1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 6. februar 1970
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilladt støjniveau og udstødningssystemer for
motordrevne køretøjer
(70/157/EØF)
(EFT L 42 af 23.2.1970, s. 16)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1 Kommissionens direktiv 73/350/EØF af 7. november 1973 L 321 33 22.11.1973
►M2 Rådets direktiv 77/212/EØF af 8. marts 1977 L 66 33 12.3.1977
►M3 Kommissionens direktiv 81/334/EØF af 13. april1981 L 131 6 18.5.1981
►M4 Kommissionens direktiv 84/372/EØF af 3. juli 1984 L 196 47 26.7.1984
►M5 Rådets direktiv 84/424/EØF af 3. september 1984 L 238 31 6.9.1984
►M6 Rådets direktiv 87/354/EØF af 25. juni 1987 L 192 43 11.7.1987
►M7 Kommissionens direktiv 89/491/EØF af 17. juli 1989 L 238 43 15.8.1989
►M8 Rådets direktiv 92/97/EØF af 10. november 1992 L 371 1 19.12.1992
Ændret ved:
►A1 Tiltrædelsesakt for Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige Storbri-
tannien og NordirlandL 73 14 27.3.1972
►A2 Tiltrædelsesakt for Spanien og Portugal L 302 23 15.11.1985
►A3 Tiltrædelsesakt for Østrig, Finland og Sverige C 241 21 29.8.1994
(tilpasset ved Rådets beslutning 95/1/EF, Euratom, EKSF) L 1 1 1.1.1995
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 6. februar 1970
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilladt støjni-
veau og udstødningssystemer for motordrevne køretøjer
(70/157/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR
under henvisning tiltraktaten om oprettel se af Det europæiske økono-
miske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning tilforsl ag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Det europæiske Parlament (
1),
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale
Udvalg (2), og
ud fra følgende betragtninger:De tekniske forskrifter, motordrevne køretøjer skal opfylde i henhold til
de enkelte landes lovgivning, omfatter blandt andet også det tilladtestøjniveau og udstødningssystemet:
disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat: derfor
må alle medlemsstater — enten ved siden af eller i stedet for deresnuværende ordning — gennemføre ensartede bestemmelser for atkunne indføre EØF-standardtypegodkendelse i henhold til Rådetsdirektiv af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgiv-
ning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer
hertil(
3) for alle køretøjstyper,
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Ved køretøjer forstås i dette direktiv alle motordrevne køretøjer med
eller uden opbygning, der er bestemt til færdsel på vej, og som har
mindst fire hjulog en konstruktivt bestemt maksimal hastighed på
mere end 25 km/t, med undtagelse af skinnekøretøjer, landbrugs-traktorer og -arbejdsredskaber og andre arbejdsredskaber.
Artikel 2
Medlemsstaterne kan ikke af grunde, der vedrører tilladt støjniveau og
udstødningssystem nægte EØF-standardtypegodkendelse eller national
godkendelse af en køretøjstype eller et udstødningssystem eller en deltilet sådant system, der betragtes som en særskil t teknisk enhed,
— såfremt køretøjet for så vidt angår støjniveau og udstødningssystem
opfylder forskrifterne i bilag I;
— såfremt udstødningssystemet eller en del af et sådant system, der
betragtes som en særskilt teknisk enhed efter artikel 9a i direktiv70/156/EØF, opfylder forskrifterne i bilag II.
Artikel 2a
1. Medlemsstaterne kan ikke af grunde, ved vedrører tilladt støjni-
veau og udstødningssystem, nægte eller forbyde salg, indregistrering,første ibrugtagning eller brug af køretøjer, såfremt støjniveauet ogudstødningssystemet opfylder forskrifterne i bilag I.
2. Medlemsstaterne kan ikke af grunde, der vedrører tilladt støjni-
veau og udstødningssystem, forbyde første ibrugtagning af et1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 2
(1) EFT nr. L 160 af 18.12.1969, s. 7.
(2) EFT nr. L 48 af 16.4.1969, s. 16.
(3) EFT nr. L 42 af 23.2.1970, s. 1.▼M3
▼M3
udstødningssystem eller en del af et sådant system, der betragtes som
en særskilt enhed efter artikel 9a i direktiv 70/156/EØF, såfremt pågæl-dende system eller del efter artikel 2 svarer til en type, som er
godkendt.
Artikel 3
Ændringer, der er nødvendige for at tilpasse bilagets bestemmelser —
undtagen bestemmelserne under ►
M3punkt 5.2.2.1 og 5.2.2.5 i bilag
I◄— til den tekniske udvikling, gennemføres i overensstemmelse
med den fremgangsmåde, der er fastsat i artikel13 i Rådets direktivom godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer hertil.
Artikel 4
1. Medlemsstaterne gennemfører de bestemmelser, der er nødven-
dige for at efterkomme dette direktiv inden 18 måneder efter dets
meddelelse, og giver omgående Kommissionen underretning herom.
2. Medlemsstaterne drager omsorg for, at ordlyden af de vigtigste
bestemmelser, som de udsteder på det af dette direktiv omfattedeområde, tilsendes Kommissionen.
Artikel 5
Dette direktiv er rettet tilmedl emsstaterne.1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 3
▼B
▼M8
BILAG I
EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE AF EN MOTORKØRETØJS-
TYPE FOR SÅ VIDT ANGÅR STØJNIVEAU
1. DEFINITIONER
I dette direktiv forstås ved:
1.1. Køretøjstype
Køretøjer, som ikke indbyrdes udviser væsentlige forskelle,
hvad angår følgende dele:
1.1.1. Karosseriets udformning og materialer (i særdeleshed motor-
rummet og lyddæmpning heraf).
1.1.2. Køretøjets længde og bredde.1.1.3. Motortype (styret tænding eller kompressionstænding to- eller
firetakt, frem- og tilbagegående eller rotationsstempel, cylin-
derantal og slagvolumen, karburatortype/antal eller
injektionssystemer, ventilplacering, maksimumseffekt og dertil
svarende omdrejningstal(s)).
1.1.4. Transmissionssystem, udvekslingsforholdet i det gear, prøv-
ningen udføres i, samt det eller de relevante
udvekslingsforhold.
1.1.5. Antal, type og placering af udstødningssystem.1.1.6. Antal, type og placering af indsugningssystem.
1.1.7. Uanset bestemmelserne i punkt 1.1.2 og 1.1.4 kan køretøjer
med samme motortype og/eller forskellige gearudvekslingsfor-
hold, bortset fra køretøjer i klasse M1 og N1 (
1), betragtes som
køretøjer af samme type. Ovennævnte forskelle betragtes dog
som værende en ændring af typen, hvis de medfører, at der
foreskrives en anden prøvningsmetode.
1.2. Udstødnings- og indsugningssystem
1.2.1. Udstødningssystem
Et komplet sæt dele, som er nødvendige for at dæmpe den støj,
som frembringes af køretøjets motors udstødning.
1.2.2. Indsugningslyddæmpersystem
Et komplet sæt dele, som er nødvendige for at dæmpe den støj,
som frembringes af køretøjets motors indsugning.
