1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 16. februar 1987
om fastlæggelse af retningslinjer for vurdering af tilsætningsstoffer til foderstoffer
(87/153/EØF)
(EFT L 64 af 7.3.1987, s. 19)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens direktiv 94/40/EF af 22. juli 1994 L 208 15 11.8.1994
►M2Kommissionens direktiv 95/11/EF af 4. maj 1995 L 106 23 11.5.1995
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 16. februar 1987
om fastlæggelse af retningslinjer for vurdering af tilsætningsstoffer
til foderstoffer
(87/153/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økono-
miske Fællesskab,
under henvisning til Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970
om tilsætningsstoffer til foderstoffer(1), senest ændret ved Kommis-
sionens direktiv 86/525/EØF(2), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fra Kommissionen, ogud fra følgende betragtninger:Det bestemmes i direktiv 70/524/EØF, at gennemgangen af tilsætnings-
stofferne sker på grundlag af materiale, der officielt fremsendes tilmedlemsstaterne og til Kommissionen;
dette materiale skal gøre det muligt at kontrollere, at tilsætningsstof-
ferne for så vidt angår den foreslåede anvendelse svarer til direktivetsalmindelige principper for optagelse af disse stoffer i bilagene dertil;
det har vist sig nødvendigt at foreskrive, at materialet skal udarbejdes
på grundlag af fælles retningslinjer, som indeholder en nærmere angi-velse af de videnskabelige oplysninger, der gør det muligt at
identificere og karakterisere de pågældende produkter, og af de under-
søgelser, som er nødvendige for at vurdere navnlig deres effektivitet ogom de er uskadelige for mennesker, dyr og miljø;
retningslinjerne udgør først og fremmest en generel vejledning; afhæn-
gigt af arten af tilsætningsstoffet eller betingelserne for dets anvendelsekan omfanget af de undersøgelser, der er nødvendige til vurdering af
dets egenskaber eller virkninger, variere;
det er nødvendigt at anvende principperne for god laboratoriepraksis
ved udvikling af tilsætningsstoffer til foder, således at forsøgsresulta-terne ikke kan anfægtes; anvendelsen af laboratoriedyr tilforsøgsformål eller andre videnskabelige formål bør i øvrigt begrænsesså meget som muligt;
retningslinjerne er udarbejdet på grundlag af den nuværende videnska-
belige og tekniske viden, og de vil i givet fald kunne tilpasses
udviklingen på dette område —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Medlemsstaterne foreskriver, at den dokumentation, som skal ledsage
enhver ansøgning om optagelse af et tilsætningsstof eller af en nyanvendelse af et tilsætningsstof i bilagene til direktiv 70/524/EØF,skal udarbejdes på grundlag af retningslinjerne i bilaget til nærværende
direktiv.
Artikel 2
Dette direktiv anvendes med forbehold af bestemmelserne om:
a) god laboratoriepraksis vedrørende gensidig godkendelse af oplysnin-
gerne til vurdering af kemiske produkter, og1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 2
(1) EFT nr. L 270 af 14. 12. 1970, s. 1.
(2) EFT nr. L 310 af 5. 11. 1986, s. 19.
▼B
b) beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøgsformål eller andre viden-
skabelige formål.
Artikel 3
Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestem-
melser i kraft for senest den 31. december 1987 at efterkomme dette
direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.
Artikel 4
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 3
▼M1
BILAG
RETNINGSLINJER FOR VURDERING AF TILSÆTNINGSSTOFFER
TIL
FODERSTOFFER GENERELT
Nedenstående retningslinjer skal tjene som vejledning ved etableringen af doku-
mentation for stoffer og præparater, som der indgives ansøgning om, for at de
kan blive godkendt som tilsætningsstoffer til foderstoffer. Dokumentationen
skal gøre, det muligt at vurdere tilsætningsstofferne ud fra den aktuelle viden
og at forvisse sig om, at de er i overensstemmelse med de grundlæggende prin-
cipper for godkendelse heraf, jf. artikel 7, stk. 2, i direktiv 70/524/EØF.
Samtlige undersøgelser, der er omhandlet i disse retningslinjer, kan kræves, og
om nødvendigt kan yderligere oplysninger udbedes. I almindelighed forudsættes
det, at der foreligger undersøgelser, så tilsætningsstoffets identitet, anvendelses-
betingelser, fysisk-kemiske egenskaber, analysemetoder og effektivitet samt dets
metabolisme og biologiske og toksikologiske virkninger på målarterne er kendt.
Hvis tilsætningsstoffet er beregnet for en dyrekategori, der tilhører en bestemt
art, foretages undersøgelserne på denne dyrekategori. De undersøgelser, der
kræves for at vurdere risici for menneskers sundhed eller miljøet, vil hovedsa-gelig afhænge af tilsætningsstoffets art og de omstændigheder, hvorunder det
bruges. Der kan i den forbindelse ikke anvendes faste regler.
Undertiden er det ikke nødvendigt at underkaste tilsætningsstoffer, der udeluk-
kende er bestemt til foder til selskabsdyr, et så omfattende program for
undersøgelse af kronisk toksicitet, mutagenicitet og carcinogenicitet som det,
der kræves for tilsætningsstoffer, til fodring af husdyr, der er beregnet til menne-
skeføde. Til bestemmelse af kronisk toksicitet vil undersøgelser på to målarter
eller på en målart og rotter af et års varighed normalt være nok. Mutagenicitets-
og carcinogenicitetsundersøgelser kan som regel udelades, hvis der ikke er noget
i den kemiske sammensætning, de praktiske erfaringer eller andet, som tyder på,
at forandringer er sandsynlige. Undersøgelse for restkoncentrationer kan
undlades for selskabsdyrs vedkommende.
Det er væsentligt at have kendskab til tilsætningsstoffets metabolisme i produk-
tionsdyr og til restkoncentrationer og biotilgængeligheden heraf. Kendskabet
skal være tilstrækkeligt til at kunne bestemme, hvor omfattende toksikologiske
undersøgelser der skal foretages på forsøgsdyr for at vurdere eventuelle risici
for forbrugeren. En sådan vurdering kan ikke bygge alene på data, som kun
omfatter tilsætningsstoffernes direkte virkninger på forsøgsdyr, for sådanne data
giver ikke specifikke oplysninger om restkoncentrationers faktiske virkninger på
grund af metabolismen hos de dyrearter, tilsætningsstoffet er beregnet for.
