (akkumuleret nettooverskud), foregående års overskud før udlodning. Forpligtelser på forvaltningsbasis. Kunders deponering af guld. Mønter i omløb, hvor de nationale centralbanker er lovmæssig udsteder. Sedler i omløb i nationale euroområde-valutaenheder, som er ophørt med at være lovligt betalingsmiddel, men stadig i er omløb efter året, hvor der er indført eurosedler og mønter, medmindre medtaget under passivposten »Hensættelser«. Netto pensionsforpligtelser Nominel værdi eller (repo)pris Anbefalet Kunders deponering af guld Kursværdi Kunders deponering af guld: obligatorisk 10 13 Hensættelser a) Til pensioner, valutakurs-, rente-, kredit- og guldprisrisici og andre formål, f.eks. forventede fremtidige udgifter, hensættelser til nationale euroområde-valutaenheder, som er ophørt med at være lovligt betalingsmiddel, men stadig i er omløb efter året, hvor der er indført eurosedler og mønter, medmindre medtaget under passivposten »Andre forpligtelser/Øvrige poster«. De nationale centralbankers bidrag til ECB i henhold til artikel 49.2 i statutten er konsolideret med de tilsvarende beløb under aktivpost 9.1 (+) a) Anskaffelsespris/nominel værdi Anbefalet b) For modspartsrisiko opstået som følge af pengepolitiske operationer b) Nominel værdi (i forhold til den indskudte ECB kapitalnøgle, baseret på værdiansættelse som fastsat af ECB Styrelsesråd ultimo året) Obligatorisk 11 14 Revalueringskonti Revalueringskonti vedrørende prisbevægelser for guld, de forskellige typer euro-denominerede værdipapirer og typer af værdipapirer i fremmed valuta, optioner, værdireguleringsdifferencer i tilknytning til renterisikoderivater; revalueringskonti vedrørende valutakursbevægelser for hver nettovalutaposition, herunder valutaswaps/terminsforretninger og SDR De nationale centralbankers bidrag til ECB i henhold til artikel 49.2 i statutten er konsolideret med de tilsvarende beløb under aktiv post 9.1 (+) Revalueringsdifference mellem gennemsnitlig anskaffelsespris og markedsværdi, valuta omregnet til markedskurs. Obligatorisk 12 15 Kapital og reserver 12 15.1 Kapital Indbetalt kapital — ECB’s kapital er konsolideret med de deltagende nationale centralbankers kapitalandele. Nominel værdi Obligatorisk 12 15.2 Reserver Lovmæssige reserver og andre reserver. Overført resultat De nationale centralbankers bidrag til ECB i henhold til artikel 49.2 i statutten er konsolideret med de tilsvarende beløb under aktivpost 9.1 (+) Nominel værdi Obligatorisk 10 16 Årets overskud Nominel værdi Obligatorisk (1) Poster, der skal harmoniseres. Jf. Betragtning 4 i retningslinje ECB/2006/16. (2) Nummereringen i den første kolonne vedrører de balanceformater, der er angivet i bilag V, VI og VII (ugentlige balancer og Eurosystemets konsoliderede årsbalance). Nummereringen i den anden kolonne vedrører balanceformatet i bilag VIII (årsbalance for en centralbank). Poster markeret med »(+)« konsolideres i Eurosystemets ugentlige balancer. (3) De regler for sammensætning og værdiansættelse, der angivet i dette bilag, betragtes som obligatoriske for ECB’s regnskaber og for alle aktiver og passiver i de nationale centralbankers regnskaber, som er væsentlige til Eurosystem-formål, dvs. væsentlige for Eurosystemets operationer.

