1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS FORORDNING(EF) Nr. 2398/97
af 28. november 1997
omindførelseafenendeligantidumpingtoldpåimportenafsengelinnedafbomuldmedoprindelse
i Egypten, Indien og Pakistan
(EFT L 332 af 4.12.1997, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Rådets forordning (EF) nr. 1508/98 af 13. juli 1998 L 200 9 16.7.1998
►M2Rådets forordning (EF) nr. 1421/1999 af 28. juni 1999 L 166 29 1.7.1999
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 19 af 24.1.1998, s. 83 (2398/97)
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 2
▼B
RÅDETS FORORDNING(EF) Nr. 2398/97
af 28. november 1997
omindførelseafenendeligantidumpingtoldpåimportenafsenge-
linned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-skab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december
1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke ermedlemmer af Det Europæiske Fællesskab(
1), særlig artikel 9, stk. 4,
og artikel 10, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af
Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A.PROCEDURE
(1)Ved forordning (EF) nr. 1069/97 (2) (i det følgende benævnt »den
midlertidige forordning«) indførte Kommissionen en midlertidigantidumpingtold på importen til Fællesskabet af sengelinned afbomuld henhørende under KN-kode 6302 21 00, 6302 22 90,6302 31 10, 6302 31 90 og 6302 32 90 med oprindelse i Egypten,Indien og Pakistan.
(2)Efter indførelsen af den midlertidige antidumpingtold fremsattevisse interesserede parter bemærkninger skriftligt. De parter, deranmodede herom, fik mulighed for at blive hørt mundtligt afKommissionen. Parterne blev underrettet om de væsentligekendsgerninger og overvejelser, på grundlag af hvilkeKommissionen påtænkte at anbefale indførelsen af en endeligantidumpingtold og den endelige opkrævning med niveauet forden endelige told af beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed iform af midlertidig told. De fik endvidere en frist til at fremsættebemærkninger efter denne offentliggørelse.
(3)De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkningerblev gennemgået og, hvor det ansås for berettiget, taget i betragt-ning ved den endelige afgørelse.
B.DEN VARE, DER ER OMFATTET AF UNDERSØGELSEN,
OGSAMME VARE
1.Anmodninger om udelukkelse fra proceduren
(4)Efter offentliggørelsen af de midlertidige konklusioner modtog
Kommissionen forskellige anmodninger om, at visse typer varerudelukkedes fra proceduren:
— Visse parter gentog deres anmodning om udelukkelse af »bæk
og bølge«, en type sengelinned der fremstilles med anven-delse af kemikalier, idet de hævdede, at sådanne varer ikkelængere fremstilles i Fællesskabet.
— Nogle parter gentog anmodningen om udelukkelse af bleget
sengelinned til institutionsbrug (f.eks. i hospitaler, hotellerosv.). Desuden ønskede en part, at farvet sengelinned tilinstitutionsbrug udelukkedes. Til støtte for anmodningernehævdede de pågældende parter, at brugerinstitutionernekræver en særlig kvalitet af den pågældende vare, nemlig
(1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF)
nr. 2331/96 (EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1).
(2) EFT L 156 af 13. 6. 1997, s. 11.
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 3
▼B
varer fremstillet af stoffer af særlig tunge vævningskonstruk-
tioner, som de påstod ikke fremstilledes i Fællesskabet.
— Der modtoges også en anmodning om at udelukke varer
fremstillet af stoffer, der er vævet på vævestole, som udeluk-kende er hånd- eller foddrevne (»håndvæve«).
(5)For så vidt angår »bæk og bølge« kunne anmodningen ikkeimødekommes, skønt EF-erhvervsgrenen ikke fremstillede iden-tiske varer, da der ikke blev fremsat nye argumenter til støtte foranmodningen efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger.Det konkluderedes derfor, at denne varetype er omfattet af proce-duren, da den i tilstrækkelig grad har fysiske egenskaber oganvendelsesformål til fælles med andre typer sengelinned til, atde konkurrerer med hinanden.
(6)Vedrørende anmodningen om at udelukke visse typer sengelinnedberegnet til institutionsbrug og navnlig om at udelukke varer afvævningskonstruktioner over en vis vægtgrænse fandtes det, atsengelinned af tungere konstruktioner fremstilledes i Fælles-skabet (især men ikke udelukkende en bestemt type kaldetflannel). Der kunne desuden ikke fastsættes nogen klar skillelinjemellem sengelinned fremstillet og solgt i Fællesskabet til institu-tionsbrug og privat brug og de importerede typer: alle havdetilstrækkelige fælles fysiske egenskaber, funktioner og anvendel-sesformål til at kunne anses for at være samme vare.
Anmodningen om at udelukke sengelinned til institutionsbrug fra
proceduren kunne derfor ikke imødekommes, og undersøgelsensresultater og Kommissionens konklusioner i betragtning 13 i denmidlertidige forordning bekræftes.
(7)For så vidt angår anmodningen om at udelukke håndvævedevarer fandtes det, at skønt anvendelsen af forskellige produktions-metoder ikke i sig selv er relevant for definitionen af sammevare, havde håndvævede varer andre fysiske egenskaber endandet sengelinned, navnlig på grund af en mindre regelmæssig ogløsere vævning. Denne forskel førte til en anden opfattelse afhåndvævede varer hos forbrugerne, hvilket forstærkedes af, athåndvævede varer ofte sælges gennem særlige salgskanalersåsom velgørenhedsforretninger, der ikke kan anvendes af EF-producenter.
Det konkluderedes derfor, at håndvævede varer skulle udelukkes
fra proceduren, og disse varer derfor skal fritages for told, hvis deledsages af et certifikat for, at de er fremstillet ved brug afhåndvæv (se bilag II til denne forordning), udstedt af de rettemyndigheder i eksportlandet.
2.Samme vare
(8)Efter offentliggørelsen af de foreløbige resultater gentog visse
parter den allerede på det midlertidige stade fremsatte påstandom, at der var sådanne forskelle mellem alt importeret senge-linned og alt fællesskabsproduceret sengelinned, at de ikke kunneanses for at være samme vare efter betydningen i artikel 1, stk. 4,i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt»grundforordningen«). Kommissionen overvejede disse påstande,men fandt at de ikke kunne godtages af de årsager, der allerede erangivet i betragtning 14 i den midlertidige forordning.
3.Konklusion
(9)Det følger af konklusionerne i betragtning 10i den midlertidige
forordning som ændret ovenfor for så vidt angår håndvævedevarer, at den vare, der er omfattet af undersøgelsen, er bleget,farvet eller trykt sengelinned af rent bomuld eller af en blandingaf bomuld og kemofibre eller hør. Den indbefatter, men er ikkebegrænset til, lagner, dynebetræk og pudebetræk.
Sengelinned, der kun er fremstillet af kemofibre, og sengelinned,
hvor hør er det dominerende materiale, er ikke omfattet af denne
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 4
▼B
procedure. Sengelinned fremstillet af håndvævede stoffer er ikke
omfattet af denne procedure.
På grundlag af ovennævnte udelukkelse og afklaring af varedæk-
ningen henhører sengelinned, der er omfattet af denne procedure,under KN-kode ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 10,ex 6302 31 90 og ex 6302 32 90.
I henhold til ovenstående, og da der ikke foreligger yderligere
argumenter, bekræftes konklusionerne i betragtning 10og 14 iden midlertidige forordning vedrørende definitionen på varen ogsamme vare.
C.EKSPORTERENDE PRODUCENTER I DE BERØRTE
LANDE
1.Anmodning om status som samarbejdsvillige parter
(10)Det var først efter udvælgelsen af stikprøven af eksportører og i
mange tilfælde først efter offentliggørelsen af de midlertidigeresultater af undersøgelsen til de samarbejdsvillige parter, at flereeksporterende producenter i de berørte lande gav sig til kende oganmodede om status som samarbejdsvillige parter.