Alle ansøgninger om godkendelse af et tilsætningsstof eller en ny anvendelses-
form for et tilsætningsstof skal underbygges af dokumentation vedlagt
detaljerede rapporter i den rækkefølge og med den nummerering, som er fore-
slået i disse retningslinjer. Hvis data, som er foreskrevet i retningslinjerne, er
udeladt fra dokumentationen, skal grunden hertil oplyses. Dokumentationen
vedlægges de publikationer, der måtte være henvist til. Forsøgsrapporterne skal
omfatte forsøgsplanen og forsøgets referencenummer, dato for forsøgets
påbegyndelse og afslutning, en detaljeret beskrivelse af forsøgene, resultaterne
og analysen heraf samt den forsøgsansvarliges navn, adresse og underskrift.
Hvert parti foderstoffer, der anvendes i dyreforsøgene, skal analyseres for derelevante aktive stoffers koncentration efter en passende metode, og der skal
forelægges en rapport om analyseresultaterne. Rapporten skal også indeholde
oplysning om individuelle mængder, der er fundet i hvert forsøg, forsøgsdato-
erne, den kontrolansvarliges navn, adresse og underskrift. Endvidere skal
rapporten vedlægges en attest udstedt af det laboratorium/de laboratorier, hvor
forsøgene har fundet sted, hvoraf det fremgår, at forsøgene er gennemført i over-
ensstemmelse med principperne for god laboratoriepraksis, jf. Rådets direktiv
87/18/EØF af 18. december 1986 om indbyrdes tilnærmelse af lovgivning om
anvendelsen af principper for god laboratoriepraksis og om kontrol med deres
anvendelse ved forsøg med kemiske stoffer(
1).
De fysisk-kemiske, toksikologiske og økotoksikologiske egenskaber bestemmes
efter metoderne i Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse
af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer(2),
senest ændret ved Rådets direktiv 93/105/EF(3), eller efter metoder, der er inter-
nationalt anerkendt fra videnskabeligt hold. Hvis der benyttes andre metoder,
skal grunden hertil oplyses.1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 4
(1) EFT nr. L 15 af 17. 1. 1987, s. 29.
(2) EFT nr. L 196 af 16. 8. 1967, s. 1.
(3) EFT nr. L 294 af 30. 11. 1993, s. 21.
▼M1
Dokumentationen skal indeholde et passende resumé. Dokumentation vedrø-
rende antibiotika, coccidiostatica og andre lægemidler samt vækstfremmende
stoffer, mikroorganismer og/eller enzympræparater skal vedlægges en mono-
grafi, jf. modellen i afsnit V, således at tilsætningsstoffets identitet og
karakteristika kan verificeres, jf. artikel 8, stk. 1, i direktiv 70/524/EØF.
I disse retningslinjer forstås ved »tilsætningsstof« aktive stoffer eller præparater
indeholdende aktive stoffer i den form, hvori de iblandes i forblandinger og
foderstoffer. Et aktivt stof kan være et kemisk veldefineret stof en mikroorga-
nisme eller et enzympræparat.
I disse retningslinjer forstås ved »kemisk veldefinerede stoffer« kemiske stoffer,
for hvilke der findet et anerkendt kemisk navn i henhold til IUPAC-nomenkla-
turen.
Eventuelle ændringer af fremstillingsprocessen eller af tilsætningsstoffets
sammensætning, anvendelsesområde eller anvendelsesbetingelser skal af den
medlemsstat, som oprindelig indsendte dokumentationen, meddeles Kommis-
sionen i rimelig tid. Dette kan indebære, at der skal indsendes dokumentation,
så der kan ske en ny vurdering. Sådanne krav vil især gøre sig gældende for
produkter stammende fra mikroorganismer, hvis genkarakteristika er blevet
ændret, eller der opstår som naturlige mutanter.
INDHOLDSFORTEGNELSE
AFSNIT I: Resumé af dokumentationen
AFSNIT II: Tilsætningsstoffets identitet, karakteristika og anvendel-
sesbetingelser
Kontrolmetoder
AFSNIT III: Undersøgelser af tilsætningsstoffets effektivitet
1. Undersøgelser af forbedringer af foderstoffers karakte-
ristika
2. Undersøgelser af tilsætningsstoffernes påvirkning af
den animalske produktion
3. Undersøgelser af de animalske produkters kvalitet
AFSNIT IV: Undersøgelser af sikkerheden ved anvendelse af tilsæt-
ningsstoffet
1. Undersøgelser på målarter
1.1. Toksikologiske undersøgelser af tilsætningsstoffet1.2. Mikrobiologiske undersøgelser af tilsætningsstoffet
1.3. Undersøgelser af metabolisme og restkoncentrati-
oner
2. Undersøgelser af udskilte restkoncentrationer
3. Undersøgelser på forsøgsdyr
AFSNIT V: Model til monografi1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 5
▼M1
AFSNIT I
RESUMÉ AF DOKUMENTATIONEN
AFSNIT II
TILSÆTNINGSSTOFFETS IDENTITET, KARAKTERISTIKA OG
ANVENDELSESBETINGELSER — KONTROLMETODER
1.Tilsætningsstoffets identitet
1.1. Påtænkt handelsnavn (evt. handelsnavne)
1.2. Tilsætningsstoftype efter dets hovedvirkning
1.3. Kvalitativ og kvantitativ sammensætning (aktivt stof, andre bestanddele,
urenheder)
1.4. Fysisktilstand, partik elstørrelse
1.5. Fremstillingsproces (herunder eventuelle særlige processer)
NB:Hvis det aktive stof er en blanding af aktive bestanddele, skal de
hver for sig være veldefinerede. Hovedbestanddelene skal beskrives
særskilt, og det angives, i hvilket forhold bestanddelene indgår i
blandingen
2.Specifikationer — det aktive stof
2.1. For kemisk veldefinerede stoffer: fællesnavn, kemisk navn ifølge IUPAC-
nomenklaturen, andre internationale fællesnavne og forkortelser. CAS-
nummer (Chemical Abstracts Service Number).
For mikroorganismer: navn og taksonomisk beskrivelse i henhold til de
internationale nomenklaturkodekser. Andre internationalt anerkendte
systematikhåndbøger (Manuals of Classification) kan også benyttes(1).
For enzympræparater: navn efter de vigtigste enzymaktiviteter som
beskrevet af IUB/IUPAC. EINECS- og CAS-nummer.
2.2. Sum- og strukturformler og molekylvægt. Hovedbestanddelenes kvalita-
tive og kvantitative sammensætning, hvis det aktive stof er et
forgæringsprodukt.