1.2.3. I dette direktiv anses indsugnings- og udstødningsmanifold
ikke for at være en delaf disse l yddæmpersystemer.
1.3. Udstødnings- eller indsugningssystemer af forskellig type
Systemer, som indbyrdes udviser væsentlige forskelle, der kan
vedrøre følgende egenskaber:
1.3.1. Systemer, hvis dele bærer forskellige fabriks- eller varemærker.1.3.2. Systemer, for hvilke materialeegenskaber for en given del er
forskellige, eller hvis dele har forskellig udformning eller stør-
relse; en forskel med hensyn til overfladebehandling
(galvanisering, aluminiumsbelægning osv.) anses ikke som
typeforskel.
1.3.3. Systemer, for hvilke funktionsprincipperne for mindst én del er
forskellige.
1.3.4. Systemer, hvis enkelte dele er sat forskelligt sammen.1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 4
(1) I overensstemmelse med definitionen i punkt 0.4 i bilag I til direktiv 70/156/EØF (EFT
nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 16).
▼M8
1.4. Del af udstødnings- eller indsugningssystem
En af de særskilte dele, som tilsammen udgør udstødningssy-
stemet (f.eks. rør, selve lydpotten) eller indsugningssystemet
(f.eks. luftfilter).
1.5. Samlet udviklingsforhold
Det antalomdrejninger, motoren foretager, hver gang drivhju-
lene foretager én omdrejning.
2. ANSØGNING OM EØF-GODKENDELSE
2.1. Ansøgning om EØF-godkendelse af en køretøjstype for så vidt
angår støjniveau, indgives af køretøjets fabrikant eller dennes
befuldmægtigede.
2.2. Ansøgningen ledsages af følgende oplysninger i tre eksem-
plarer:
2.2.1. En beskrivelse af køretøjstypen for så vidt angår de under
punkt 1.1 nævnte punkter. Numre og/eller symboler til identifi-
kation af motortypen og køretøjstypen skalangives.
2.2.2. Fortegnelse over behørigt identificerede dele, der danner
udstødning/indsugningslyddæmpersystemerne.
2.2.3. Tegning af hele udstødningssystemet og angivelse af placering
af køretøjet.
2.2.4. Detaljetegninger for hver del således, at det bliver muligt at
finde frem til pågældende del og identificere denne let, samt
angivelse af de anvendte materialer.
2.3. Et køretøj, der svarer tilden køretøjstype, som skalgodkendes,
skalindl everes tilden tekniske tjeneste, som udfører godken-
delsesprøvningerne, af fabrikanten eller dennes
befuldmægtigede.
I det under punkt 1.1.7 foreliggende tilfælde udvælger den
tekniske tjeneste, der udfører godkendelsesprøvningen, med
køretøjsfabrikantens samtykke det enkeltkøretøj, der skal
repræsentere den pågældende type, som værende det køretøj,
der har den mindste længde og den laveste tjenestevægt, i over-
ensstemmelse med specifikationerne i punkt 5.2.2.4.3.3.1.2.
2.4. Efter anmodning fra den tekniske tjeneste skal der ligeledes
indleveres et eksemplar af udstødningssystemet og en motor
med mindst samme cylindervolumen og effekt som den motor,
der er monteret i den køretøjstype, der skalgodkendes.
2.5. Den ansvarlige myndighed skal, inden den meddeler standard-
typegodkendelse, kontrollere, at der er truffet tilfredsstillende
foranstaltninger til effektiv kontrol af produktionens overens-
stemmelse.
3. PÅSKRIFTER
3.1. Udstødnings- og indsugningssystemets dele med undtagelse af
fastgørelsesdele og rør skal bære:
3.1.1. Fabriks- eller handelsmærke for fabrikanten af systemet og dets
dele.
3.1.2. Den af fabrikanten givne handelsmæssige betegnelse.3.2. Disse angivelser skal være tydeligt læselige og uudslettelige,
selv når systemet er monteret på køretøjet.
4. EØF-TYPEGODKENDELSE
4.1. Såfremt en ansøgning i henhold til punkt 2.1 godkendes, udar-
bejder de kompetente myndigheder et skema i
overensstemmelse med den i bilag III viste model, som
vedlægges køretøjets EØF-standardtypegodkendelsesskema.1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 5
▼M8
5. SPECIFIKATIONER
5.1. Generelle specifikationer
5.1.1. Køretøjet, dets motor og dets indsugnings- og udstødningssy-
stem skal udformes, konstrueres og samles således, at
køretøjet under normale brugsbetingelser og på trods af de
vibrationer, som det kan være udsat for, kan overholde bestem-
melserne i nærværende direktiv.
5.1.2. Systemerne skal udformes, konstrueres og samle således, at de
under hensyn tilkøretøjets brugsbetingel ser byder en passende
modstand mod de korrosionsfænomener, som de udsættes for.
5.2. Specifikationer vedrørende støjniveauerne
5.2.1. Målemetode
5.2.1.1. Måling af støj, der udsendes af en type køretøj, som indleveres
til EØF-godkendelse, udføres i overensstemmelse med de to
metoder, som henholdsvis beskrives under punkt 5.2.2.4 for så
vidt angår kørende køretøjer og under punkt 5.2.3.4 for så vidt
angår køretøj under stilstand (1).
For køretøjer, hvis tilladte totalvægt overstiger 2 800 kg, og
som er udstyret med trykluftsbremsesystem, skal der foretages
en supplerende måling af trykluftsstøjen med stillestående
køretøj i overensstemmelse med punkt 5.4.
5.2.1.2. De værdier, der måles i henhold til punkt 5.2.1.1, skal noteres i
prøverapporten og på et skema i overensstemmelse med
modellen i bilag III.
Data vedrørende de omgivende forhold, dvs. prøvestrækningen
(belægningens beskaffenhed), lufttemperatur, vind (retning og
hastighed) og baggrundsstøj, skal ligeledes noteres i prøverap-
porten.
5.2.2. Støjniveau fra kørende køretøj
5.2.2.1. Grænseværdier
Støjniveauet målt i overensstemmelse med punkt 5.2.2.2 til og
med 5.2.2.5 må ikke overstige nedenstående grænseværdier:
Køretøjsklasse (decibel(A))
5.2.2.1.1. Køretøjer indrettet tilbefordring af højst ni
personer, føreren medregnet 74
5.2.2.1.2. Køretøjer indrettet tilbefordring af mere end ni
personer, føreren medregnet, og hvis tilladte
totalvægt overstiger 3,5 tons:
5.2.2.1.2.1. — med en motoreffekt på mindre end 150 kW 78
5.2.2.1.2.2. — med en motoreffekt på 150 kW og derover 80
5.2.2.1.3. Køretøjer indrettet tilbefordring af mere end ni
personer, føreren medregnet; last- og varebiler:
5.2.2.1.3.1. — hvis tilladte totalvægt ikke overstiger 2 tons 76
5.2.2.1.3.2. — hvis tilladte totalvægt overstiger 2 tons,
men ikke 3,5 tons 77
5.2.2.1.4. Last- og varebiler med tilladt totalvægt over
3,5 tons:
5.2.2.1.4.1. — med en motoreffekt på mindre end 75 kW 77
5.2.2.1.4.2. — med en motoreffekt på 75 kW og derover,
men under 150 kW 78
5.2.2.1.4.3. — med en motoreffekt på 150 kW og derover 801970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 6
(1) Der udføres en afprøvning på køretøj under stilstand for at fastsætte en referenceværdi
tilbrug for de myndigheder, som anvender denne metode med henbl ik på kontrolaf
køretøjer i drift.