(11)Da alle disse eksporterende producenter enten ikke havde givetsig til kende eller ikke fremlagt de oplysninger, der ansås fornødvendige af hensyn til undersøgelsen, inden for den frist, derfastsattes i meddelelsen om indledningen af undersøgelsen(
1),
finder Kommissionen, at den ønskede status som samarbejdsvil-lige parter ikke bør tilstås, da dette vil udgøre en forskelsbehand-ling af andre parter, som havde besluttet at samarbejde fra under-søgelsens start.
2.Nye eksportører
(12)Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger gav en række
eksportører i de berørte lande sig til kende, ofte på et særdelesfremskredent tidspunkt i undersøgelsen, og anmodede om statussom nye eksportører. Nogle af disse beviste over forKommissionen, at de ikke eksporterede den pågældende vare tilFællesskabet i undersøgelsesperioden, at de begyndte at ekspor-tere til Fællesskabet efter denne periode, eller at de har påtagetsig en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportereen betydelig mængde til Fællesskabet, og at de ikke er forret-ningsmæssigt forbundet med nogen af de eksporterende produ-center i de respektive eksportlande, som er omfattet af antidum-pingforanstaltningerne vedrørende den pågældende vare. Disseeksporterende producenter fandtes derfor at være nye eksportørerog bør indrømmes samme behandling for så vidt angår endeligeforanstaltninger som de samarbejdsvillige eksporterende produ-center, der ikke indgik i stikprøven, dvs. en antidumpingtoldberegnet i henhold til artikel 9, stk. 6, i grundforordningen.
(13)Samme behandling bør tilstås alle nye eksporterende producenter,der efter indførelsen af endelige foranstaltninger påviser over forKommissionen, at de opfylder ovennævnte kriterier.
D.DUMPING
1.Normal værdi
a)Metode til beregning af den normale værdi
(14)Tre egyptiske eksporterende producenter fremførte, at hvis hjem-
memarkedssalget ikke ansås for repræsentativt ved vurderingenaf fortjenesten, burde det heller ikke anses for repræsentativt med
(1) EFT C 266 af 13. 9. 1996, s. 2.
1997R2398 —DA—02.07.1999 —002.001 —5
▼B
hensyn til vurderingen af salgs- og administrationsomkostninger
og andre generalomkostninger (SA& G).
I denne forbindelse skal det bemærkes, at det forhold, at en del af
eller hele hjemmemarkedssalget af samme vare tilsyneladendesker med tab, ikke i sig selv betyder, at det er uhensigtsmæssigtat benytte de dermed forbundne SA& G-omkostninger ved bereg-ningen af den normale værdi, hvis et sådant salg har fundet sted itilstrækkelige mængder sammenlignet med salget af den afundersøgelsen omfattede vare med henblik på eksport til Fælles-skabet.
b)Produktionsomkostninger
(15)Som allerede nævnt i betragtning 36 i den midlertidige forord-
ning krævede to pakistanske eksporterende producenter, at der pågrund af ekstraordinære omstændigheder som følge af omfattendeborgerlige uroligheder i Karachi i undersøgelsesperioden ikkeburde tages hensyn til omkostninger svarende til ledig kapacitetved beregningen af den normale værdi. Efter indførelsen afmidlertidige foranstaltninger gentog disse virksomheder dereskrav og genfremlagde tal for de pågældende omkostninger.
I denne forbindelse skal det bemærkes, at ifølge et uddrag fra
Den Internationale Regnskabsstandard nr. 2 (IAS-2), som cite-redes af en af de pågældende virksomheder, anerkendes ikke-fordelte faste omkostninger under alle omstændigheder som enudgift i den periode, hvor de påløber, selv om størrelsen af fasteomkostninger, der tildeles hver produktionsenhed, ikke må øgessom følge af lav produktion eller ledige produktionsanlæg. Medandre ord skal alle omkostninger, der påløber inden for enbestemt periode, i samme periode fuldt optages i de samledeproduktionsomkostninger (fremstillingsomkostninger plus SA&G-omkostninger), uanset om omkostninger i forbindelse medledig kapacitet klassificeres som faste omkostninger, der indgår ifremstillingsomkostningerne, eller som del af SA& G-omkostnin-gerne. Disse krav kunne derfor ikke imødekommes, da desamlede produktionsomkostninger, der indgår i den beregnedenormale værdi, omfatter både fremstillingsomkostninger og SA&G-omkostninger.
(16)En pakistansk eksporterende producent hævdede, at de omkost-ninger til den oprindelige råvare (ubleget stof), som den oprin-delig havde angivet i forbindelse med produktionsomkostnin-gerne, omfattede visse SA& G-omkostninger. Ved beregningenaf den normale værdi for dette firma burde de angivne SA&G-omkostninger have været fratrukket produktionsomkostnin-gerne for at undgå, at SA& G-omkostningerne blev medregnet togange. Efter at have undersøgt virksomhedens oplysningergodtog Kommissionen påstanden og ændrede dumpingberegnin-gerne i overensstemmelse hermed.
c)Salgs- og administrationsomkostninger og andre generalom-
kostninger (SA&G)
(17)En egyptisk eksporterende producent anfægtede inddragelsen afpåstået ekstraordinært store finansieringsudgifter ved beregningenaf den normale værdi. Firmaet fremførte, at to statsejedeselskaber havde pådraget sig disse store finansieringsudgifter påderes tabsgivende hjemmemarkedssalg af samme vare, og at depågældende udgifter derfor ikke burde benyttes til at fastlægge enberegnet normal værdi for et privatejet selskab, men at i stedet tildette formål skulle fastsættes et »rimeligt« beløb for SA& G-udgifter. Det fremførtes yderligere, at dette »rimelige« beløbkunne baseres på SA& G-omkostningerne for det tredje under-søgte statsejede selskab, som havde et rentabelthjemmemarkeds-salg af samme vare.
I denne forbindelse skal det nævnes, at hvis alle selskaber
opererer på frie markedsvilkår, har det været Fællesskabets insti-tutioners konsekvente praksis at inkludere alle omkostninger, derer påløbet i forbindelse med fremstilling og salg på hjemmemar-kedet af den pågældende vare, herunder finansieringsudgifter,
1997R2398 —DA—02.07.1999 —002.001 —6
▼B
ved beregningen af den normale værdi, uanset om det er stats-
ejede eller privatejede virksomheder, der pådrager sig disseomkostninger. Det er desuden en konsekvent praksis at benyttede vejede gennemsnitlige SA& G-omkostninger for alle under-søgte virksomheder med et hjemmemarkedssalg af samme vareved beregningen af den normale værdi for virksomheder uden ethjemmemarkedssalg, jf. artikel 2, stk. 6, litra a), i grundforord-ningen. For den pågældende virksomhed bekræftes derfor denanvendte metode, der er forklaret i betragtning 32 i den midlerti-dige forordning.
d)Fortjenstmargen på hjemmemarkedet
(18)Alle indiske eksporterende producenter anfægtede brugen af den
faktiske fortjenstmargen, der opnåedes af et indisk selskab pådets repræsentative rentable hjemmemarkedssalg, ved bereg-ningen af den normale værdi for andre indiske selskaber. Defremførte, at denne fortjenstmargen er ekstraordinært høj, fordiden i vidt omfang vedrører hjemmemarkedssalget af mærkevarer,og da eksportsalget altid vedrørte varer, der ikke var mærkevarer,gør et sådant hjemmemarkedssalg det ikke muligt at foretage enkorrekt sammenligning, jf. artikel 2, stk. 3, i grundforordningen.Fire af disse eksporterende producenter fremførte endvidere, atdenne fortjeneste ikke beregnes på baggrund af andre eksportø-rers eller producenters vejede gennemsnitlige fortjenester, jf.artikel 2, stk. 6, litra a), i grundforordningen, men kun svarer tilén eksporterende producents fortjeneste. Det blev i denne forbin-delse yderligere krævet, at fortjenesten på salget af varer afsamme generelle kategori i Indien under alle omstændighederikke skulle overskrides for at sikre, at de beløb, der er anvendt iforbindelse med fortjenesten, er rimelige.