For mikroorganismer: navn og sted for kultursamlingen, helst en EF-
samling, der er anerkendt som international deponeringsmyndighed(2),
og hvor stammen deponeres, samt deponeringsnummer, genetiskmodifi-
kation og alle egenskaber, der er relevante for at kunne identificere
mikroorganismen. Tillige oprindelse, relevante morfologiske og fysiolo-
giske karakteristika, udviklingsstadier, relevante faktorer, der kan indgå i
mikroorganismens biologiske aktivitet (som tilsætningsstof) og andre
genetiske data for identifikation. Antal kolonidannende enheder (CFU)
pr. g.
For enzympræparater: biologiskoprindelse (ved mik robiel oprindelse:
navn og sted for kultursamlingen, helst en EF-samling, der er anerkendt
som international deponeringsmyndighed, og hvor stammen deponeres,
samt deponeringsnummer, genetisk modifikation og alle egenskaber, der
er relevante for at kunne identificere enzympræparatet, herunder gene-
tiske data), aktiviteter over for relevante, kemisk rene modelsubstrater
og andre fysisk-kemiske karakteristika.
Der skal under alle omstændigheder fremlægges en kvittering for depone-
ring af mikroorganismen hos en international deponeringsmyndighed med
navn og taksonomisk beskrivelse i henhold til de internationale nomen-
klaturkoder.1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 6
(1) F.eks. Bergey's Manual of Systematic Bacteriology, Lodder & Kreger van Rij: »The
Yeasts, a taxonomic study«, Hawksworth, Sutton & Ainsworth: »Ainsworth and Bisby'sDictionary of the Fungi«, Raper & Fennell: »The Genus Aspergillus«.
(
2) International deponeringsmyndighed, jf. artikel 7 i Budapest-traktaten om international
anerkendelse af deponering af mikroorganismer i forbindelse med behandling af patent-
sager.▼M2
▼M1
2.3.Renhed
Urenhedernes kvalitative og kvantitative sammensætning.For mikroorganismer: dyrkede stammers genetiske stabilitet og renhed.For enzympræparater:
— renhed; ved kontrol af indhold af forurenende mikroorganismer, tung-
metaller, fravær af toksiner, som stammer fra produktionsorganismen
(f.eks. mykotoksiner) som vist ved en passende metode
— fravær af antimikrobiel aktivitet ved den koncentration, stoffet
anvendes med i foder, som bestemt efter en passende metode
— sammensætningen af ikke-enzymatiske bestanddele (især TOS = Total
Organic Solids(
1)).
2.4.Relevante egenskaber
For kemisk veldefinerede stoffer: elektrostatiske egenskaber, smeltepunkt,
kogepunkt, nedbrydningstemperatur, massefylde, damptryk, opløselighed
i vand og organiske opløsningsmidler, masse- og absorptionsspektre
samt andre relevante fysiske egenskaber.
For mikroorganismer: egenskaber, der er relevante for identifikationen og
den påtænkte anvendelse (f.eks. vegetativ form eller sporeform, CFU pr.
g).
For enzympræparater: optimal(e) pH-værdi(er), temperatur(er) og andre
relevante egenskaber.
2.5.Fremstillings- og oprensningsprocesser samt benyttede vækstmedier.
Variationen i sammensætning af partier under løbende produktion.
3.Tilsætningsstoffets fysisk-kemiske, teknologiske og biologiske egen-
skaber
3.1. Stabilitet (for mikroorganismer: tab af biologisk aktivitet, f.eks. levedyg-
tighed) under påvirkning af miljøforhold som lys, temperatur, pH,
fugtighed og oxygen. Holdbarhed.
3.2. Stabilitet (for mikroorganismer: tab af biologisk aktivitet, f.eks. levedyg-
tighed) under tilberedning af forblandinger og foderstoffer, navnlig
stabilitet over for varme, trykog fugtighed. Eventuelle nedbrydningspro-
dukter.
3.3. Stabilitet (for mikroorganismer: tab af biologisk aktivitet, f.eks. levedyg-
tighed) under opbevaring af forblandinger og foderstoffer under bestemte
betingelser. Holdbarhed.
For enzympræparater: Oplysninger om forekomsten af uventede reakti-
onsprodukter dannet ved enzympræparatets enzymatiske eller kemiske
reaktioner med foderbestanddele eller ved enzympræparatets nedbrydning
under foderstoffets opbevaring.
3.4. Andre relevante fysisk-kemiske, teknologiske eller biologiske egenskaber
såsom evne til at kunne blandes homogent med forblandinger og foder-
stoffer, støvdannende egenskaber og for mikroorganismer og/eller
enzympræparater: vurdering af resistens mod nedbrydning eller tab af
biologisk aktivitet i fordøjelseskanalen eller ved simulering in vitro.
3.5. Fysisk-kemisk eller biologisk uforenelighed eller vekselvirkning (f.eks.
med foderstoffer, andre godkendte tilsætningsstoffer eller lægemidler).
4.Tilsætningsstoffets anvendelsesbetingelser
4.1. Påtænkt anvendelse i foder (f.eks. dyreart og -kategori, foderstoftype,
tildelingsperiode og tilbageholdelsestid).
4.2.Kontraindikationer
4.3. Påtænkt dosering i forblandinger og foderstoffer udtrykt som:
— vægtprocent af det aktive stof for foderblandinger og mg/kg for foder-
stoffer, når det drejer sig om kemisk veldefinerede stoffer,
— relevante enheder for biologisk aktivitet, f.eks. CFU pr. g produkt for
mikroorganismers vedkommende eller relevante aktivitetsenheder for
enzympræparaters vedkommende.1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 7
(1) TOS (%) = 100 − (% aske + % vand + % fortyndingsmidler og/eller tilsætningsstoffer
og råvarer (indholdet af ikkeenzymatiske bestanddele i selve enzympræparatet).
▼M1
4.4. Andre kendte anvendelsesformer for det aktive stof eller præparatet
(f.eks. i levnedsmidler, human- og veterinærlægemidler, landbrug og
industri). Der oplyses for hver anvendelsesform handelsnavne, indikati-
onsområde og kontraindikationer.
4.5. Eventuelt foranstaltninger til forebyggelse af risici og forholdsregler til
beskyttelse under fremstilling og håndtering.
5.Kontrolmetoder
5.1. Beskrivelse af de metoder, der er benyttet til at bestemme kriterierne i
punkt 1.3, 2.3, 2.4, 2.5, 3.1, 3.2, 3.3, 3.4 og 4.3.
5.2. Beskrivelse af kvalitative og kvantitative analysemetoder til rutinekontrol
af tilsætningsstoffet i forblandinger og foderstoffer.
5.3. Beskrivelse af kvalitative og kvantitative analysemetoder til bestemmelse
af restkoncentrationer af tilsætningsstoffer i animalske produkter.