▼M8
Dog gælder, at:
— for køretøjer af klasse 5.2.2.1.1 og 5.2.2.1.3, som er
udstyret med dieselmotor med direkte indsprøjtning,
forhøjes grænseværdierne med 1 dB (A)
— for terrængående køretøjer, hvis tilladte totalmasse over-
stiger 2 tons, forhøjes grænseværdierne med 1 dB (A),
hvis køretøjerne har en motoreffekt på mindre end 150
kW, og med 2 dB (A), hvis de har en motoreffekt på 150
kW eller derover
— for køretøjer af klasse 5.2.2.1.1. der er udstyret med en
gearkasse med manuelt gearskifte og med mere end fire
fremadgående gear, som har en maksimalmotoreffekt på
over 140 kW, og for hvilke forholdet mellem den maksi-
male motoreffekt og den tilladte totalvægt er på over 75
kW/ton, forhøjes grænseværdierne med 1 dB (A), hvis den
hastighed, hvormed køretøjets bageste ende passerer linjen
BB (figur 1) i tredje gear, er over 61 km/h.
5.2.2.2. Måleapparater
5.2.2.2.1. Akustiske målinger
Det akustiske måleapparat er en præcisionslydmåler, der er i
overensstemmelse med den model, som er beskrevet i publika-
tion nr. 179 »Præcisionslydmålere«, anden udgave, fra Den
Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC). Målingerne
foretages med lydmåleren i stilling »fast« og med »A«-filter,
som ligeledes er beskrevet i nævnte publikation.
Før og efter hver række målinger kalibreres lydmåleren efter
fabrikantens anvisninger ved hjælp af en egnet lydkilde (f.eks.
en pistonfon). Såfremt lydmålernes fejlvisninger under disse
kalibreringer varierer med mere end 1 decibel, skal prøvningen
betragtes som ugyldig.
5.2.2.2.2. Hastighedsmålinger
Motorens omdrejningstalog køretøjets hastighed på prøvnings-
strækningen måles med en nøjagtighed på 3 % eller bedre.
5.2.2.3. Målebetingelser
5.2.2.3.1. Prøvningsareal
Prøvningsarealet skal bestå af en accelerationsstrækning, der
omgives af et faktisk taget plant prøvningsareal. Accelerations-
strækningen skalvære vandret; kørebanen skalvære tør og
være af en sådan beskaffenhed, at rullestøjen er ringe.
På prøvningsarealet skal fritfeltbetingelserne opfyldes med en
decibels nøjagtighed mellem lydkilden og mikrofonen. Denne
betingelse anses som overholdt, når der ikke findes lydreflekte-
rende skærme af betydning, såsom indhegninger, klipper, broer
eller bygninger inden for en afstand af 50 m fra midten af
accelerationsstrækningen.
Prøvestrækningens belægning skal opfylde specifikationerne i
bilag VI.
Ingen hindring, der kan påvirke det akustiske felt, må befinde
sig i nærheden af mikrofonen, og ingen må befinde sig mellem
mikrofonen og lydkilden. Den operatør, som foretager målin-
gerne, skalanbringe sig sål edes, at enhver ændring af
måleapparatets indikationer undgås.
5.2.2.3.2. Vejrforhold
Målingerne må ikke udføres under dårlige atmosfæriske
forhold. Man skal sørge for, at resultaterne ikke forvanskes af
vindstød.
5.2.2.3.3. Baggrundsstøj
Tildisse mål inger skaldet A-vejede støjniveau fra andre
lydkilder end det motorkøretøj, der prøves, og støjniveauet på
grund af vindpåvirkninger ligge mindst 10 dB (A) lavere end
den af køretøjet frembragte støj. Mikrofonen kan forsynes
med en vindskærm under forudsætning af, at der tages hensyn
til dennes påvirkning af mikrofonens følsomhed og retningsføl-
somhedskarakteristik.
5.2.2.3.4. Køretøjets tilstand1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 7
▼M8
Til disse målinger skal køretøjet være i køreklar stand som
beskrevet i punkt 2.6 i bilag I til direktiv 70/156/EØF og ikke
trække påhængskøretøj eller sættevogn, undtaget når det drejer
sig om uadskillige køretøjer.
Køretøjets luftgummidæk skal være af en type, som normalt af
fabrikanten påmonteres vedkommende køretøj, og være
oppumpet til et tryk eller de tryk, som passer til det ubelastede
køretøj.
Før målingerne begyndes, skal motoren bringes op på de
normale driftsvilkår for så vidt angår temperatur, justering,
brændstof, tændrør, karburator(er) osv. (alt efter tilfældet).
Hvis køretøjet er forsynet med automatisk betjente ventilatorer,
er ethvert indgreb i denne anordningsfunktion under målingen
forbudt.
Med hensyn tilkøretøjer, der har mere end to trækkende hjul ,
anvendes kun den transmissionsmåde, der bruges tilnormal
kørselpå l andevej.
5.2.2.4. Målemetode
5.2.2.4.1. Målingernes art og antal
Maksimumsstøjniveauet udtrykt i A-vejede decibel(dB (A))
måles, medens køretøjet kører mellem linjerne AA ′og BB′
(figur 1). Målingen er ugyldig, når en spidsværdi, som på
unormal vis fraviger fra det almindelige støjniveau, registreres.
Der skalmindst foretages to mål inger på hver side af køretøjet.
5.2.2.4.2. Mikrofonens placering
Mikrofonen skalpl aceres i en afstand af 7,5 m ± 0,2 m fra
referencelinjen CC ′(figur 1) på kørestrækningen og i en højde
af 1,2 m ± 0,1 m over kørebanen. Mikrofonens maksimale
følsomhedsakse skal være vandret og vinkelret på køretøjets
kørestrækning (linjen CC ′).
5.2.2.4.3. Kørselsforhold
5.2.2.4.3.1. Generelle forskrifter
Til alle disse målinger køres køretøjet i lige linje over accelera-
tionsstrækningen, således at køretøjets midterlængdeplan ligger
så tæt som muligt op ad linjen CC ′.
Køretøjet skalnærme sig l injen AA ′med en stabiliseret begyn-
delseshastighed i overensstemmelse med punkt 5.2.2.4.3.2 og
5.2.2.4.3.3. Så snart køretøjets forreste ende når linjen AA ′,
skalspeederen så hurtigt som praktisk mul igt bringes i den
position, der svarer til fuld belastning, og holdes i denne posi-
tion, indtilkøretøjets bageste ende når over l inje BB ′;
speederen bringes da hurtigst muligt tilbage til tomgangsstil-
lingen.