▼B









BILAG V

▼M3







Eurosystemets konsoliderede ugentlige balance: format der skal anvendes ved offentliggørelse efter udgangen af et kvartal (millioner EUR) Aktiver (1) Balance pr. … Ændring i forhold til ugen før pga. Passiver Balance pr. … Ændring i forhold til ugen før pga. transaktioner reguleringer ultimo kvartalet transaktioner reguleringer ultimo kvartalet 1. Guld og tilgodehavender i guld 2. Tilgodehavender i fremmed valuta hos residenter uden for euroområdet 2.1. Tilgodehavender hos IMF 2.2. Banktilgodehavender og værdipapirer, eksterne lån og andre eksterne aktiver 3. Tilgodehavender i fremmed valuta hos residenter i euroområdet 4. Tilgodehavender i euro hos residenter uden for euroområdet 4.1. Banktilgodehavender, værdipapirer og lån 4.2. Tilgodehavender opstået i forbindelse med kreditfaciliteten under ERM II 5. Udlån i euro til kreditinstitutter i euroområdet i forbindelse med pengepolitiske operationer 5.1. Primære markedsoperationer 5.2. Langfristede markedsoperationer 5.3. Finjusterende markedsoperationer 5.4. Strukturelle markedsoperationer 5.5. Marginal udlånsfacilitet 5.6. Udlån i forbindelse med marginbetalinger 6. Andre tilgodehavender i euro hos kreditinstitutter i euroområdet 7. Værdipapirer i euro udstedt af residenter i euroområdet 7.1. Værdipapirer til pengepolitiske formål 7.2. Andre værdipapirer 8. Offentlig forvaltning og service — gæld i euro 9. Andre aktiverv 1. Seddelomløb 2. Forpligtelser i euro over for kreditinstitutter i euroområdet i forbindelse med pengepolitiske operationer 2.1. Anfordringskonti (herunder reservekravsordningen) 2.2. Indlånsfaciliteten 2.3. Tidsindskud 2.4. Finjusterende markedsoperationer 2.5. Indlån i forbindelse med marginbetalinger 3. Andre forpligtelser i euro over for kreditinstitutter i euroområdet 4. Udstedte gældsbeviser 5. Forpligtelser i euro over for andre residenter i euroområdet 5.1. Offentlig forvaltning og service 5.2. Andre forpligtelser 6. Forpligtelser i euro over for residenter uden for euroområdet 7. Forpligtelser i fremmed valuta over for residenter i euroområdet 8. Forpligtelser i fremmed valuta over for residenter uden for euroområdet 8.1. Indlån og andre forpligtelser 8.2. Forpligtelser opstået i forbindelse med kreditfaciliteten under ERM II 9. Modregning af tildelte særlige trækningsrettigheder i IMF 10. Andre forpligtelser 11. Revalueringskonti 12. Kapital og reserver Aktiver i alt Passiver i alt På grund af afrunding stemmer totaler/subtotaler ikke nødvendigvis. (1) Tabellen med aktiver kan også offentliggøres over tabellen med passiver.

▼B









BILAG VI

▼M3







Eurosystemets konsoliderede ugentlige balance: format, der skal anvendes ved offentliggørelse i løbet af et kvartal (millioner EUR) Aktiver (1) Balance pr. … Ændring i forhold til ugen før pga. transaktioner Passiver Balance pr. … Ændring i forhold til ugen før pga. transaktioner 1. Guld og tilgodehavender i guld 2. Tilgodehavender i fremmed valuta hos residenter uden for euroområdet 2.1. Tilgodehavender i fremmed valuta hos residenter uden for euroområdet 2.2. Banktilgodehavender og værdipapirer, eksterne lån og andre eksterne aktiver 3. Tilgodehavender i fremmed valuta hos residenter i euroområdet 4. Tilgodehavender i euro hos residenter uden for euroområdet 4.1. Banktilgodehavender, værdipapirer og lån 4.2. Tilgodehavender opstået i forbindelse med kreditfaciliteten under ERM II 5. Udlån i euro til kreditinstitutter i euroområdet i forbindelse med pengepolitiske operationer 5.1. Primære markedsoperationer 5.2. Langfristede markedsoperationer 5.3. Finjusterende markedsoperationer 5.4. Strukturelle markedsoperationer 5.5. Marginal udlånsfacilitet 5.6. Udlån i forbindelse med marginbetalinger 6. Andre tilgodehavender i euro hos kreditinstitutter i euroområdet 7. Værdipapirer i euro udstedt af residenter i euroområdet 7.1. Værdipapirer til pengepolitiske formål 7.2. Andre værdipapirer 8. Offentlig forvaltning og service — gæld i euro 9. Andre aktiver 1. Seddelomløb 2. Forpligtelser i euro over for kreditinstitutter i euroområdet i forbindelse med pengepolitiske operationer 2.1. Anfordringskonti (herunder reservekravsordningen) 2.2. Indlånsfaciliteten 2.3. Tidsindskud 2.4. Finjusterende markedsoperationer 2.5. Indlån i forbindelse med marginbetalinger 3. Andre forpligtelser i euro over for kreditinstitutter i euroområdet 4. Udstedte gældsbeviser 5. Forpligtelser i euro over for andre residenter i euroområdet 5.1. Offentlig forvaltning og service 5.2. Andre forpligtelser 6. Forpligtelser i euro over for residenter uden for euroområdet 7. Forpligtelser i fremmed valuta over for residenter i euroområdet 8. Forpligtelser i fremmed valuta over for residenter uden for euroområdet 8.1. Indlån og andre forpligtelser 8.2. Forpligtelser opstået i forbindelse med kreditfaciliteten under ERM II 9. Modregning af tildelte særlige trækningsrettigheder i IMF 10. Andre forpligtelser 11. Revalueringskonti 12. Kapital og reserver Aktiver i alt Passiver i alt På grund af afrunding stemmer totaler/subtotaler ikke nødvendigvis. (1) Tabellen med aktiver kan også offentliggøres over tabellen med passiver.