NB:Beskrivelsen af metoder og resultaterne ledsages af oplysninger om
genfindingsprocent, specificitet, sensitivitet, påvisningsgrænser,
eventuel interferens, reproducerbarhed samt benyttet prøveudtag-
ningsmetode. Der skal foreligge referencestandarder af præparatet
og af det aktive stof.
For mikroorganismer oplyses påvisningsmetoder, optælling, identifikation
og relevante markører.
AFSNIT III
UNDERSØGELSER AF TILSÆTNINGSSTOFFETS EFFEKTIVITET
1.Undersøgelser af forbedringer af foderstoffers karakteristika
Disse undersøgelser omfatter teknologiske tilsætningsstoffer som antioksi-
danter, konserverings- og bindemidler, emulgatorer, stabilisatorer og
fortykningsmidler m.m., der skal forbedre eller stabilisere forblandingers
og foderstoffers karakteristika. Nogle mikroorganismer og/eller enzym-
præparater kan også betragtes som teknologiske tilsætningsstoffer, hvis
de forbedrer relevante foderkarakteristika.
Dokumentation for tilsætningsstoffets effektivitet gives ud fra passende
kriterier under de påtænkte anvendelsesbetingelser sammenlignet med
kontrolfoderstoffer og eventuelt foderstoffer, der indeholder teknologiske
tilsætningsstoffer, hvis effektivitet er kendt.
For hvert forsøg beskrives den nøjagtige art af de undersøgte, aktive
stoffer, præparater, forblandinger og foderstoffer, og der oplyses om
batchreferencenumre, koncentration af de aktive stoffer i forblandinger
og foderstoffer, forsøgsbetingelser (f.eks. temperatur og fugtighed),
forsøgsdatoer og forsøgslængde samt uønskede eller negative virkninger,
som har vist sig under afprøvningen.
2.Undersøgelser af tilsætningsstoffernes påvirkning af den animalske
produktion
Undersøgelserne omfatter zootekniske tilsætningsstoffer, der har virkning
på den animalske produktion. Nedenstående undersøgelser, heraf også af
forholdet mellem dosis og virkning, foretages på hver målart sammen-
lignet med kontrolgrupper og eventuelt med grupper, der tildeles
foderstoffer med tilsætningsstoffer, hvis effektivitet er kendt.
Hvis det aktive stof er en blanding af aktive bestanddele, skal tilstedevæ-
relsen af hver af de enkelte bestanddele kunne begrundes.
2.1. For coccidiostatica og andre lægemidler lægges der først og fremmest
vægt på at verificere de specifikke virkninger og navnlig de profylaktiske
egenskaber (f.eks. sygelighed, oocysttal og omfanget af læsioner). Der
kan tilføjes oplysninger om virkningen på foderudnyttelse, tilvækst og
de animalske produkters salgsmængde og kvalitet.
2.2. For andre zootekniske tilsætningsstoffer (herunder i givet fald mikroorga-
nismer og/eller enzympræparater) oplyses om virkninger på:
næringsværdi, tilvækst, animalske produkters sammensætning, ydelse,
udbytte, dyrevelfærd og andre parametre, som har gunstig indflydelse på
den animalske produktion.1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 8
▼M1
2.3.Forsøgsbetingelser
Forsøget skal beskrives og resultaterne forelægges enkeltvis. Den stati-
stiske vurdering og de benyttede metoder føres til protokols.
Nedenstående data skal oplyses:
2.3.1. Dyreart, race, alder og køn samt identifikationsprocedure.2.3.2. Antal forsøgs- og kontrolgrupper samt antal dyr i hver gruppe. Der skal i
statistisk øjemed være tilstrækkeligt mange dyr af hvert køn.
2.3.3. Koncentration af det aktive stof (og eventuelle stoffer, der måtte være
benyttet til sammenligning) i foderstofferne, påvist ved en kontrolanalyse
efter den relevante, anerkendte metode. Batchreferencenumre. Foderratio-
nens ernæringsmæssige sammensætning i kvalitativ og kvantitativ
henseende.
2.3.4. Stedet, hvor de enkelte forsøg finder sted. Dyresundhed og fysiologisk
tilstand samt fodrings- og opdrætningsforhold, der er normale i EF.
Foderkontrol og forholdsregler, der er truffet for at undgå forurening af
kontrolgrupper under forsøget (navnlig for mikroorganismers vedkom-
mende at undgå, at de krydsforurener foderstoffer).
2.3.5. Forsøgsdato og nøjagtig angivelse af forsøgets længde. De datoer, hvor
undersøgelserne er foretaget, og deres art.
2.3.6. Uønskede virkninger og andre iagttagelser under forsøget samt det tids-
punkt, hvor de er forekommet.
3.Undersøgelser af de animalske produkters kvalitet
Undersøgelser af de organoleptiske, ernæringsmæssige, hygiejniske og
teknologiske egenskaber ved produkter af dyr, der har fået tildelt foder-
stoffer med det pågældende tilsætningsstof.
AFSNIT IV
UNDERSØGELSER AF SIKKERHEDEN VED ANVENDELSE AF
TILSÆTNINGSSTOFFET
De i dette afsnit anførte undersøgelser skal gøre det muligt at vurdere:
— sikkerheden ved at anvende tilsætningsstoffet hos målarterne
— risici ved indånding eller anden form for kontakt med slimhinder, øjne eller
hud for personer, der kan komme til at håndtere selve tilsætningsstoffet eller
opblandet i forblandinger eller foderstoffer
— risici for forbrugeren, som kunne opstå ved indtagelse af levnedsmidler, der
indeholder restkoncentrationer af tilsætningsstoffet eller dets metabolitter
— risici for forurening eller persistens i miljøet, som skyldes selve tilsætnings-
stoffet eller omdannelsesprodukter heraf udskilt af dyr
— risici for andre dyr end målarterne.
Undersøgelserne kan kræves gennemført i deres helhed eller delvis alt efter
tilsætningsstoffets art og de påtænkte anvendelsesbetingelser.
Som hovedprincip skal mirkoorganismer og/eller enzympræparater i sig selv
være eller stamme fra mikroorganismer, der ikke er patogene og ikke toksigene
for målarter og mennesker under de forventede anvendelsesbetingelser.
Når der er tale om mikroorganismer og/eller enzympræparater, skal der fore-
tages relevante forsøg med hensyn til sikkerhed, medmindre der foreligger
anden tilfredsstillende dokumentation for sikkerhed ved anvendelse heraf. For
mikroorganismers vedkommende skal der mindst foretages toleranceforsøg på
målarter.