Det skal bemærkes, at den fortjenstmargen, der anvendtes ved
beregningen af den normale værdi, svarer til den vejede gennem-snitlige fortjeneste, som den pågældende indiske virksomhedopnåede på hjemmemarkedssalget af rentable typer mærkevarerog andre varer, og at hvis dette krav var blevet imødekommet,ville det have været til skade for producenterne, da den anvendtefortjenstmargen er lavere end den fortjentsmargen, som detsamme selskab har udelukkende på sit hjemmemarkedssalg afikke-mærkevarer.
For så vidt angår brugen af kun et enkelt selskabs fortjenst-
margen bør det erindres, at undersøgelsen har været begrænset tilen stikprøve af eksporterende producenter i overensstemmelsemed artikel 17 i grundforordningen, og at det store flertal af desamarbejdsvillige indiske selskaber er eksportorienterede virk-somheder uden et hjemmemarkedssalg af samme vare. Til stik-prøven udvalgte Kommissionen fem indiske eksporterendeproducenter, hvoraf to ved udvælgelsen havde erklæret, at dehavde haft et salg på hjemmemarkedet af samme vare. Somangivet i betragtning 23 i den midlertidige forordning fremgik detimidlertid af undersøgelsen, at kun én virksomhed havde etrepræsentativt salg af samme vare på hjemmemarkedet i undersø-gelsesperioden. Henvisningen i artikel 2, stk. 6, litra a), i grund-forordningen til vejede gennemsnitsbeløb for fortjenester, derfastsættes for andre eksportører eller producenter, udelukkerdesuden ikke, at sådanne beløb kan fastsættes på grundlag af etvejet gennemsnit af transaktioner og/eller varetyper for en enkelteksportør eller producent. Det findes derfor ikke berettiget affastsætte beløbet for fortjeneste i overensstemmelse med artikel2, stk. 6, litra b) eller c), i grundforordningen, således som det varønsket af de pågældende indiske selskaber.
(19)En indisk eksporterende producent fremførte, at dens rentabilitetpå hjemmemarkedet kun burde have været vurderet på grundlagaf de typer af den pågældende vare, der solgtes både på hjemme-markedet og på EF-markedet.
Det skal imidlertid bemærkes, at salget af samme vare bestemt til
forbrug på hjemmemarkedet i henhold til artikel 2, stk. 2, igrundforordningen normalt anvendes som grundlag for fastsæt-
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 7
▼B
telsen af den normale værdi, hvis den solgte mængde udgørmindst 5 % af salget af den pågældende vare til Fællesskabet.Hele hjemmemarkedssalget af den samme vare bestemt tilforbrug på hjemmemarkedet anvendtes derfor, hvor dette varrelevant, til at fastsætte fortjenstmargenen på hjemmemarkedet,uanset om bestemte typer varer også eksporteredes til Fælles-skabet.
Det følger af ovenstående, at metoden og resultaterne i betragt-
ning 23 til 36 af den midlertidige forordning bekræftes.
2.Eksportpris
(20)En pakistansk eksporterende producent, som solgte en del af sin
eksport til en forbundet importør i Fællesskabet, fremførte, ateksportprisen for de transaktioner, der fandt sted gennem denforbundne importør, ikke burde beregnes, fordi alle priser, dergjaldt for den pågældende importør, var fastsat som for uafhæn-gige parter og var i overensstemmelse med de priser, der gjaldtfor ikke-forbundne kunder i Fællesskabet. Det hævdedes derfor,at den faktiske eksportpris for den forbundne importør burdeanses for pålidelig, og at den burde anvendes ved dumpingbereg-ningerne.
Hvis der ikke kan fæstes lid til eksportprisen på grund af en
forretningsmæssig forbindelse eller en kompensationsaftalemellem eksportøren og importøren, er det Fællesskabets instituti-oners konsekvente praksis at beregne eksportprisen i overens-stemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. I dettesærlige tilfælde fremgik det af undersøgelsen, at alle efterføl-gende videresalgstransaktioner fra den forbundne importør tiluafhængige kunder fandt sted med tab. Dette fandtes at tyde på,at der ikke kunne fæstes lid til eksportørens priser ved salg til denforbundne importør. Den metode, der anvendtes til at fastsætteeksportprisen, og som er beskrevet i betragtning 37 og 38 i denmidlertidige forordning, bekræftes derfor.
3.Sammenligning
(21)En indisk eksporterende producent anfægtede Kommissionens
afvisning af at foretage justering for handelsled.
Det kræves i artikel 2, stk. 10, litra d), i grundforordningen, at det
skal påvises, at eksportprisen gælder for et andet handelsled enddet for den normale værdi fastlagte, og at forskellen har påvirketprissammenligneligheden, hvilket påvises ved konsekvente ogtydelige forskelle i sælgerens funktioner og priser i de forskelligehandelsled på eksportlandets hjemmemarked. Da der ikke fore-ligger dokumentation herfor, afvistes kravet derfor som alleredeangivet i betragtning 40i den midlertidige forordning.
(22)Den samme indiske virksomhed anfægtede også Kommissionensafvisning af at foretage justeringer af den normale værdi for vissesalgsomkostninger.
Anmodningen afvistes foreløbigt, fordi de ønskede justeringer lå
ud over de udgifter, der var inkluderet i den beregnede normaleværdi.
Selskabets fornyede anmodning havde samme mangler og kunne
derfor heller ikke imødekommes.
Det besluttedes dog til slut at indrømme en justering begrænset til
de udgifter (dvs. provision og fragt), der kunne identificeres vedtildelingen af SA& G-omkostninger som angivet af selskabet idets besvarelse af Kommissionens spørgeskema, og som bekræf-tedes under undersøgelsen og inkluderedes i den beregnedenormale værdi.
(23)Dette indiske selskab anfægtede endvidere Kommissionens afvis-ning af at foretage en justering af den normale værdi for kredit-omkostninger.
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 8
▼B
Som anført i betragtning 44 i den midlertidige forordning måttedette ønske afvises, da leveringen af de varer, som selskabetsolgte på hjemmemarkedet, altid fandt sted efter betalingen. Dasælgeren derfor ikke overdrog køberen anvendelsen eller besid-delsen af de pågældende varer før betalingstidspunktet, kan detikke fremføres, at sælgeren ydede nogen form for kredit.
(24)En pakistansk eksporterende producent anfægtede også Kommis-sionens afvisning af at foretage en justering af den normale værdifor kreditomkostninger. For at underbygge sin påstand anmo-dedes det pågældende firma om at fremlægge yderligere oplys-ninger efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger.
Da de indgivne oplysninger ikke modsagde, men på tilfredsstil-
lende vis supplerede de oplysninger, som Kommissionen havdeefterprøvet under kontrolbesøget hos den pågældende virk-somhed, accepteredes kravet om en justering for kreditomkost-ninger, og beregningerne revideredes derfor.
(25)Alle pakistanske eksporterende producenter anfægtede Kommis-sionens beregning af justeringen for importafgifter og told påsamme vare og især på visse materialer, der fysisk indgik idenne, når den var beregnet til forbrug i Pakistan, som refunde-redes ved eksport af den pågældende vare i henhold til denpakistanske lovgivning. De fremførte, at justeringens størrelseburde udtrykkes i procent af produktionsomkostningerne, og atdenne procentsats derefter skulle fratrækkes den normale værdi.
Dette argument ser bort fra, at en sådan procentsats beregnet på
basis af produktionsomkostningerne skal anvendes på et hensigts-mæssigt grundlag, og at den normale værdi ikke kan anses for atvære et sådant, da den svarer til prisen på hjemmemarkedet.Argumentet godtoges derfor ikke.
(26)En pakistansk virksomhed fremførte, at justeringsbeløbet forimportafgifter og told på samme vare var ansat for lavt iKommissionens dumpingberegninger for visse typer varer.
Kommissionen gennemgik beregningerne og godtog påstanden,
hvor den var relevant.