Med hensyn til ikke-adskillelige leddelte køretøjer skal sætte-
vogne ikke tages i betragtning for så vidt angår overskridelsen
af linjen BB ′.
5.2.2.4.3.2. Fremkørselshastighed
Køretøjet kører frem mod linjen AA ′med en stabiliseret
hastighed, der svarer til laveste af følgende to hastigheder:
— 50 km/h
— for alle køretøjer i klasse M1og køretøjer med en motoref-
fekt på højst 225 kW i de andre klasser den hastighed, der
svarer tilet motoromdrejningstalpå ¾af det omdrej-
ningstal(S), hvor motoren afgiver sin maksimal e effekt
— for køretøjer med en motoreffekt på over 225 kW i alle
andre klasser end M1den hastighed, der svarer tilet motor-
omdrejningstal på halvdelen af det omdrejningstal (S), hvor
motoren afgiver sin maksimale effekt.
Hvis der under prøvningen sker nedgearing tilførste gear i
køretøjer, der er forsynet med en automatisk gearkasse med
mere end to geartrin, kan fabrikanten vælge en af følgende to
afprøvningsprocedurer:
— køretøjets hastighed V øges tilmaksimal t 60 km/h for at
undgå denne nedgearing, eller1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 8
▼M8
— hastigheden V holdes på 50 km/h, men motorens brænd-
stofforsyning reduceres tilhøjst 95 % af den nødvendige
mængde ved fuld belastning. Denne betingelse anses for
opfyldt:
— i motorer med styret tænding, når spjældets vinkelå-
bning er 90 %, og
— i motorer med kompressionstænding, når bevægelsen af
indsprøjtningspumpens reguleringsanordning er
begrænset til90 % af dens vandring.
Når køretøjet er forsynet med en automatisk gearkasse uden
håndbetjent gearvalg, prøves køretøjet ved forskellige fremkør-
selshastigheder: 30, 40 og 50 km/h eller ved ¾af den højeste
landevejshastighed, hvis denne værdi er lavere. Man skal
anvende de betingelser, hvorved der udvikles det højeste støjni-
veau.
5.2.2.4.3.3. Valg af gear (når køretøjet er forsynet med gearkasse)5.2.2.4.3.3.1. Ikke-automatisk, manuelt betjent gearkasse5.2.2.4.3.3.1.1. Køretøjer af klasse M
1og N1, der er forsynet med en gearkasse
med højst fire fremadgående gear, afprøves i andet gear.
Køretøjer af samme klasse med en gearkasse med mere end
fire fremadgående gear prøves successivt i andet og tredje
gear. Kun de samlede udvekslingsforhold, der er bestemt til
normal landevejskørsel, skal tages i betragtning. Man beregner
det aritmetiske gennemsnit af de støjniveauer, som måles underde to kørselsforhold.
Hvis motorens omdrejningstalunder prøvningen i andet gear
overskrider det omdrejningstalS, hvor motoren afgiver sin
maksimale effekt, gentages prøvningen, idet fremkørselshastig-
heden og/eller det tilsvarende motoromdrejningstal nedsættes i
trin på 5 % af S, indtil omdrejningstallet S ikke længere nås.
Køretøjer af klasse M
1, der er forsynet med mere end fire frem-
adgående gear og med en motor på over 140 kW, og hvis
forhold mellem maksimal effekt og tilladt totalvægt er over
75 kW/t, afprøves dog kun i tredje gear under forudsætning
af, at den hastighed, hvormed køretøjets bageste ende passerer
linje BB ′i tredje gear, er over 61 km/h.
5.2.2.4.3.3.1.2. Køretøjer af andre klasser end M1og N1, som har et samlet
antal fremgear lig med x (herunder de udvekslingsforhold,
som opnås ved hjælp af en hjælpekasse eller differentiale med
flere udvekslinger), skal afprøves successivt i de udvekslings-
forhold, der ligger over eller er lig med x/n (1)(2).
Kun det gear skaltages i betragtning, der giver det højeste støj-
niveau.
Prøvningen foretages sidste gang i det gear X, hvor motoren
når det omdrejningstalS, hvor den afgiver sin maksimal e
effekt, førend linjen BB ′passeres.
I de tilfælde, hvor køretøjer har forskellige samlede udveks-
lingsforhold (herunder forskellige antal gear), lægges følgende
kriterier tilgrund for, om prøvekøretøjet er repræsentativt for
typen:
— hvis det højeste støjniveau opnås mellem udvekslingsfor-
holdene x/n og X, anses køretøjet for repræsentativt for
typen
— hvis det højeste støjniveau opnås ved udvekslingsforholdet
x/n, anses køretøjet kun for repræsentativt for køretøjer
med et samlet udvekslingsforhold, der er lavere end x/n
— hvis det højeste støjniveau opnås ved udvekslingsforholdet
X, anses køretøjet kun for repræsentativt for køretøjer med
et samlet udvekslingsforhold, der er højere end X.
5.2.2.4.3.3.2. Automatgearkasse med manuelvæl ger1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 9
(1) Hvor n = 2 for køretøjer med en motoreffekt på højst 225 kW, og
n = 3 for køretøjer med en motoreffekt på over 225 kW.
(2) Hvis x/n ikke er et helt tal, vælges det nærmeste højere forhold.
▼M8
Prøvningen udføres med vælgeren i den af fabrikanten anbefa-
lede stilling til »normal« kørsel. Påtvunget nedgearing (f.eks.
kick-down) skalsættes ud af drift.
5.2.2.5. Vurdering af måleresultaterne5.2.2.5.1. Af hensyn tilunøjagtigheder ved mål eapparaterne anses den på
apparatet aflæste værdi med fradrag af 1 dB (A) som målere-
sultat.
5.2.2.5.2. Måleresultaterne betragtes som gyldige, når forskellen mellem
to på hinanden følgende målinger, foretaget på samme side af
køretøjet, ikke overstiger 2 dB (A).
5.2.2.5.3. Som prøvningsresultat registeres det højeste måleresultat. Er
denne værdi 1 dB (A) højere end den for det pågældendekøretøj tilladte grænseværdi, foretages yderligere to målinger
med tilsvarende mikrofonplacering. Tre af de fire måleresul-
tater skalda l igge inden for de fastsatte grænser.
5.2.3. Støjniveau fra køretøj under stilstand
5.2.3.1. Støjniveau i nærheden af køretøjerne
For at lette senere kontrol af lydtrykniveauet for køretøjer i
færdslen måles lydtrykniveauet i nærheden af udstødningsrørets
munding i overensstemmelse med nedenstående bestemmelser,
og måleresultatet opføres i afprøvningsrapporten, som udar-
bejdes med henblik på udstedelsen af den i bilag III
omhandlede attest.
5.2.3.2. Måleapparater5.2.3.2.1. Akustiske målinger
Målingerne gennemføres ved hjælp af en præcisionslydmåler i
overensstemmelse med punkt 5.2.2.2.1.