For enzymer, der kommer af spiselige dele af dyr eller planter, kræves der prin-
cipielt ikke toksikologiske undersøgelser. Hvis sådanne spiselige dele eller ikke
anses som et normalt led i foderrationen, kan der kræves en vis toksikologisk
afprøvning.
Hvis det aktive stof er kemisk veldefineret, er kendskab til dets metabolisme hos
de forskellige målarter samt til sammensætningen og biotilgængeligheden af
restkoncentrationer i vævet af afgørende betydning, når der skal træffes bestem-
melse om omfanget af undersøgelser på forsøgsdyr for at vurdere risiciene forforbrugeren. Det er endvidere absolut nødvendigt at have kendskab til sammen-
sætningen af samt de fysisk-kemiske og biologiske egenskaber ved de udskilte
restkoncentrationer hidrørende fra tilsætnignsstoffet, når der skal træffes bestem-
melse om omfanget af de undersøgelser, der kræves for at vurdere risikoen for
forurening eller persistens i miljøet.1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 9
▼M1
1.Undersøgelser på målarter
1.1.Toksikologiske undersøgelser af tilsætningsstoffet
ToleranceforsøgUndersøgelse af de biologiske, toksikologiske, makroskopiske og histolo-
giske virkninger. Bestemmelse af sikkerhedsfaktoren (margenen mellem
den foreslåede maksimumsdosis og den mængde, der giver uønskede
virkninger). Det kan være nok at angive et minimum eller en tilnærmet
værdi af denne margen, hvis det kan påvises, at den mængde, der giver
uønskede virkninger, langt overstiger den foreslåede dosis.
1.2.Mikrobiologiske undersøgelser af tilsætningsstoffet
1.2.1. Hvis det aktive stof er kemisk veldefineret og har antimikrobiel aktivitet
ved den koncentration, stoffet anvendes med i foder, skal der foretages
undersøgelser af tilsætningsstoffets antibakterielle virkningsspektrum ved
bestemmelse af mindste inhiberende koncentration (MIC) i forskellige
patogene og apatogene, gramnegative og grampositive bakteriearter.
1.2.2. Undersøgelser af krydsresistens over for terapeutiske antibiotika ved
bestemmelse af mindste inhiberende koncentration (MIC) i in vitro-frem-
stillede mutanter, som udviser kromosomal resistens over for
tilsætningsstoffet. Hvad angår mikroorganismer, som er resistente over
for terapeutiske antibiotika, påvises det genetiske grundlag for denne resi-
stens.
1.2.3. Undersøgelser for at konstatere, om tilsætningsstoffet kan selektere resi-
stensfaktorer. Sådanne undersøgelser foretages under praktiske
betingelser på de dyrearter, som tilsætningsstoffet først og fremmest er
beregnet til. Det bør derefter bestemmes, om de R-faktorer, der måtte
være fundet, er multiresistente og kan overføres.
1.2.4. Undersøgelser til bestemmelse af tilsætningsstoffets virkning
— på mikrofloraen i fordøjelseskanalen
— på kolonisering i fordøjelseskanalen, hvis der er tale om en mikroor-
ganisme eller en blanding af flere stammer af mikroorganismer
— på shedding (afgivning) eller udskillelse af patogene mikroorga-
nismer, hvis det aktive stof er kemisk veldefineret og har
antimikrobiel aktivitet.
1.2.5. Hvis det aktive stof udviser antimikrobiel virkning, foretages der undersø-
gelser i praksis for at kontrollere, hvor stor en procentdel bakterier der er
resistent over for tilsætningsstoffet. Sådanne undersøgelser foretages med
længere mellemrum før, under og efter (en måned) tilsætningsstoffets
anvendelse.
1.2.6. Hvis det aktive stof er en mikroorganisme, foretages der bestemmelse af,
om den er resistent over for antibiotika.
1.2.7. Hvis det aktive stof (f.eks. enzympræparater) er produceret af en mikro-
organisme, foretages der bestemmelse af mængden af den levende
producentorganisme.
1.2.8. Hvis tilsætningsstoffet indeholder eller er en genetiskmodificeret mik ro-
organisme som omhandlet i artikel 2, stk. 1 og 2, i direktiv 90/220/EØF,
gives nedenstående oplysninger:
— en kopi af myndighedernes skriftlige godkendelse af udsætningen af
de genetisk modificerede organismer til forsknings- og udviklings-
formål, jf. artikel 6, stk. 4, i direktiv 90/220/EØF, og et resumé af
anmeldelsen som omhandlet i artikel 9 i nævnte direktiv og indar-
bejdet efter forlægget i Rådets beslutning i direktiv 91/596/EØF(
1)
— den komplette tekniske dokumentation med de oplysninger, der
kræves i bilag II til direktiv 90/220/EØF, eventuelt udbygget under
hensyntagen til tilsætningsstoffets forskellige anvendelsessteder, her-
under oplysninger om data og resultater fra forskning og
forsøgsudsætninger i forbindelse med økosystemer, som vil kunne
blive påvirket af tilsætningsstoffets anvendelse, og en vurdering af
eventuelle risici for menneskers og dyrs sundhed samt miljøet med
hensyn til de genetiske modificerede organismer i produktet, herunder
oplysninger fra forsknings- og udviklingsstadiet om udsætningens
indflydelse på menneskers sundhed og miljøet
— betingelserne for markedsføring af tilsætningsstoffet, herunder særlige
betingelser for anvendelse og håndtering og et forslag til mærkning og1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 10
(1) EFT nr. L 322 af 23. 11. 1991, s. 1.
▼M1
emballering, der mindst skal omfatte kravene i bilag III til direktiv
90/220/EØF.
Hvis den ansvarlige for dokumentationen på basis af en udsætning, der er
anmeldt i henhold til del B i direktiv 90/220/EØF, eller på et solidt, moti-
veret videnskabeligt grundlag finder, at markedsføringen eller
anvendelsen af tilsætningsstoffet ikke indebærer nogen risiko for menne-
skers og dyrs sundhed og miljøet, kan han foreslå, at et eller flere af
kravene i bilag III B ikke skal overholdes.
Der skal vedlægges oplysninger om data og resultater fra udsætninger af
den samme genetiskmodificerede organisme eller den samme k ombina-
tion af genetiskmodificerede organismer, der tidligere har været eller nu
er anmeldt, og/eller som foretages af den ansvarlige for dokumentationen
enten i eller uden for Fællesskabet.
Der kan også henvises til andre data eller resultater i forbindelse med
anmeldelser, der tidligere er indsendt af andre, når sidstnævnte har givet
deres skriftlige samtykke dertil.