(27)De pakistanske myndigheder var af den opfattelse, at den told-ulempejustering, der indrømmedes de samarbejdsvillige eksporte-rende producenter, ikke var tilstrækkelig. De indrømmer, at denrelevante pakistanske lovgivning kun nævner et begrænset antalimporterede materialer (visse farvestoffer og kemikalier), som errefusionsberettigede, hvis den færdige vare eksporteres, og atKommissionen har indrømmet en justering i denne forbindelse.De fremfører imidlertid, at pakistanske eksportører efter bevis forderes eksportresultater også modtager refusion for en rækkeandre indirekte skatter og afgifter på salget af samme vare påhjemmemarkedet, og at denne refusion også bør berettige enjustering.
I denne forbindelse skal det bemærkes, at enhver justering i
henhold til artikel 2, stk. 10, litra b), i grundforordningen kræver,at det påvises, at der er en forskel i faktorer, som påvirkerprissammenligneligheden. Som led i en sådan påvisning ihenhold til artikel 2, stk. 10, litra b), skal det vises, at deneksporterende producent rent faktisk har pådraget sig de pågæl-dende omkostninger, i dette tilfælde importafgifter eller indirekteskatter, for den pågældende vare, når den er beregnet til forbrug ieksportlandet, og som ikke opkræves, eller som refunderes forden vare, der udføres til Fællesskabet. Hverken de pakistanskeeksporterende producenter eller de pakistanske myndighederkunne påvise en forbindelse mellem nogen anden betalt indirekteafgift og told og de refunderede beløb. Desuden kunne de paki-stanske myndigheder ikke specificere de indirekte afgifter ellerden told, for hvilken den yderligere refusion påstodes indrømmet.Anmodningen godtoges derfor ikke.
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 9
▼B
Det følger, medmindre andet fremgår af ovenstående, at konklu-
sionerne i betragtning 39 til 45 af den midlertidige forordningbekræftes.
4.Dumpingmargener
a)Generel metode
(28)Repræsentanterne for de samarbejdsvillige indiske og egyptiske
eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, og somderfor ikke undersøgtes, fremførte, at de dumpingmargener, derfastsattes for undersøgte statsejede selskaber, ikke skulle tages ibetragtning ved beregningen af de dumpingmargener, der skaltildeles privatejede selskaber, der ikke undersøgtes.
Som allerede forklaret ovenfor kan Kommissionen ikke behandle
stats- og privatejede virksomheder forskelligt, hvis alle virksom-heder opererer på frie markedsvilkår. Kravet kan derfor ikkeimødekommes, og bestemmelserne i betragtning 46 til 48 i denmidlertidige forordning bekræftes.
b)Dumpingmargener for virksomheder i stikprøven
(29)Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen i
henhold til metoden i den midlertidige forordning og efter rele-vante justeringer som følge af indsigelse fra de berørte parterviste, at der fandt dumping sted for alle de undersøgte virksom-heder. De endelige dumpingmargener i procent af cif-import-prisen ved Fællesskabets grænse er:
Indien
Anglo French Textiles 24,7 %
The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd 7,7 %Nowrosjee Wadia & Sons Ltd 7,7 %Madhu Industries Ltd 17,0%Madhu International 17,0%Omkar Exports 14,2 %Prakash Cotton Mills Ltd 2,6 %
Egypten
Damietta Spinning & Weaving Co. 13,5 %
El Nasr Wool and Selected Textiles Co. (STIA) 13,5 %Orient Linen & Cotton Co. 13,5 %Stephanie Textile 8,7 %
Pakistan
Al-Abid Silk Mills Ltd 6,7 %
Al Abid Export (Pvt) Ltd 6,7 %Al-Karam Textile Mills Ltd 1,3 % (minimalmargen)Fateh Textile Mills Ltd 6,3 %Gul Ahmed Textile Mills Ltd 0,1 % (minimalmargen)Excel Textile Mills Ltd 0,1 % (minimalmargen)Mohammad Farooq Textile Mills Ltd 1,8 % (minimalmargen)
c)Dumpingmargen for samarbejdsvillige virksomheder, der
ikke indgik i stikprøven
(30)Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke udvalgtes til stikprøven(se betragtning 17 og 21 i den midlertidige forordning samtbetragtning 12 og 13 ovenfor), tildeltes den gennemsnitligedumpingmargen for virksomhederne i stikprøven, vejet pågrundlag af deres omsætning ved eksport til Fællesskabet. I over-
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 10
▼B
ensstemmelse med artikel 9, stk. 6, i grundforordningen sås der
ved beregningen af denne gennemsnitlige dumpingmargen bortfra de konstaterede minimalmargener. De endelige dumpingmar-gener i procent af cif-importprisen ved Fællesskabets grænse er:
Indien 11,6 %
Egypten 13,5 % (for statsejede virksomheder)Egypten 13,0% (for andre virksomheder)Pakistan 6,4 %
De virksomheder, der er berettiget til de reducerede satser, er
anført i et bilag til denne forordning.
d)Dumpingmargen for ikke-samarbejdsvillige virksomheder
(31)For ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsattes en dumping-
margen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf.artikel 18 i grundforordningen. Da graden af samarbejde var høj,fandtes det passende at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdende selskaber i hvert af de pågældende lande til denhøjeste dumpingmargen, der konstateredes for et selskab i hverstikprøve, da det ville udgøre en belønning for manglende samar-bejde at antage, at den dumpingmargen, der tildeltes eksporte-rende producenter, som ikke gav sig til kende, er lavere end denhøjeste dumpingmargen, der fandtes for en samarbejdendeeksporterende producent.
De endelige dumpingmargener i procent af cif-importprisen ved
Fællesskabets grænse er:
Indien 24,7 %
Egypten 13,5 %Pakistan 6,7 %
E.ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET
1.Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet
(32)Eksportører fra alle tre eksportlande bemærkede, at de klagende
fællesskabsproducenter, der ansås for erhvervsgrenen i Fælles-skabet, kun tegnede sig for 34 % af produktionen i Fællesskabet.De hævdede, at dette viste, at et flertal af producenter af senge-linned i Fællesskabet ikke støttede klagen og derfor burdeantages ikke at have lidt skade, og at erhvervsgrenen i Fælles-skabet derfor ikke var repræsentativ for hele Fællesskabetsproduktion.
Imidlertid udtrykte kun to ikke-klagende EF-producenter, som
oprindeligt ikke havde givet udtryk for en mening over forKommissionen vedrørende klagen, modstand mod tolden somreaktion på de midlertidige foranstaltninger. Disse to producen-ters kombinerede produktion var mindre end en tredjedel afklagernes samlede produktion. Under proceduren repræsenteredeklagerne derfor betydeligt mere end 50% af den samlede produk-tion for de producenter, der enten gav udtryk for støtte til ellermodstand mod klagen.
(33)Pakistanske eksportører påstod også, at Kommissionen ikkehavde benyttet den korrekte test til at fastslå, om producenter iFællesskabet, som også importerer sengelinned fra de pågæl-dende lande, burde udelukkes fra erhvervsgrenen i Fællesskabet(betragtning 52 til 55 i den midlertidige forordning). Af afkla-ringshensyn bekræftes det, at den i betragtning 54 anvendte testvar, hvorvidt sengelinned importeret fra de pågældende landetegnede sig for mere end 10% af omsætningen af sengelinned forde pågældende virksomheder snarere end 10% af den samlede
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 11
▼B
virksomhedsomsætning. I henhold til denne test fandtes det ogbekræftes herved, at ingen af de virksomheder i stikprøven, sombeholdtes på listen over 35 klagere, foretog en tilstrækkeligimport af den af denne procedure omfattede vare fra de pågæl-dende lande til at kunne udelukkes fra definitionen af erhvervs-grenen i Fællesskabet.
2.Konklusion
(34)Det konkluderes, at konstateringen af, at de 35 klagende virksom-
heder repræsenterer en betydelig del af den samlede produktion iFællesskabet, jf. artikel 5, stk. 4, i grundforordningen, og at dederfor udgør erhvervsgrenen i Fællesskabet i henhold til artikel 4,stk. 1, i grundforordningen, bekræftes.