5.2.3.2.2. Måling af omdrejningshastigheden
Motorens omdrejningshastighed måles ved hjælp af en omdrej-
ningstæller, som har en nøjagtighed på 3 % eller bedre. Denne
omdrejningstæller kan ikke være den samme som bilens.
5.2.3.3. Målebetingelser
5.2.3.3.1. Prøvningsareal(figur 2)
Ethvert område, som ikke udsættes for akustiske forstyrrelser
af betydning, kan anvendes som måleplads. Plane overflader
belagt med beton, asfalt eller en anden hård belægning med
stærkt lydreflekterende egenskaber er særlig egnede; kørebaner
af fasttromlet jord kan ikke anvendes.
Målepladsen skal være en rektangel med sider, der ligger
mindst 3 m fra køretøjets konturer. Ingen større hindring,
f.eks. en anden person end den, der foretager målingerne, og
føreren må befinde sig inden for dette rektangel. Køretøjet
anbringes for dette rektangelsål edes, at mikrofonen befinder
sig mindst 1 m fra eventuelle kantsten.
5.2.3.3.2. Vejrforhold
Målingerne må ikke udføres under dårlige atmosfæriske
forhold. Man skal sørge for, at resultaterne ikke forvanskes af
vindstød.
5.2.3.3.3. Baggrundsstøj
Måleinstrumentets indikationer for baggrundsstøj og vind skal
ligge mindst 10 dB (A) under det lydniveau, der skal måles.
Mikrofonen kan forsynes med en passende vindskærm under
forudsætning af, at der tages hensyn tildennes påvirkning af
mikrofonens følsomhed.
5.2.3.3.4. Køretøjets tilstand
Inden målingerne begyndes, skal køretøjets motor bringes op
på normaldriftstemperatur. Hvis køretøjet er forsynet med
automatiske ventilatorer, er ethvert indgreb i denne anordnings
funktion forbudt under måling af lydniveauet.
Under målingerne skal gearvælgeren være i frigear.1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 10
▼M8
5.2.3.4. Målemetode
5.2.3.4.1. Målingernes art og antal
Det maksimale lydniveau udtrykt i A-vejede decibel (dB (A))
måles under den i punkt 5.2.3.4.3 beskrevne driftsperiode.
Der foretages mindst tre målinger i hvert målepunkt.
5.2.3.4.2. Mikrofonens placering (figur 2)
Mikrofonen anbringes i højde med udstødningsåbningen og i
intet tilfælde lavere end 0,2 m over kørebanens overflade.
Mikrofonens membran rettes imod udstødningsåbningen og
anbringes i en afstand af 0,5 m fra denne åbning. Aksen for
mikrofonens højeste følsomhed skal være parallel med køreba-
nens overflade og danne en vinkel på 45º ± 10º i forhold til det
lodrette plan, som går igennem aksen for udstødningsgassernes
retning.
I forhold til det lodrette plan skal mikrofonen anbringes på den
side af dette plan, som giver den størst mulige afstand mellem
mikrofonen og køretøjets konturer.
Hvis udstødningsanordningen har flere åbninger med en
indbyrdes centerafstand på højst 0,3 m og disse åbninger er
forbundet med samme lyddæmper, skal mikrofonen rettes mod
den åbning, der er nærmest køretøjets konturer, eller den
åbning, der er højest over kørebanens overflade. I andre
tilfælde skal der foretages særskilte målinger for hver udstød-
ningsåbning. Kun den højeste værdi tages i betragtning.
For køretøjer, der er forsynet med en lodret udstødningsanord-
ning (f.eks. erhvervskøretøjer), skalmikrofonen anbringes i
højde med udstødningsåbningen og orienteres opad, idet dens
akse skalvære l odret. Den skalanbringes i en afstand af 0,5
m fra den af køretøjets sider, som er nærmest udstødningen.
Når køretøjet er således udformet, at mikrofonen ikke kan
anbringes i overensstemmelse med figur 2 på grund af
hindringer, der udgør en delaf køretøjet (f.eks. reservehjul ,
brændstofbeholder, batterikasse), skal der i forbindelse med
målingen laves en skitse, hvorpå man tydeligt angiver den til
mikrofonen valgte placering. I det omfang det er muligt, skal
mikrofonen anbringes mindst 0,5 m fra nærmeste hindring, og
dens højeste følsomhedsakse skal rettes mod udstødningsåb-
ningen på det sted, som afskærmes af ovennævnte hindringer.
5.2.3.4.3. Motorens driftsbetingelser
Motorens omdrejningstal stabiliseres på tre fjerdedele af det
omdrejningstal(S), hvor motoren afgiver sin maksimal e effekt.
Så snart det stabiliserede omdrejningstal er nået, bringes spee-
deren hurtigt tilbage til tomgangsstillingen. Støjniveauet måles
over en driftsperiode, som omfatter en kort periode ved det
konstante omdrejningstal samt hele decelerationsperioden, og
lydmålerens højeste angivelse anvendes som gyldigt målere-
sultat.
5.2.3.5. Resultater (prøvningsra pport)
5.2.3.5.1. Prøvningsrapporten, som udarbejdes med henblik på udstedelse
af den i bilag III omhandlede attest, skal indeholde alle de
nødvendige oplysninger, navnlig oplysning om, hvorledes
støjen fra køretøjet under stilstand er målt.
5.2.3.5.2. Værdierne, som afrundes til nærmeste hele decibel, aflæses på
måleapparatet.
Kun de værdier, som ikke afviger mere end 2 dB (A) fra
hinanden under tre på hinanden følgende målinger, tages i
betragtning.
5.2.3.5.3. Den værdi, som tages i betragtning, er den højeste af de tre
målinger.
5.3. Udstødningssystemer med fibermaterialer
5.3.1. Absorberende fibermaterialer må kun bruges ved konstruktion
af lyddæmpere, såfremt det gennem egnede målinger under
udformningen og produktionen er sikret, at den effektivitet,
der gør det muligt at overholde de grænser, der er fastlagt i1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 11
▼M8
punkt 5.2.2.1, opnås under landevejskørsel. En sådan
lyddæmper betragtes som tilfredsstillende under landevejs-
kørsel, når udstødningsgasserne ikke kommer i kontakt med
fibermaterialerne, eller når lyddæmperen på det prototypekø-
retøj, som prøves i henhold til bestemmelserne i punkt 5.2.2
og 5.2.3, er blevet bragt i normal tilstand med henblik på
landevejskørsel, inden lydniveaumålinger foretages. Dette skal
ske med et af de tre forsøg, som er beskrevet i punkterne
5.3.1.1, 5.3.1.2 og 5.3.1.3, eller ved at fjerne de absorberende
fibermaterialer fra lyddæmperen.
5.3.1.1. Kontinuerlig kørsel på vej over 10 000 km5.3.1.1.1. Af nævnte kørsel skal ca. halvdelen omfatte bykørsel og halv-
delen langdistancekørsel ved høj hastighed; kontinuerlig kørsel
på landevej kan erstattes af et egnet program på prøvebane.