1.3.Undersøgelse af metabolisme og restkoncentrationer (1)(2)(hvis det
aktive stof er kemisk veldefineret)
1.3.1. Undersøgelse af metabolisme
— omsætningsligevægt: hastighed og omfang af det aktive stofs opta-
gelse og eliminering
— identifikation af metaboliske reaktionsveje og de vigtigste metabo-
litter
— metabolitternes fordeling og udskillelse (galde, urin, fæces)
— hvis relevant tillige indflydelsen af tarm- og mavefloraen, den entero-
hepatiske cyklus eller caeicotrofi på metabolismen.
1.3.2. Analyser af restkoncentrationer: den kvalitative og kvantitative sammen-
sætning af restkoncentrationer (aktive stoffer, metabolitter) i de
forskellige fødevarer fra dyret ved omsætningsligevægt og under prak-
tiske anvendelsesforhold for tilsætningsstoffet.
1.3.3. Kinetiskundersøgelse af restk oncentrationer (efter gentagen tildeling af
tilsætningsstoffet i henhold til påtænkt anvendelse): det aktive stofs og
de vigtigste metabolitters persistens i de forskellige organer og væv efter
ophør med opfordring af det foderstof, hvori tilsætningsstoffet indgår.
1.3.4. Undersøgelse af biotilgængeligheden af restkoncentrationer i fødevarer
fra dyret (jf. punkt 3.7).
1.3.5. Kontrolmetoder: kvalitative og kvantitative bestemmelsesmetoder
benyttet i de undersøgelser, der omhandles i punkt 1.3.1 til 1.3.4, tillige
med oplysninger om genfindingsprocent, specificitet og påvisnings-
grænser. Metoderne til bestemmelse af restkoncentrationer skal være
tilstrækkeligt følsomme til, at der kan påvises restkoncentrationer i
mængder, som er toksikologisk ubetydelige.
2.Undersøgelser af udskilte restkoncentrationer (hvis det aktive stof er
kemisk veldefineret)
2.1. Arten og koncentrationen af rester af tilsætningsstoffet (aktivt stof, meta-
bolitter), der udskilles.
2.2. Persistens (halveringstid) og kinetik for eliminering af sådanne restkon-
centrationer i gylle, fast husdyrgødning og strøelse.
2.3. Virkninger på methandannelse.2.4. Nedbrydning, persistens (halveringstid) og kinetik for eliminering i jord
(forskellige jordbundstyper sammenholdes).
2.5. Virkninger på dyrelivet i jorden og mikrobielle omdannelsesprocesser
(f.eks. nedbrydning af plante- og dyrerester).
2.6. Virkninger på landplanter (f.eks. spireevne, plantevækst og optagelse i
planter). Undersøgelserne foretages under kontrollerede forhold i marken
ved benyttelse af forskellige plantearter.1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 11
(1) De i punkt 1.3.1, 1.3.3 og 1.3.4 omhandlede undersøgelser foretages med mærkede
molekyler eller andre relevante metoder, men der skal altid redegøres for grunden til,at den benyttede metode er valgt. Mærkningen skal være velegnet for det tilsigtede mål.
(
2) Hvis det aktive stof er et forgæringsprodukt, udvides disse undersøgelser til at omfatte
beslægtede stoffer fra fremstillingen.
▼M1
2.7. Opløselighed og stabilitet i vand for produkter, der stammer fra tilsæt-
ningsstoffet (aktivt stof, metabolitter).
2.8.Virkninger på organismer, der lever i vand
2.8.1. Virkninger på floraen (f.eks. Chlorella)2.8.2. Toksicitet hos hvirvelløse dyr (f.eks. Daphnia magna)2.8.3. Toksicitet hos fisk (hos mindst to vildtlevende arter inden for EF).
3.Undersøgelser på forsøgsdyr
Sådanne undersøgelser foretages med det aktive stof og dets vigtigste
metabolitter eller produkter, hvis sådanne også findes i spiselige,
animalske produkter og er biotilgængelige. Så vidt muligt må det
forsøges at vælge forsøgsdyr, hvis fordøjelse og omsætning af tilsætnings-
stoffet kan forventes at ligne menneskets eller målartens.
De gennemførte undersøgelser beskrives i alle detaljer. Oplysningerne
omfatter de dyrearter og racer, der er benyttet, størrelse og antal forsøgs-
og kontrolgrupper, tildelte doser, foderrationens sammensætning og resul-
taterne af foderstofanalyser, opdrætsbetingelser, undersøgelsernes præcise
varighed, datoer for de forskellige undersøgelser samt dødelighed. Der
skal ligeledes oplyses alle enkeltheder om de makroskopiske, patologiske
og histopatologiske fund hos samtlige undersøgte dyr med angivelse af
tidspunktet for, at patologiske læsioner har vist sig. Alle resultater, her-
under statistiskvurdering, fremlægges i enk eltheder.
3.1.Akut toksicitet (ikke relevant for mikroorganismers vedkommende)
3.1.1. Der foretages undersøgelser for akut, oral toksicitet på to dyrearter (den
ene art skal helst være rotten). Den maksimale dosis bør ikke overstige
2 000 mg/kg levemsvægt. Iagttagelser af de biologiske virkninger over
en periode på mindst to uger efter indtagelsen registreres detaljeret. Disse
undersøgelser er ikke relevante for enzympræparater.
3.1.2. Undersøgelse af akut toksicitet ved indånding og hudirritation, eventuelt
slimhindeirritation, samt stoffets allergifremkaldende virkning ved rele-
vante undersøgelser til vurdering af eventuelle risici i forbindelse med
håndtering af tilsætningsstoffet.
3.2.Mutagenicitet
3.2.1. Hvis det aktive stof er kemisk veldefineret
Til identificering af aktive stoffer, deres metabolitter eller produkter, som
besidder mutagene egenskaber, foretages en udvalgt kombination af
mutagenicitetsforsøg baseret på forskellige genetiske mekanismer. Under-
søgelserne foretages i tilstedeværelse eller fravær af et mikrosomalt
pattedyrspræparat til metaboliskak tivering.
Følgende forsøgspakke anbefales:
a) en undersøgelse for genmutationer i et prokaryotisk system
b) en undersøgelse for genmutationer i et eukaryotisk system in vitro
eller en kønsbunden recessiv letalundersøgelse i Drosophila melanoga-
ster
c) en undersøgelse for kromosomforandringer in vitro og in vivo.
Denne forsøgspakke indebærer dog ikke, at andre undersøgelser er irrele-
vante eller ikke kan accepteres som alternativer — navnlig undersøgelser
in vivo.