F.SKADE
1.Kumulativ vurdering af dumpingimportens virkninger
(35)Pakistanske eksportører fremførte, at importen fra Pakistan ikke
burde have været kumuleret med importen fra Indien og Egypteni forbindelse med vurderingen af skade. Til støtte for dette syns-punkt påpegede de, at importen fra Pakistan var steget mindrehurtigt end importen fra de to andre lande, at den gennemsnitligepris på importen fra Pakistan ifølge Eurostat var højere og varsteget, mens de andre var faldet, og at de for Pakistan beregnededumpingmargener i gennemsnit var halvt så store som for de toøvrige lande.
Disse argumenter undersøgtes. Det bemærkedes, at importen fra
Pakistan ganske vist steg mindre hurtigt end importen fra Indienog Egypten (især på grund af kontingentmæssige begrænsninger),men at den ikke desto mindre var steget og fortsat var den størstefor de tre lande. For så vidt angår Eurostats oplysninger omgennemsnitspriser bør det erindres, at disse oplysninger vedrøreren bred vifte af forskellige varer. Det konstateredes for de paki-stanske eksportører i stikprøven, at deres varesortiment omfattedeen større andel af dyrere varer (f.eks. satin og andre varer affinere bomuldsgarn), end det var tilfældet for indiske og egyp-tiske producenter i stikprøven. Det fandtes derfor, at oplysnin-gerne om gennemsnitspriser påvirkedes kraftigt af forskelle i ogændringer af varesortimentet, og at de derfor ikke kunne berettigeforskellig behandling ved den samlede analyse af skade.
Endelig er størrelsen af dumpingmargenen for et bestemt land
ikke et kriterium for beslutningen om, hvorvidt der skal foretagesen kumulativ vurdering af dumpingimportens virkninger, hvisdumpingmargenerne ligger over minimalmargenen.
(36)Den kumulative vurdering, der foretoges i den midlertidigeforordning, bekræftes derfor i henhold til vilkårene i artikel 3,stk. 4, i grundforordningen.
2.Dumpingimportens priser
(37)Eksportører og importører hævdede, at Kommissionens analyse
af den grad, hvori den pågældende import lå under priserne hosEF-producenterne i stikprøven, og den efterfølgende beregning afskadesmargener af flere årsager var behæftet med fejl:
— for det første fordi kriterierne for udvælgelse af de reference-
varer, som lå til grund for analysen, hævdedes ikke at væreblevet forklaret
— for det andet fordi referencevarerne ifølge de pågældende
eksportører og importører kun udgjorde en mindre del afsalget i Fællesskabet for de eksportører i de pågældendelande, der indgik i stikprøven, hvilket påstodes at tyde påmanglende konkurrence mellem importerede og fællesskabs-fremstillede varer og på, at der ikke kunne fæstes lid tilundersøgelsen
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 12
▼B
— for det tredje fordi det hævdedes, at der ved prissammenlig-
ningerne ikke var taget tilstrækkeligt hensyn til forskellene isalgskanaler mellem producenter i Fællesskabet ogeksportører fra de pågældende lande
— for det fjerde fordi der hævdedes at være kvalitetsforskelle,
som burde tages i betragtning
— for det femte fordi det hævdedes, at importerede varer og
fællesskabsfremstillede varer, der henhører under sammereferencevaredefinition, ikke kunne sammenlignes, fordivarerne var forskellige i henhold til andre kriterier end stør-relse, vævningskonstruktion og overfladekvalitet, eller fordidet udvalg af konstruktioner, der ansås for sammenlignelige,var for bredt.
(38)Vedrørende det første punkt bekræftes det, at referencevarernefor hvert undersøgt marked udvalgtes efter konsultationer medden relevante nationale producentsammenslutning og desudenved anvendelse af oplysninger, der er tilgængelige forKommissionen. Det bekræftes endvidere, at undersøgelsen viste,at de størrelser, vævningskonstruktioner og overfladebehand-linger, der udvalgtes som referencevarer, faktisk var blandt demest udbredte på de pågældende markeder. Endelig defineredeeksportørerne eller deres repræsentanter på intet tidspunkt andrevarer, som efter deres opfattelse ville have været mere hensigts-mæssige i forbindelse med en analyse af prisunderbud.
Vedrørende det andet punkt bemærkedes det, at det store udvalg
af sengelinnedvarer begrænsede den anden af hver eksportørssalg, der præcist kunne sammenlignes med det salg, der foretogesaf EF-producenterne i stikprøven. I betragtning af Fællesskabetsønske om at foretage præcise sammenligninger (der sammenlig-nedes kun priser på varer, der stemte overens med hensyn tilstørrelse, vævningskonstruktion og overfladebehandling) og detbegrænsede antal af forskellige sådanne varer, for hvilke derkunne indhentes nøjagtige prisoplysninger i den tid, der stod tilrådighed, er det ikke overraskende, at den andel af hvereksportørs salg i Fællesskabet, der med rimelighed kunnesammenlignes med de stikprøveudtagne fællesskabsproducentersvarer, i visse ekstraordinære tilfælde var så lav som 5 %. Dettevar navnlig tilfældet for eksportører, der koncentrerede sig omenkle kvantumsvarer (et markedssegment, som erhvervsgrenen iFællesskabet nu stort set er udelukket fra på grund af tilstrømningaf importerede varer). Dette omstødte ikke den konklusion, at dervar betydelige markedssegmenter, hvor dumpingimportenkonkurrerede med varer fremstillet i Fællesskabet, og heller ikkeden metode, der anvendtes til vurdering af prisunderbud, da desamlede mængder i alle tilfælde ansås for tilstrækkeligt repræsen-tative og i flere tilfælde oversteg 30%. Det bør i alle tilfældebemærkes, at lave eksportpriser i et markedssegment på grund afden pågældende vares store udskiftelighed også vil have negativefølger for priserne i tilstødende segmenter.
Vedrørende det tredje punkt underbyggede eksportørerne deres
påstand med beviser for, at den samlede opskrivning fra cif-eksportprisen til den endelige detailpris var meget større end denhandelstrinsjustering, der foretoges af Kommissionen.Kommissionen fandt imidlertid, at dette ikke var en relevantoplysning, da priserne ikke sammenlignedes på niveauet for salgtil den endelige forbruger, men på niveauet for salg til den førsteuafhængige kunde. Eksportørernes påstand afvises derfor.
Vedrørende det fjerde punkt baseredes kravet om justering for
kvalitetsforskelle på gennemsnitsvægten pr. kvadratmeter forfællesskabsvarer og importerede varer. Da vægten pr. kvadrat-meter stof imidlertid er en funktion af vævningskonstruktionen,og da varerne kun sammenlignedes, hvis de havde sammekonstruktion, var der ingen begrundelse for en sådan justering, ogkravet afvises derfor.
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 13
▼B
Vedrørende det femte punkt overvejede Kommissionen argumen-terne, men kunne ikke godtage dem. Denne konklusion blev nåetunder hensyntagen til det store antal referencevarer, som mulig-gjorde en detaljeret analyse, og det forhold, at der kompenseredesfor resterende forskelle inden for hver definition på reference-varer ved en prissammenligning, der blev foretaget på grundlagaf et gennemsnit pr. kg.
(39)Konklusionen i betragtning 79 i den midlertidige forordning om,at de importerede varer underbød priserne på de stikprøveudtagnefællesskabsproducenters varer, samt resultaterne vedrørendeunderbuddets størrelse bekræftes derfor.
3.Fællesskabserhvervsgrenens situation
(40)Eksportører fra alle eksportlande hævdede, at Kommissionens
analyse af skade var behæftet med fejl, idet den henviste til detbetydelige fald i den samlede produktion af sengelinned i Fælles-skabet ved vurderingen af fællesskabserhvervsgrenens situation.De hævdede især, at oplysninger vedrørende virksomheder, derikke indgår i erhvervsgrenen i Fællesskabet, eller som ikkelængere fremstiller sengelinned, ikke kan benyttes til at konklu-dere, at der er forvoldt væsentlig skade.
Disse påstande undersøgtes nøje. Det skal imidlertid bemærkes,
at det vigtigste grundlag for konklusionen om væsentlig skadevar fællesskabserhvervsgrenens mindskede rentabilitet og denstrykkede priser, som konstateret blandt virksomhederne i stik-prøven.