5.3.1.1.2. Man skal sørge for at skifte flere gange mellem de to kørsels-
former.
5.3.1.1.3. Det samlede prøveprogram skal omfatte mindst ti pauser på
mindst 3 timer for at reproducere virkningen af afkøling og
eventuelkondensation.
5.3.1.2. Konditionering på prøvebænk5.3.1.2.1. Lyddæmperen monteres ved hjælp af de tilhørende dele under
iagttagelse af køretøjsfabrikantens forskrifter på motoren, som
kobles til et bremsedynamometer.
5.3.1.2.2. Prøverne foretages i seks perioder å 6 timer med pauser på
mindst 12 timer mellem hver af de enkelte perioder for at
reproducere virkningerne af afkøling og eventuel kondensation.
5.3.1.2.3. I hver sekstimersperiode indstilles motoren successivt på
følgende driftsforhold:
1) en sekvens på 5 minutter i tomgang
2) en sekvens på 1 time under ¼ belastning og ved ¾af det
omdrejningstal, hvorved motoren afgiver sin maksimale
ydelse (S)
3) en sekvens på 1 time under halv belastning og ved ¾af det
omdrejningstal, hvorved motoren afgiver sin maksimale
ydelse (S)
4) en sekvens på 10 minutter under fuld belastning og ved ¾
af det omdrejningstal, hvorved motoren afgiver sin maksi-
male ydelse (S)
5) en sekvens på 15 minutter under halv belastning og ved det
omdrejningstal, hvorved motoren afgiver sin maksimale
ydelse (S)
6) en sekvens på 30 minutter under ¼ belastning og ved det
omdrejningstal, hvorved motoren afgiver sin maksimale
ydelse (S).
Den samlede varighed af de seks sekvenser: 3 timer.Hver periode omfatter to prøver bestående af seks sekvenser
som beskrevet ovenfor.
5.3.1.2.4. Under afprøvningen foretages ingen afkøling af lyddæmperen
ved ventilation, der simulerer luftstrømningen omkring køre-
tøjet. Hvis fabrikanten forlanger det, er afkøling dog tilladt for
at forhindre, at udstødningsgassens temperatur ved lyddæmpe-
rens indgang overstiger den temperatur, der forekommer
samme sted, når køretøjet fremføres med maksimalhastighed
på vej.
5.3.1.3. Konditionering ved tryksvi ngninger
5.3.1.3.1. Udstødning eller udstødningsdelen monteres på et køretøj som
beskrevet under punkt 2.3 eller på en særskilt motor som nævnti punkt 2.4. I førstnævnte tilfælde anbringes køretøjet på et
dynamometer med ruller. I andet tilfælde kobles motoren til et
dynamometer i en prøvebænk.
Det beskrevne apparatur, hvoraf et detaljeret diagram gives i
figur 3, monteres ved udgangen af lyddæmperen. Ethvert andet
apparatur, der giver tilsvarende resultater, kan godkendes.1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 12
▼M8
5.3.1.3.2. Prøvningsapparaturet skaljusteres sål edes, at udstødningsga-
spassagen skiftevis i 2 500 cykluser lukkes og genåbnes ved
hjælp af den hurtiglukkende ventil.
5.3.1.3.3. Ventilen skal åbne, når udstødningsgassernes modtryk målt
mindst 100 mm neden for indgangsflangen når op på en værdi
af mellem 0,35 og 0,40 bar. Ventilen skal lukke, når dette
modtryk ikke afviger mere end 10 % fra det stabiliserede
modtryk med åben ventil.
5.3.1.3.4. Tidsrelæet skal indstilles på en sådan værdi, at bestemmelserne
i punkt 5.3.1.3.3 overholdes.
5.3.1.3.5. Motorhastigheden skalvære 75 % af det omdrejningstal(S),
hvor motoren afgiver sin maksimale effekt.
5.3.1.3.6. Den effekt, som dynamometeret viser, skalsvare til50 % af
den maksimale effekt, som måles ved 75 % af motoromdrej-
ningshastigheden (S).
5.3.1.3.7. Eventuelle drænåbninger skal tillukkes under prøvningen.
5.3.1.3.8. Hele prøvningen må ikke vare over 48 timer. Når afkølingspe-
rioder er nødvendige, kan de lægges efter hver time.
5.3.2. Såfremt artikel8, stk. 3, i direktiv 70/156/EØF vedrørende
EØF-standardtypegodkendelse skal anvendes, bruges prøv-
ningsmetoden under punkt 5.3.1.2.
5.4. Trykluftstøj
5.4.1. Målemetode
Lydtrykket måles med stillestående køretøj med mikrofonerne
anbragt ved nr. 2 og 5 i figur 4. Det højeste A-vægtede lydtryk
registreres under trykregulatorens udkobling og under udluft-
ning efter brug af både drifts- og parkeringsbremse.
Måling af støjen, når trykregulatorens tomgangsventil åbner,
foretages, mens motoren kører i tomgang.
Måling af udluftningsstøjen foretages under brug af drifts- og
parkeringsbremsen; før hver måling bringes trykluften op på
sit største arbejdstryk, hvorefter motoren standses.
5.4.2. Vurdering af måleresultaterne
Der foretages to målinger ved hver placering af mikrofonerne.
Som måleresultat regnes den aflæste værdi med fradrag af 1 dB
(A) som kompensation for måleudstyrets unøjagtighed. Målere-
sultaterne betragtes som gyldige, når forskellen mellem de to
målinger ved samme mikrofonplacering ikke overstiger 2 dB
(A).
Som prøvningsresultat tages den højeste målte værdi. Er denne
værdi 1 dB (A) højere end støjgrænsen, foretages der yderli-
gere to målinger ved den pågældende mikrofonplacering. Tre
af disse fire måleresultater, der opnås ved denne placering,
skalda overhol de støjgrænsen.
5.4.3. Grænseværdi
Støjniveauet må ikke overstige 72 dB (A).
6. UDVIDELSE AF EØF-TYPEGODKENDELSEN
6.1. Køretøjstyper, som er ændret til kørsel på blyfri benzin
6.1.1. Godkendelsen af en køretøjstype, som er ændret og/eller
justeret udelukkende med det formål at sætte den i stand til at
køre på blyfri benzin som specificeret i direktiv 85/210/EØF,
udvides, såfremt fabrikanten med forbehold af den typegodken-
dende myndigheds godkendelse attesterer, at støjniveauet for
det ændrede køretøj ikke overstiger de i punkt 5.2.2.1 anførte
grænseværdier.
6.2. Køretøjstyper, som er ændret af andre årsager
6.2.1. Godkendelsen af en køretøjstype kan udvides til også at
omfatte køretøjstyper som adskiller sig med hensyn til de i
bilag III anførte karakteristika, såfremt den typegodkendende
myndighed finder, at de foretagne ændringer sandsynligvis1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 13
▼M8
ikke vilfå nogen nævneværdig negativ indvirkning på køretø-
jets støjniveau.
7. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
7.1. Alle køretøjer, der produceres i henhold til kravene i dette
direktiv, skalstemme overens med den godkendte køretøjstype
og opfylde kravene i punkt 5 ovenfor.
7.2. Der foretages passende kontrolaf produktionen med henbl ik på
overholdelse af kravene i punkt 7.1.
7.3. Indehaveren af godkendelsen skal især
7.3.1. sørge for, at der findes procedurer for effektiv kontrolaf
produkternes kvalitet
7.3.2. have adgang tildet kontrol udstyr, der er nødvendigt for kontrol
af hver enkelt godkendt types overensstemmelse
7.3.3. sørge for, at prøvningsdata opbevares og at der er adgang til
ledsagedokumenter i en periode, hvis længde fastsættes med
myndighedernes samtykke
7.3.4. analysere resultaterne af alle prøvningstyper og dermed
kontrollere og sikre, at produktets egenskaber er stabile inden
for en industriproduktions normale variation
7.3.5. sørge for, at i hvert fald den prøvning, der er foretaget i bilag
V, punkt I, foretages for alle produkttyper
7.3.6. sørge for, at der efter en kontrolprøvning, som viser manglende
overensstemmelse med den pågældende type, foretages en ny
prøveudtagning og prøvning. Der skaltages de nødvendige
skridt til, at produktionen atter bringes i overensstemmelse
med den godkendte type.
7.4. Den ansvarlige myndighed, der har meddelt en typegodken-
delse, kan til enhver tid kontrollere hver enkelt
produktionsenheds overensstemmelseskontrolmetoder.
7.4.1. Ved hver inspektion forelægges prøvnings- og produktionskon-
troljournaler for inspektøren.
7.4.2. Inspektøren kan udtage stikprøver tilprøvning i fabrikantens
laboratorium. Det mindste antal stikprøver kan fastsættes på
baggrund af fabrikantens egne kontrolresultater.
7.4.3. Hvis kvalitetsniveauet forekommer utilfredsstillende eller der
er tvivlom gyl digheden af de prøvninger, der er udført efter
punkt 7.4.2, udvælger inspektøren prøver, som sendes til den
tekniske tjeneste, der har udført typegodkendelsesprøvningerne.
7.4.4. Den ansvarlige myndighed kan udføre en hvilken som helst af
de prøvninger, der er foreskrevet i dette bilag.
7.4.5. Den ansvarlige myndighed skal normalt foretage inspektion
hvert andet år. Hvis en inspektion giver negativt resultat, skal
den kompetente myndighed påse, at der træffes sådanne foran-
staltninger, at produktionsoverensstemmelsen genetableres
hurtigst muligt.1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 14
▼M8
Figur 1
Mikrofonplaceringer ved måling på køretøj under fremkørsel
1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 15
▼M8
Figur 2
Måleplads og mikrofonplacering ved måling på køretøj under stilstand (afstande i meter)
1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 16
▼M8
Figur 3
Prøveapparat til konditionering ved tryksvingninger
1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 17
▼M8
Figur 4
Mikrofonplaceringer til måling af trykluftstøj
Målingen udføres ved stillestående køretøj som vist på figur 4 med 2 mikrofoner placeret i en afstand af 7 m fra køre-
tøjets ydre begrænsninger og 1,2 m over jorden.1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 18
▼M8
BILAG II
EØF-TYPEGODKENDELSE AF UDSTØDNINGSSYSTEMER SOM
TEKNISK ENHED (RESERVEUDSTØDNINGSSYSTEMER)
0. ANVENDELSESOMRÅDE
Dette bilag omhandler typegodkendelse som teknisk enhed i
henhold til artikel 9a i direktiv 70/156/EØF af udstødningssy-
stemer eller -dele som reservedel til montering på en eller
flere bestemte typer motorkøretøjer af klasserne M1og N1.
1. DEFINITIONER
1.1. Ved »reserveudstødningssystem eller -del« forstås enhver del
af det i punkt 1.2.1 i bilag I beskrevne udstødningssystem til
udskiftning på et køretøj af et system af den type, som er
godkendt på det pågældende køretøj i henhold til bilag I.
2. ANSØGNING OM EØF-TYPEGODKENDELSE
2.1. Ansøgning om EØF-typegodkendelse af et reserveudstødnings-
system eller dele deraf som teknisk enhed indgives af
køretøjets fabrikant, fabrikanten af den pågældende tekniske
enhed eller deres respektive befuldmægtigede.
2.2. For hver type reserveudstødningssystem eller dele heraf, for
hvilke EØF-typegodkendelse søges, skal typegodkendelsesan-
søgningen ledsages af nedennævnte dokumenter i tre
eksemplarer og følgende oplysninger:
2.2.1. — beskrivelse af den (eller de) type(er), for hvilke(n) lyddæm-
peren eller lyddæmperdelene er bestemt, for så vidt angår de
under punkt 1.1 i bilag I nævnte karakteristiske data. Numrene
og/eller symbolerne, der betegner motortypen, skal opgives
2.2.2. — beskrivelse af reservesystemet med angivelse af hver dels
position samt monteringsinstrukser
2.2.3. — detaljerede tegninger for hver del, således at det bliver
lettere at finde frem til delene og identificere dem, samt angi-
velse af de anvendte materialer.
På disse tegninger skalman angive det sted, hvorpå man har til
hensigt at anbringe det obligatoriske EØF-typegodkendelses-
nummer.
2.3. Ansøgeren skalefter anmodning fra den tekniske tjeneste frem-
lægge følgende:
2.3.1. — to prøveeksemplarer af det system, for hvilken der søges om
EØF-typegodkendelse
2.3.2. — et eksemplar af et system, der er i overensstemmelse med
det system, som er originaldel på køretøjet ved dettes EØF-
standardtypegodkendelse
2.3.3. — et køretøj, der svarer tilden type, udstyret er bestemt for:
— angående det kørende køretøjs støjniveau skalkøretøjet
være i sådan en tilstand, at det overholder grænserne fastsat
i punkt 5.2.2.1 i bilag I (1) og som ikke kan overstige værdi-
erne opnået ved typegodkendelsen med mere end 3 dB (A)
og
— angående køretøjet under stilstand skal det overholde
værdierne opnået ved typegodkendelsen
2.3.4. — en separat motor, som svarer tilden køretøjstype, som
beskrives ovenfor.
2.4. Den ansvarlige myndighed skal, inden den meddeler typegod-
kendelse, kontrollere, at der er truffet tilfredsstillende
foranstaltninger til effektiv kontrol af produktionens overens-
stemmelse.1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 19
(1) Som foreskrevet i den udgave af dette direktiv, som gælder for typegodkendelse af
køretøjer.
▼M8
3. PÅSKRIFTER
3.1. Reservesystemer eller dele med undtagelse af fastgørelsesdele
og rør skalbære føl gende:
3.1.1. — fabriks- eller handelsmærket fra fabrikanten af systemet
eller delene
3.1.2. — den af fabrikanten givne handelsmæssige betegnelse3.1.3. — EØF-typegodkendelsesnummeret.3.2. Disse angivelser skal være letlæselige og udslettelige, selv når
systemet er monteret på køretøjet.