▼B









BILAG VII

▼M3







Eurosystemets konsoliderede årsbalance (millioner EUR) Aktiver (1) Rapporteringsår Foregående år Passiver Rapporteringsår Foregående år 1. Guld og tilgodehavender i guld 2. Tilgodehavender i fremmed valuta hos residenter uden for euroområdet 2.1. Tilgodehavender hos IMF 2.2. Banktilgodehavender og værdipapirer, eksterne lån og andre eksterne aktiver 3. Tilgodehavender i fremmed valuta hos residenter i euroområdet 4. Tilgodehavender i euro hos residenter uden for euroområdet 4.1. Banktilgodehavender, værdipapirer og lån 4.2. Tilgodehavender opstået i forbindelse med kreditfaciliteten under ERM II 5. Udlån i euro til kreditinstitutter i euroområdet i forbindelse med pengepolitiske operationer 5.1. Primære markedsoperationer 5.2. Langfristede markedsoperationer 5.3. Finjusterende markedsoperationer 5.4. Strukturelle markedsoperationer 5.5. Marginal udlånsfacilitet 5.6. Udlån i forbindelse med marginbetalinger 6. Andre tilgodehavender i euro hos kreditinstitutter i euroområdet 7. Værdipapirer i euro udstedt af residenter i euroområdet 7.1. Værdipapirer til pengepolitiske formål 7.2. Andre værdipapirer 8. Offentlig forvaltning og service — gæld i euro 9. Andre aktiver 1. Seddelomløb 2. Forpligtelser i euro over for kreditinstitutter i euroområdet i forbindelse med pengepolitiske operationer 2.1. Anfordringskonti (herunder reservekravsordningen) 2.2. Indlånsfaciliteten 2.3. Tidsindskud 2.4. Finjusterende markedsoperationer 2.5. Indlån i forbindelse med marginbetalinger 3. Andre forpligtelser i euro over for kreditinstitutter i euroområdet 4. Udstedte gældsbeviser 5. Forpligtelser i euro over for andre residenter i euroområdet 5.1. Offentlig forvaltning og service 5.2. Andre forpligtelser 6. Forpligtelser i euro over for residenter uden for euroområdet 7. Forpligtelser i fremmed valuta over for residenter i euroområdet 8. Forpligtelser i fremmed valuta over for residenter uden for euroområdet 8.1. Indlån og andre forpligtelser 8.2. Forpligtelser opstået i forbindelse med kreditfaciliteten under ERM II 9. Modregning af tildelte særlige trækningsrettigheder i IMF 10. Andre forpligtelser 11. Revalueringskonti 12. Kapital og reserver Aktiver i alt Passiver i alt På grund af afrunding stemmer totaler/subtotaler ikke nødvendigvis. (1) Tabellen med aktiver kan også offentliggøres over tabellen med passiver.

▼B









BILAG VIII

▼M3







Årsbalance for en centralbank (1) (millioner EUR (2)) Aktiver (3) Rapporteringsår Foregående år Passiver Rapporteringsår Foregående år 1. Seddelomløb 2. Tilgodehavender i fremmed valuta hos residenter uden for euroområdet 2.1. Tilgodehavender hos IMF 2.2. Banktilgodehavender og værdipapirer, eksterne lån og andre eksterne aktiver 3. Tilgodehavender i fremmed valuta hos residenter i euroområdet 4. Tilgodehavender i euro hos residenter uden for euroområdet 4.1. Banktilgodehavender, værdipapirer og lån 4.2. Tilgodehavender opstået i forbindelse med kreditfaciliteten under ERM II 5. Udlån i euro til kreditinstitutter i euroområdet i forbindelse med pengepolitiske operationer 5.1. Primære markedsoperationer 5.2. Langfristede markedsoperationer 5.3. Finjusterende markedsoperationer 5.4. Strukturelle markedsoperationer 5.5. Marginal udlånsfacilitet 5.6. Udlån i forbindelse med marginbetalinger 6. Andre tilgodehavender i euro hos kreditinstitutter i euroområdet 7. Værdipapirer i euro udstedt af residenter i euroområdet 7.1. Værdipapirer til pengepolitiske formål 7.2. Andre værdipapirer 8. Andre værdipapirer 9. Eurosystem-interne tilgodehavender 9.1. Kapitalinteresser i ECB 9.2. Tilgodehavender svarende til overførslen af valutareserver 9.3. Tilgodehavender i tilknytning til egenveksler til støtte for udstedte ECB-gældsbeviser 9.4. Nettotilgodehavender i forbindelse med fordelingen af eurosedler inden for Eurosystemet (*), 9.5. Andre tilgodehavender i Eurosystemet (netto) (*) 10. Poster under afvikling 11. Andre aktiver 11.1. Mønter fra euroområdet 11.2. Materielle og immaterielle anlægsaktiver 11.3. A