(41)Ved vurderingen af skade i henhold til artikel 3 i grundforord-ningen skal Fællesskabets institutioner vurdere fællesskabser-hvervsgrenens økonomiske situation. Denne vurdering omfattersædvanligvis en analyse af en periode på fire til fem år som i detforeliggende tilfælde (»vurderingsperioden«). En sådan vurderinger normalt baseret på en analyse af den klagende erhvervsgren ogikke nødvendigvis af virksomheder, der tegner sig for heleproduktionen i Fællesskabet, idet situationen for størstedelen affællesskabsproduktionen er repræsentativ for den samledeproduktion. En sådan vurdering må imidlertid også tage hensyntil den pågældende erhvervsgrens struktur og karakter. I dettetilfælde karakteriseres erhvervsgrenen ved et stort antal erhvervs-drivende, i mange tilfælde små og mellemstore virksomheder, ogved, at det er en sektor med en forholdsvis lav udtrædelsestær-skel. Sidstnævnte forhold skyldes hovedsagelig, at maskiner rela-tivt let kan sælges eller anvendes til andre varer. Dette har denvirkning, at væsentlig skade sandsynligvis vil give sig udtryk i, aterhvervsdrivende forlader erhvervsgrenen i vurderingsperioden.
En begrænsning af vurderingen af skade til kun de virksomheder,
der stadig er aktive ved udgangen af vurderingsperioden (dvs. påtidspunktet for indgivelsen af klagen), og som derfor aktivt kanstøtte en klage, vil derfor betyde, at enhver skade, der er forvoldtvirksomheder, som er lukket før dette tidspunkt, ikke ville bliveovervejet i forbindelse med analysen. Det skal desudenbemærkes, at denne fordrejning endda kan forværres, da de over-levende klagende virksomheder i fællesskabserhvervsgrenen —omend muligvis kun midlertidigt — kan have draget fordel afandre virksomheders forsvinden, hvilket kan føre til en overvur-dering af deres positive udvikling.
I det foreliggende tilfælde skal det bemærkes, at 29 virksomheder
i sengelinnederhvervsgrenen er lukket eller er ophørt med atfremstille varen: dvs. at et betydeligt antal virksomheder harindstillet deres aktiviteter. I betragtning af det betydelige prisun-derbud, der er konstateret, samt den kraftige stigning i mængdenaf den pågældende importerede vare og dens efterfølgendevoksende markedsandel må enhver relativt positiv udvikling forde klagende producenter anses for truet, hvis der ikke indføresantidumpingforanstaltninger.
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 14
▼B
4.Konklusion
(42)Konklusionen om, at der er forvoldt væsentlig skade, jf. artikel 3,
stk. 1, i grundforordningen, bekræftes derfor.
G.ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(43)Eksportører fra alle tre berørte lande hævdede, at enhver
væsentlig skade kunne tilskrives faldet i forbruget på 7 % mellem1992 og undersøgelsesperioden. Som nævnt i betragtning 105 iden midlertidige forordning oversteg det samlede fald i salget foralle fællesskabsproducenter imidlertid væsentligt det samlede faldi forbruget. For så vidt angår eksportørernes argument om, atoplysninger vedrørende hele fællesskabsproduktionen ikke varrelevante for afgørelsen af, hvorvidt dumpingimporten forårs-agede væsentlig skade, afvistes denne påstand af de årsager, derer anført i betragtning 40og 41 i denne forordning. Konklusionenom, at faldet i forbruget ikke er i modstrid med konstateringen af,at dumpingimporten isoleret set har forvoldt væsentlig skade forerhvervsgrenen i Fællesskabet, bekræftes derfor. De i betragtning109 til 111 i den midlertidige forordning anførte konklusi-oner vedrørende årsagssammenhængen mellemdumpingimportenog den væsentlige skade, som erhvervsgrenen i Fællesskabet harlidt, bekræftes derfor.
H.FÆLLESSKABETS INTERESSER
1.Forbrugernes interesser
(44)Visse importører hævdede, at virkningen for forbrugerne ville
blive større end vurderet i den midlertidige forordning. I sinemidlertidige konklusioner (betragtning 124 i den midlertidigeforordning) bemærkede Kommissionen, at den af procedurenomfattede vare solgtes til den endelige forbruger til priser, der varmeget højere end prisen ved Fællesskabets grænse, og den fandt,at tolden derfor ville udgøre en mindre andel af den endelige prisfor forbrugerne end den pålagte værditold. Da de efterfølgendeomkostninger (f.eks. til transport, oplagring og detailsalg) ikke vilstige som følge af indførelsen af told, vurderedes det, at deforeslåede foranstaltningers virkning på forbrugerne ville værebegrænset.
(45)Visse parter anfægtede disse argumenter. Nogle parter hævdede,at de detailhandlende fastsatte priserne for forbrugerne som enfast procentuel opskrivning af deres indkøbspris, således at prisenfor forbrugerne ville stige med samme procentsats som denpålagte told. Nogle detailhandlende påstod endda, at den procen-tuelle stigning af forbrugerens pris kunne blive højere end told-satsen: de hævdede, at varer solgtes i bestemte prisrammer, og athvis tolden førte til, at prisen på en bestemt vare steg, så enramme blev overskredet, ville varen blive prisfastsat i denfølgende ramme, hvilket kunne give en prisstigning på op til20%.
Kommissionen fandt, at disse påstande ikke gav grund til at
fravige de midlertidige konklusioner. Det konkluderedes, atkonkurrence mellem detailhandlende skulle sikre, at prisstig-ninger for forbrugerne ikke vil gå ud over den omkostningsstig-ning, der direkte kan tilskrives tolden. Kommissionens midlerti-dige konklusion om, at denne told kun vil have en begrænsetvirkning på forbrugerne, især sammenlignet med andre faktorersåsom valutakursudsving, bekræftes derfor. Det skal i denneforbindelse bemærkes, at denne konklusion ikke senere efterindførelsen af de midlertidige foranstaltninger anfægtedes ellerkommenteredes af nogen organisation, som repræsenteredeforbrugere.
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 15
▼B
2.Andre brugeres interesser
(46)Efter indførelsen af midlertidig told gav visse parter sig til kende
og hævdede, at den indførte told ville have alvorlige negativefølger for deres virksomheder. Der var især tale om virksom-heder, der beskæftigede sig med udlejning af linned til hoteller ogandre institutioner. En sammenslutning, der repræsenterersådanne brugere, havde givet sig til kende før indførelsen af demidlertidige foranstaltninger og var af Kommissionen blevetopfordret til at fremlægge relevante oplysninger, men havde ikkegjort dette.
De parter, der gav sig til kende efter indførelsen af midlertidig
told, opfordredes ligeledes til at fremlægge relevante oplysninger,f.eks. om hvor stor en del af deres omkostninger, der skyldteskøb af sengelinned, men ingen gjorde dette inden for den frist,der var fastsat i den midlertidige forordning. Nogle af disse parterønskede, at visse typer sengelinned skulle udelukkes fra proce-duren (se betragtning 4 og 6). De angav i denne forbindelse, at debenyttede typer sengelinned var de typer, der kunne anvendes tilflere formål og tåle hyppig industriel vask. Kommissionen indtogderfor den holdning, at skønt disse virksomheder i nogen gradville blive påvirket af indførelsen af foranstaltninger, ville deoprindelige omkostninger til køb af det pågældende sengelinnedvære begrænsede sammenlignet med de løbende serviceomkost-ninger til vask, afhentning og udbringning. Kravene gav derforikke tvingende årsag til, at der ikke burde indføres foranstalt-ninger.
I.ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1.Endelig told
(47)Skadesmargenerne ligger i alle tilfælde fortsat over dumpingmar-
generne. Der bør derfor indføres en endelig antidumpingtoldsvarende til de i betragtning 29 til 31 angivne dumpingmargenerundtagen for virksomheder med minimaldumpingmargener, forhvilke der ikke bør indføres told.