Under alle omstændigheder oplyses grundent til valget af undersøgelses-
form. Undersøgelserne skal foretages efter anerkendte, validerede
procedurer. Alt efter undersøgelsesresultatet og under hensyntagen til
stoffets almene toksicitetsprofil såvel som til den påtænkte anvendelse af
stoffet kan yderligere undersøgelser være tilrådelige.1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 12
▼M1
3.2.2. For enzympræparater fremstillet af mikroorganismer kræves normalt
nedenstående undersøgelser:
a) en undersøgelse for genmutationer i bakterier
b) en undersøgelse for kromosomforandringer (helst in vitro).
Den toksikologiske undersøgelse foretages, når dette er muligt, på en
batch af det endeligt oprensede forgæringsprodukt før tilsætning af bære-
stoffer, fortyndingsmidler osv. Som hovedregel udføres den efter fastlagte
retningslinjer(1) fra anerkendte, internationale institutioner, selv om det
på grund af de virkninger, som bestemte præparater som følge af deres
proteinindhold og/eller enzymaktiviteter har på celleniveau, kan være
nødvendigt at foretage nogle ændringer af standardforsøgsprotokollerne,
navnlig når det gælder in vitro-undersøgelser. Sådanne undtagelser vil
være acceptable, hvis der foreligger tilfredsstillende argumentation herfor.
Undersøgelsessystemet er tilrettelagt således, at uspecificerede toksiske
reaktioner kan afdækkes og gentoksiske virkninger kan afsløres. Oplys-
ningerne fra de generelle specifikationer og disse undersøgelsespakker i
forening gør det muligt at vurdere stoffet for tilstedeværelse af såvel
specifikke, velkendte toksiner som ukendte, toksiske forbindelser.
Det skal i den toksikologiske rapport være veldokumenteret, at undersø-
gelserne er foretaget på det materiale, som udgør grundlaget for
handelsvaren som beskrevet i den tekniske dokumentation.
3.3.Farmakokinetiske aspekter
Hvis det aktive stof er kemisk veldefineret, foretages der undersøgelser af
metabolitternes ligevægtsforhold og identitet ved benyttelse af passende
mærkede molekyler eller andre velegnede metoder. Undersøgelserne skal
omfatte tildeling af såvel enkeltdoser som flere doser af det aktive stof i
tidsrum af passende længde. Metabolismeundersøgelserne skal tillige
omfatte undersøgelse af det aktive stofs farmakokinetik og vigtigste meta-
bolitter. Ved udvælgelsen af de arter, der er mest relevante til senere
toksikologiundersøgelser, må der tages hensyn til artsbestemte forskelle i
omsætningen af det aktive stof.
3.4.Subkronisk toksicitet
Disse undersøgelser foretages i almindelighed på to dyrearter, hvoraf den
ene bør være rotten, og den anden i nogle tilfælde kan være en målart.
Teststoffet kan indgives oralt, og forholdet mellem dosis og virkning
skal konstateres. Undersøgelsen skal for gnaveres vedkommende strække
sig over mindst 90 døgn.
Det kan i nogle tilfælde være ønskeligt med undersøgelser, der strækker
sig over seks måneder til to år hos ikke-gnavere for at konstarere variati-
onen i forskellige dyrearters følsomhed over for teststoffet.
Sådanne undersøgelser er ikke relevante for mikroorganismers vedkom-
mende, og for enzympræparater fremstillet af mikroorganismer kan en
90-døgns oral toksicitetsundersøgelse hos en gnaveart være tilstrækkelig.
3.5.Kronisk toksicitet/carcinogenicitet
Undersøgelser af kronisk toksicitet foretages på en enkelt dyreart (helst
rotten), mens undersøgelser af carcinogenicitet helst foretages på to
gnaverarter. Stoffet indgives oralt i flere forskellige doser. En kombineret
undersøgelse for kronisk toksicitet/carcinogenicitet med påvirkning in
utero kan også accepteres. Forsøgene skal strække sig over mindst 24
måneder hos rotten og 18 måneder hos musen. Hvis forsøgene fortsættes
ud over minimumsperioden, afsluttes de, når overlevelsen er faldet til
20 % i alle andre grupper end dem, der har fået tildelt den største dosis.
Fuldstændige klinisk-kemiske og hæmatologiske undersøgelser samt
urinprøver foretages med passende mellemrum under hele forsøget. Fuld-
stændige makroskopiske og histologiske undersøgelser foretages på alle
dyr, der dør under forsøget, og på alle overlevende dyr ved undersøgel-
sens afslutning.
Disse undersøgelser er ikke relevante for mikroorganismer og enzympræ-
parater.1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 13
(1) F.eks.:
— Forelæggelse af en ansøgning om vurdering af et tilsætningsstof til levnedsmidler
inden dets godkendelse. 1989 (ISBN 92-826-0135-B)
— Rapport fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler om retningslinjer for
vurdering af sikkerheden ved anvendelse af tilsætningsstoffer til levnedsmidler.
1980. 10. serie (EUR 6892).
▼M1
3.6.Reproduktionstoksicitet (hvis de aktive stof er kemisk veldefineret)
Reproduktionsundersøgelser foretages helst på rotten. De skal strække sig
over mindst to filialgenerationer og kan kombineres med embryotoksi-
citet, herunder teratogenicitet. Samtlige relevante parametre for
frugtbarhed, drægtighed, fødsel og den peri- og postnatale situation skal
iagttages omhyggeligt og registreres. Specifikke teratogenicitetsundersø-
gelser foretages på mindst to relevante arter.
3.7.Metabolitters toksikologi (hvis det aktive stof er kemisk veldefineret)
Der kræves oplysninger til beregning af restkoncentrationen som grundlag
for vurdering af risikoen for mennesker.
Grundlaget for beregning af den tilbageholdelsestid, der foreslås, skal
være tilgængeligt. De i punkt 1.3.4 omhandlede undersøgelser skal fore-
tages på forsøgsdyr.
3.8.Andre relevante undersøgelser
Eventuelle yderligere specialundersøgelser, der giver yderligere oplys-
ninger, som vil være nyttige ved vurdering af teststoffet, kan forelægges
(f.eks. biotilgængelighed, neurotoksicitet eller immuntoksicitet).