2.Opkrævning af den midlertidige told
(48)Størrelsen af de dumpingmargener, der konstateredes for de
eksporterende producenter, og den alvorlige skade, der erforvoldt erhvervsgrenen i Fællesskabet, ville normalt berettige, atden midlertidige told opkræves endeligt med den endelige told.
Nogle berørte eksportører og importører fremførte imidlertid, at
den midlertidige forordning ikke var indført inden for denperiode, der var angivet i artikel 7, stk. 1, sidste punktum, igrundforordningen. I betragtning af den usikkerhed, der eropstået om, hvorvidt denne frist er overholdt, jf. bestemmelsernei forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71 om fastsættelse afregler for tidsfrister, datoer og tidspunkter(
1), finder
Kommissionen, at den midlertidige told ikke bør opkræves ende-ligt, så der undgås retlig usikkerhed.
3.Certificering af håndvævede varer
(49)For at drage fordel af den i betragtning 7 omhandlede fritagelse
for håndvævede varer bør der kræves et certifikat for håndvævetoprindelse. Certifikatet udfærdiges på formularen i bilag II ogudstedes af de kompetente myndigheder i oprindelseslandet. Detcertifikat, der omhandles i artikel 3 i forordning (EØF) nr. 3030/93 af 12. oktober 1993 om den fælles ordning for indførsel af
(1) EFT L 124 af 8. 6. 1971, s. 1.
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 16
▼B
KN-kode Taric-kode
Land Told Taric-tillægskode
Land Told Taric-tillægskodevisse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande(1), bør også anses
for tilstrækkeligt til at indrømme fritagelse.
(50)Kommissionen vil nøje overvåge importen af håndvævet senge-linned fra de pågældende lande og vil, hvis omstændighedernekræver det, træffe alle nødvendige foranstaltninger.
4.Fremtidige anmodninger om behandling som ny eksportør
(51)Da der er anvendt stikprøveteknik i forbindelse med undersø-
gelsen, kan der ikke i denne procedure indledes en fornyet under-søgelse af nye eksportører i henhold til artikel 11, stk. 4, igrundforordningen med henblik på at fastsætte individuelledumpingmargener. Som allerede anført i betragtning 12 og 13finder Kommissionen dog, at der for at sikre lige behandling afalle ægte nye eksporterende producenter og de samarbejdsvilligevirksomheder, der ikke indgik i stikprøven, bør gives mulighedfor, at den vejede gennemsnitlige told, der gælder for de sidst-nævnte virksomheder, anvendes over for alle nye eksporterendeproducenter, som ellers ville være berettiget til en fornyet under-søgelse i henhold til artikel 11, stk. 4, i grundforordningen —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af bleget,
farvet eller trykt sengelinned af rent bomuld eller af en blanding afbomuld og kemofibre eller hør (hvor hør ikke er det dominerendemateriale) med oprindelse i Indien, Pakistan og Egypten, som ikke eromfattet af bestemmelserne i artikel 2, henhørende under følgendeKN-koder:
ex 6302 21 00 63022100 * 81
63022100 * 89
ex 6302 22 90 63022290 * 19
ex 6302 31 10 63023110 * 90
ex 6302 31 90 63023190 * 90
ex 6302 32 90 63023290 * 19
2. Den endelige antidumpingtold i procent af nettoprisen, frit Fælles-
skabets grænse, ufortoldet, fastsættes, jf. dog stk. 3 og 4, til følgende forvarer med oprindelse i:
Egypten 13,5 % 8900
Indien 24,7 % 8900
Pakistan 6,7 % 8900
3. For varer fremstillet og solgt med henblik på eksport af de i bilag Ianførte eksporterende producenter fastsættes følgende antidumpingtold:
Egypten 13,0% 80 41
Indien 11,6 % 8042
Pakistan 6,4 % 8043
4. For varer fremstillet og solgt med henblik på eksport af denedenfor anførte virksomheder fastsættes følgende antidumpingtold:
(1) EFT L 275 af 8. 11. 1993, s. 1. Forordningen er senest ændret ved
forordning (EF) nr. 824/97 (EFT L 119 af 8. 5. 1997, s. 1).
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 17
▼B
Land Producent Told Taric-tillægskode
Land Producent Told Taric-tillægskode
Land Producent Told Taric-tillægskodeIndien Anglo French Textiles 24,7 % 8044
The Bombay Dyeing & Manufac-
turing Co. Ltd7,7 % 8045
Nowrosjee Wadia & Sons Ltd 7,7 % 8045
Madhu Industries Ltd 17,0% 80 46
Madhu International 17,0% 80 46
Omkar Exports 14,2 % 8047
Prakash Cotton Mills Ltd 2,6 % 8048
Egypten Stephanie Textile 8,7 % 8049
Pakistan Al-Abid Silk Mills Ltd 6,7 % 8050
Al-Abid Export (Pvt) Ltd 6,7 % 8050
Al-Karam Textile Mills Ltd 0,0 % 8051
Fateh Textile Mills Ltd 6,3 % 8052
Mohammad Farooq Textile MillsLtd 0,0 % 8051
Gul Ahmed Textile Mills Ltd 0,0 % 8051
Excel Textile Mills Ltd 0,0 % 8051
5. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for
told anvendelse.
Artikel 2
1. Varer tariferet under de i artikel 1, stk. 1, nævnte KN-koder, som
er fremstillet af stoffet vævet på væve, der udelukkende er hånd- ellerfoddrevne, er fritaget fra den told, der indføres ved artikel 1 (Taric-koder 6302 21 00*21, 6302 21 00*29, 6302 22 90*11, 6302 31 10*10,6302 31 90*10, 6302 32 90*11).
2. Fritagelsen indrømmes kun varer, der ved deres overgang til fri
omsætning i Fællesskabet er ledsaget af enten
i) et certifikat fra de kompetente myndigheder i oprindelseslandet, som
svarer til modellen i bilag II til denne forordning, eller
ii) et certifikat udstedt i henhold til artikel 3 i forordning (EØF) nr.
3030/93.
3. Certifikater udstedt i henhold til stk. 2, nr. i), er kun gyldige, hvis
oprindelseslandene har underrettet Kommissionen om navnene ogadresserne på de regeringsmyndigheder på deres område, som erbemyndiget til at udstede disse certifikater, og har sendt Kommissionenprøver på stempler anvendt af disse myndigheder og navnene og adres-serne på de relevante regeringsmyndigheder, som er ansvarlige forkontrollen af certifikaterne. Stemplerne er gyldige fra den dato, hvorKommissionen modtager prøverne.
4. Certifikater udstedt i henhold til stk. 2, er kun gyldige, hvis de
fremlægges med valgmulighed a) og c) i rubrik 11 udstreget, og hvis deattesterer, at de pågældende varer svarer til beskrivelsen i valgmulighedb).
5. De relevante gennemførelsesbestemmelser til Fællesskabets told-
kodeks og særlig bestemmelserne vedrørende administrativt samarbejdei artikel 93 ff. i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 18
▼B
(EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (1) finder anven-
delse med de nødvendige ændringer.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent fra et af de pågældende lande over
for Kommissionen fremlægger tilstrækkelige beviser for, at
— den ikke eksporterede de i artikel 1, stk. 1, beskrevne varer til
Fællesskabet i undersøgelsesperioden (1. juli 1995 til 30. juni 1996)
— den ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de
eksportører eller producenter i eksportlandet, som er pålagt antidum-pingtold ved denne forordning
— den faktisk har eksporteret de pågældende varer til Fællesskabet
efter den undersøgelsesperiode, der danner grundlag for foranstalt-ningerne, eller at den har indgået en uigenkaldelig kontraktligforpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet,
kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen
efter konsultation af Det Rådgivende Udvalg ændre artikel 1, stk. 3, vedat tilføje den pågældende nye eksporterende producent til listen i bilag I.
Artikel 4
Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige
antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1069/97,frigives.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De
Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat.
(1) EFT L 253 af 11. 10. 1993, s. 1. Forordningen er senest ændret ved
forordning (EF) nr. 89/97 (EFT L 17 af 21. 1. 1997, s. 28).