AFSNIT V
MODEL TIL MONOGRAFI
1.Tilsætningsstoffets identitet
1.1.Påtænkt handelsnavn (evt. handelsnavne)
1.2.Tilsætningsstoftype efter dets hovedvirkning
1.3. Kvalitativ og kvantitativ sammensætning (aktivt stof, andre betanddele,
urenheder)
1.4.Fysisk tilstand, partikelstørrelse
1.5.Eventuel særlig fremstillingsproces
NB:Hvis det aktive stof er en blanding af aktive bestanddele, skal de
hver for sig være veldefinerede. Hovedbestanddelene skal beskrives
særskilt, og det angives, i hvilket forhold bestanddelene indgår i
blandingen
2.Specifikationer — det aktive stof
2.1. For kemisk veldefinerede stoffer: fællesnavn, kemisk navn ifølge IUPAC-
nomenklaturen, andre internationale fællesnavne og forkortelser. CAS-
nummer (Chemical Abstracts Service Number).
For mikroorganismer: navn og taksonomisk beskrivelse i henhold til de
internationale nomenklaturkodekser. Andre internationalt anerkendte
systematikhåndbøger (Manuals of Classification) kan også benyttes(1).
For enzympræparater: navn efter de vigtigste enzymaktiviteter som
beskrevet af IUB/IUPAC. EINECS- og CAS-nummer.
2.2. Sum- og strukturformler og molekylvægt. Hovedbestanddelenes kvalita-
tive og kvantitative sammensætning, hvis det aktive stof er et
forgæringsprodukt.
For mikroorganismer: navn og sted for kultursamlingen, helst en EF-
samling, der er anerkendt som international deponeringsmyndighed, og
hvor stammen deponeres, samt deponeringsnummer, genetiskmodifik a-
tion og alle egenskaber, der er relevante for at kunne identificere
mikroorganismen.
For enzympræparater: biologiskoprindelse (ved mik robiel oprindelse:
navn og sted for kultursamlingen, helst en EF-samling, der er anerkendt
som international deponeringsmyndighed, og hvor stammen deponeres,
samt deponeringsnummer, genetisk modifikation og alle egenskaber, der
er relevante for at kunne identificere enzympræparatet, herunder gene-
tiske data), aktiviteter over for relevante, kemisk rene modelsubstrater
og andre fysisk-kemiske karakteristika.1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 14
(1) F.eks. Bergey's Manual of Systematic Bacteriology, Loder & Kreger van Rij: »The
Yeasts, a taxonomic study«, Hawksworth, Sutton & Ainsworth: »Ainsworth and Bisby's
Dictionary of the Fungi«, Raper & Fennell: »The Genus Aspergillus«.▼M2
▼M1
2.3.Renhed
Urenhedernes kvalitative og kvantitative sammensætning.For mikroorganismer: dyrkede stammers genetiske stabilitet og renhed.For enzympræparater:
— renhed (ved kontrol af indhold af forurenende mikroorganismer, tung-
metaller, fravær af toksiner (f.eks. mykotoksiner), som stammer fra
produktionsorganismen som vist ved en passende metode)
— fravær af antimikrobiel aktivitet ved den koncentration, stoffet
anvendes med i foder, som bestemt efter en passende metode
— sammensætningen af ikke-enzymatiske bestanddele (især TOS = Total
Organic Solids).
2.4.Relevante egenskaber
For kemisk veldefinerede stoffer: elektrostatiske egenskaber, smeltepunkt,
kogepunkt, nedbrydningstemperatur, massefylde, damptryk, opløselighed
i vand og organiske opløsningsmidler, masse- og absorptionsspektre
samt andre relevante fysiske egenskaber.
For mikroorganismer: egenskaber, der er relevante for identifikationen og
den påtænkte anvendelse (f.eks. vegetativ form eller sporeform, CFU pr.
g).
For enzympræparater: optimal(e) pH-værdi(er), temperatur(er) og andre
relevante egenskaber.
3.Tilsætningsstoffets fysisk-kemiske, teknologiske og biologiske egen-
skaber
3.1. Stabilitet (for mikroorganismer: tab af biologisk aktivitet, f.eks. levedyg-
tighed) under påvirkning af miljøforhold som lys, temperatur, pH,
fugtighed og oxygen. Holdbarhed.
3.2. Stabilitet (for mikroorganismer: tab af biologisk aktivitet, f.eks. levedyg-
tighed) under tilberedning af forblandinger og foderstoffer, navnlig
stabilitet over for varme, trykog fugtighed. Eventuelle nedbrydningspro-
dukter.
3.3. Stabilitet (for mikroorganismer: tab af biologisk aktivitet, f.eks. levedyg-
tighed) under opbevaring af forblandinger og foderstoffer (under bestemte
betingelser). Holdbarhed.
3.4. Andre relevante fysisk-kemiske, teknologiske eller biologiske egenskaber
såsom evne til at kunne blandes homogent med forblandinger og foder-
stoffer, støvdannende egenskaber og for mikroorganismer og/eller
enzympræparater: vurdering af resistens mod nedbrydning eller tab af
biologisk aktivitet i fordøjelseskanalen eller ved simulering in vitro.
3.5. Fysisk-kemisk eller biologisk uforenelighed eller vekselvirkning (f.eks.
med foderstoffer, andre godkendte tilsætningsstoffer eller lægemidler).
4.Kontrolmetoder
4.1. Beskrivelse af de metoder, der er benyttet til at bestemme kriterierne i
punkt 1.3, 2.3, 2.4, 3.1, 3.2, 3.3 og 3.4.
4.2. Beskrivelse af kvalitative og kvantitative analysemetoder til bestemmelse
af restkoncentrationer af tilsætningsstoffer i animalske produkter.
4.3. Hvis sådanne metoder er offentliggjort, kan det være tilstrækkeligt at
henvise til den pågældende litteratur og levere genoptrykheraf.
5.Tilsætningsstoffets biologiske egenskaber
5.1. Nærmere beskrivelse af coccidiostaticas og andre lægemidlers profylak-
tiske virkninger (f.eks. sygelighed, oocysttal og omfanget af læsioner).
5.2. For andre zootekniske tilsætningsstoffer end de i punkt 5.1 omhandlede,
herunder i givet fald mikroorganismer og/eller enzympræparater: nærmere
oplysninger om virkninger på næringsværdi, tilvækst, animalske
produkters sammensætning, ydelse, udbytte, dyrevelfærd og andre para-
metre, som har gunstig indflydelse på den animalske produktion.
5.3. Eventuelle kontraindikationer eller advarsler, herunder biologisk uforene-
lighed med redegørelse herfor.1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 15
▼M1
6.Nærmere oplysninger om den kvantitative og kvalitative sammensæt-
ning af de restkoncentrationer, der eventuelt kan forekomme i
animalske produkter efter den påtænkte anvendelse af tilsætnings-
stoffet.
7.Andre karakteristika, der er relevante for identifikationen af tilsæt-
ningsstoffet.1987L0153 — DA — 31.05.1995 — 002.001 — 16