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 19
▼B
BILAG I
EGYPTEN
AMC Arab Metals Co., Cairo
Dantex Ltd, CairoEgyptex, CairoEl Naggar Egyptian Co. For Furniture, ElmahallaNile Tex, AlexandriaWintex-Wahab International Textiles Ltd, CairoZahret El Mehalla for Weaving, Mehalla El Kubra — El-Seka El-Wosta
INDIEN
A. Shashikant & Co., Mumbai (Bombay)
▼
M1
Aditya International, Mumbai (Bombay)
▼B
Ajit Impex, Mumbai (Bombay)Akai Impex Ltd, Mumbai (Bombay)Alps Industries Ltd, GhaziabadAmitara Fabrics Pvt. Ltd, Mumbai (Bombay)Anunay Fab. Pvt. Ltd, AhmedabadB.X. International, Mumbai (Bombay)Badridass Gauridatt Pvt. Ltd, Mumbai (Bombay)Brijmohan Purusottamdas, Mumbai (Bombay)Bünts Exports Pvt. Ltd, Mumbai (Bombay)
▼
M1
Chevron Garments (P) Limited, Coimbatore
▼B
Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd, Mumbai (Bombay)Classic Connections, Mumbai (Bombay)Concepts International India Pvt. Ltd, GurgaonCotfab Exports, Mumbai (Bombay)Country House, New DelhiDeepak Traders, Mumbai (Bombay)Dhanalakshmi Weaving Works, CannanoreDivya Textiles, Mumbai (Bombay)Dyna-lmpex Pvt. Ltd, Mumbai (Bombay)Elite Exports, Mumbai (Bombay)
▼
M2
Emm Libas Private Limited, New Delhi
▼B
Emperor Trading Company, TirupurEncore Themes, New Delhi
▼
M1
Euro Pacific Textiles, Mumbai (Bombay)
▼B
Govindji Trikamdas & Co., Mumbai (Bombay)Hindustan Textiles, CannanoreIbats, New DelhiIncotex, Mumbai (Bombay)Indo Euro Textiles Pvt. Ltd, New DelhiIndo Export Corporation, New DelhiInternational Services, Chennai (Madras)Intex Exports, Mumbai (Bombay)Invitation Apparels Pvt. Ltd, Mumbai (Bombay)
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 20
▼B
Jindal India, Mumbai (Bombay)
Jindal Worldwide Ltd, AhmedabadK. Overseas, New DelhiKanodia Fabrics (International), Mumbai (Bombay)Kaushalya Export, AhmedabadKitu Bhandari Pvt. Ltd, New DelhiKothari Industrial Corporation Ltd, Chennai (Madras)Lakshmi Apparels and Wovens Limited, Coimbatore
▼
M1
Lalit & Co., Mumbai (Bombay)
▼B
Mahalaxmi Exports, AhmedabadMaritex Exports, Mumbai (Bombay)Marwaha Exports, New DelhiMilano International (India) Pvt. Ltd, Chennai (Madras)Minar Exports, Mumbai (Bombay)Mridul Enterprises, New DelhiNiaz International, FarrukhabadP.J. Exports, Mumbai (Bombay)Patodia Syntex Ltd, Mumbai (Bombay)Pattex Exports, Mumbai (Bombay)Prem Textiles, IndorePunch Exporters, Mumbai (Bombay)
▼
M1
Radiant Exports, New Delhi
▼B
Raghuvir Exim Ltd, AhmedabadRajka Designs Pvt. Ltd, Ahmedabad
▼
M1
Redial Exim Pvt. Ltd, Mumbai (Bombay)
▼B
Sanna Inttex, Mumbai (Bombay)Santex Exports, Mumbai (Bombay)
▼
M2
Sarna Exports Limited, New Delhi
▼B
S. D. Enterprises, Mumbai (Bombay)
▼M1
Shades of India Pvt. Ltd, New Delhi
▼B
Shetty Garments Pvt. Ltd, Mumbai (Bombay)Shivani Exports, Mumbai (Bombay)Shorewala Exim Int’l, New DelhiShrijee Enterprises, Mumbai (Bombay)Shruti Designs Pvt. Ltd, Mumbai (Bombay)Sohanlal Balkrishna Export, Mumbai (Bombay)Southern Sales & Services, BangaloreStandard Industries Ltd, Mumbai (Bombay)Starline Exports, Mumbai (Bombay)
▼
M2
Stitchwell Garments, Ahmedabad
▼B
Sumangalam Exports Pvt. Ltd, Mumbai (Bombay)Sunil Impex, Mumbai (Bombay)Sunil Silk Mills, Mumbai (Bombay)
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 21
▼B
Sunny Made Ups, Mumbai (Bombay)
Suresh & Co., Mumbai (Bombay)Surya International, PanipatSyndicate Impex, AhmedabadSyntex Corporation Ltd, Mumbai (Bombay)Tata Exports Limited, Mumbai (Bombay)Texcellence Overseas, Mumbai (Bombay)The Hindoostan Spg. & Wvg. Mills Ltd, Mumbai (Bombay)The Ruby Mills Limited, Mumbai (Bombay)Trend Setters, Mumbai (Bombay)Trend Setters K.F.T.Z., Mumbai (Bombay)
▼
M2
Utkarsh Exim Pvt. Ltd. (India), Ahmedabad
▼B
Vepar Private Limited, AhmedabadVigneshwara Exports Pvt. Ltd, Mumbai (Bombay)Wooltop Weaves, Chennai (Madras)
PAKISTAN
Adamjees Impex International, Karachi
Afroze Textile Industries (Private) Ltd, KarachiAmer Fabrics Limited, LahoreAnjum Textile Mills (Private) Ltd, FaisalabadArzoo International (Pvt.) Ltd, FaisalabadArzoo Textile Mills Ltd, FaisalabadAsco International (Pvt.) Ltd, KarachiAziz Sons, KarachiB.I.L. Exporters, KarachiBe Be Jan Pakistan (Pvt.) Ltd, FaisalabadBela Textiles Limited, KarachiDyer Textile & Printing Mills (Pvt.) Ltd, KarachiEksons Sales Organization, KarachiElahi Enterprises Ltd, LahoreElasta Amtex Industries (Pvt.) Ltd, KarachiFairdeal Textiles (Pvt.) Ltd, KarachiFaisal Industries, KarachiFashion Knit Industries, KarachiGohar Enterprises, FaisalabadGohar International (Pvt.) Ltd, FaisalabadH. A. Industries (Private) Ltd, FaisalabadHome Furnishings Ltd, KarachiKam International, KarachiKausar Textile Industries (Pty) Ltd, FaisalabadKohinoor Textile Mills Ltd, RawalpindiLatif Int’l (Pvt.) Ltd, FaisalabadLiberty Mills Limited, KarachiLinex International (Pvt.) Ltd, KarachiLotus Textile Industries Limited, KarachiLucky Impex, KarachiLucky Tex, KarachiLucky Textile Mills, KarachiM.F.M.Y. Industries Ltd, KarachiM.R. Export (Private) Ltd, LahoreMukaty Corporation, Karachi
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 22
▼B
Nadia Textile International (Pvt.) Ltd, Lahore
Nakshbandi Industries Limited, Karachi
▼C1
Nash Textiles, Karachi
▼B
Nina Industries Ltd, KarachiNishat Mills Limited, KarachiNishitex Enterprises, KarachiNu-tex (Pvt.) Ltd, KarachiParsons Industries (Pvt.) Ltd, KarachiS.P.R.L. Rehman Brothers, LahoreSas Texexport (Pvt.) Ltd, KarachiShabbir Associates, KarachiSharif Textile Industries (Pvt.) Ltd, FaisalabadSitara Textile Industries (Pvt.) Ltd, FaisalabadSyncotex Sa Agencies, KarachiThe Crescent Textile Mills Limited, FaisalabadToday’s Sportswear Inc., KarachiTowellers Limited, KarachiUnibro Industries Limited, KarachiUnion Exports (Pvt.) Ltd, KarachiZN Textiles (Pvt.) Ltd, Faisalabad
1997R2398 — DA — 02.07.1999 — 002.001 — 23
▼B
BILAG II