4. EØF-TYPEGODKENDELSE
4.1. Såfremt en ansøgning som nævnt i punkt 2.1 godkendes, udar-
bejder de kompetente myndigheder en attest i
overensstemmelse med den i bilag IV viste model. Foran type-
godkendelsesnummeret skal man anbringe kendingsbogstaverne
for det land, som foretager typegodkendelsen.
5. SPECIFIKATIONER5.1. Generelle specifikationer
5.1.1. Reservesystemet eller delene skal udformes, konstrueres og
kunne monteres således, at køretøjet under normale brugsvilkår
og navnlig på trods af de vibrationer, som systemet udsættes
for, kan overholde bestemmelserne i nærværende direktiv.
5.1.2. Systemet eller delene skal være konstrueret og kunne monteres
således, at de under hensyntagen til køretøjets brugsvilkår er
modstandsdygtige over for de korrosionsfremkaldende faktorer,
de udsættes for.
5.2. Specifikationer vedrørende støjniveauerne
5.2.1. Reservesystemets eller delenes akustiske egenskaber kontrol-
leres ved hjælp af de metoder, som beskrives under punkt
5.2.2.4 og 5.2.3.4 i bilag I (
1).
Når reservesystemet eller delene er monteret på de under punkt
2.3.3 i nærværende bilag beskrevne køretøjer, skal de værdier
for støjniveau, der opnås i henhold til de to metoder (køretøj
under stilstand og under kørsel), overholde et af følgende krav:
5.2.1.1. De må ikke overstige de værdier, som er opnået med den
pågældende køretøjstype under EØF-standardtypegodken-
delsen.
5.2.1.2. De må ikke overstige de støjværdier, som måles på samme
køretøj som det, som nævnes under punkt 2.3.3, og som er
udstyret med et udstødningssystem af den type, som var
monteret på køretøjet under EØF-standardtypegodkendelsen.
5.3. Måling af køretøjets ydelse
5.3.1. Reservesystemet eller delene skal være således indrettet, at
køretøjets ydelser svarer til den ydelse, som kan opnås med et
originalt system eller dele.
5.3.2. Reservesystemet eller efter fabrikantens valg dele sammen-
lignes med et originalsystem eller dele i ubrugt tilstand,
anbragt successivt på køretøjet som er beskrevet i punkt 2.3.3.
5.3.3. Kontrol sker gennem måling af tryktabel i henhold til punkt
5.3.4.1 eller 5.3.4.2. Den værdi, som måles med reservesy-
stemet, må ikke overstige den værdi, som måles med
originalsystemet, med mere end 25 % under de herefter
angivne betingelser.1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 20
(1) Som foreskrevet i den udgave af dette direktiv, som gælder for typegodkendelse af
køretøjer.
▼M8
5.3.4. Afprøvningsmetode
5.3.4.1. Metode tilafprøvning på motor
Målingerne foretages på en motor, som beskrevet i punkt 2.3.4,
der er koblet til et dynamometer i en prøvebænk.
Prøvebænken skal indstilles således, at omdrejningshastigheden
(S) svarende tilmotorens maksimal e effekt opnås, når
gasspjældet er fuldstændig åbent.
Med henblik på måling af modtrykket er den afstand, i hvilken
trykudtaget skal anbringes i forhold til udstødningsmanifolden,
angivet i figur 1, 2 og 3.
5.3.4.2. Metode tilmål ing på køretøj
Målingerne gennemføres på det køretøj, som beskrives under
punkt 2.3.3.
Prøven foretages:
— enten på vej
— eller på et dynamometer med ruller.
Motoren skal belastes således, at omdrejningshastigheden (S)
svarende til den maksimale ydelse (S) opnås, når gasspjældet
er fuldt åbnet.
Med henblik på måling af modtrykket er den afstand, i hvilken
trykudtaget skal anbringes i forhold til udstødningsmanifolden,
angivet i figur 1, 2 og 3.
5.4. Supplerende bestemmelser for udstødningslyddæmperssy-
stemer eller dele, der er fyldt med fibermaterialer
Absorberende fibermaterialer må kun bruges ved konstruktion
af reservesystemer eller dele, når det gennem egnede forholds-
regler under udformning og produktion er sikret, at den
effektivitet, der gør det muligt at overholde de grænser, der er
fastsat under punkt 5.2.2.1 i bilag I, opnås.
Et sådant system betragtes som tilfredsstillende under færdsel,
når udstødningsgasserne ikke er i kontakt med fibermateria-
lerne, eller når man efter fjernelse af fibermaterialerne
afprøver systemet på køretøjet i overensstemmelse med meto-
derne under punkt 5.2.2 og 5.2.3 i bilag I, og lydniveauerne
da er i overensstemmelse med bestemmelserne i ovenstående
punkt 5.2.1.
Såfremt denne betingelse ikke er opfyldt, skal hele systemet
underkastes en konditionering efter fastsatte bestemmelser.
Denne foretages under anvendelse af en af de tre metoder
beskrevet i punkt 5.3.1.1, 5.3.1.2 eller 5.3.1.3 i bilag I.
Efter konditionering skal støjniveauet kontrolleres i henhold til
punkt 5.2.1.
Når den i punkt 5.2.1.2 beskrevne fremgangsmåde anvendes,
kan EØF-typegodkendelsesansøgeren anmode om konditione-
ring af originalsystemet eller selv indlevere et tomt
originalsystem.
6. PRODUKTIONSOVERENSSTEMMELSE
6.1. Ethvert reservesystem eller del, der bærer et EØF-typegodken-
delsesnummer i henhold til nærværende direktiv, skal være i
overensstemmelse med den godkendte type og overholde
kravene i punkt 5.
6.2. Der foretages passende kontrolaf produktionen med henbl ik på
overholdelse af kravene i punkt 6.1.
6.3. Indehaveren af godkendelsen skal især:6.3.1. sørge for, at der findes procedurer for effektiv kontrolaf
produkternes kvalitet
6.3.2. have adgang tildet kontrol udstyr, der er nødvendigt for kontrol
af hver enkelt godkendt types overensstemmelse
6.3.3. sørge for, at prøvningsdata opbevares og at der er adgang til
ledsagedokumenter i en periode, hvis længde fastsættes med
myndighedernes samtykke1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 21
▼M8
6.3.4. analysere resultaterne af alle prøvningstyper og dermed
kontrollere og sikre, at produktets egenskaber er stabile inden
for en industriproduktions normale variation
6.3.5. sørge for, at i hvert fald den prøvning, der er foretaget i bilag
V, punkt II, foretages for alle produkttyper
6.3.6. sørge for, at der efter en kontrolprøvning, som viser manglende
overensstemmelse med den pågældende type, foretages en ny
prøveudtagning og prøvning. Der skaltages de nødvendige
skridt til, at produktionen atter bringes i overensstemmelse
med den godkendte type.
6.4. Den ansvarlige myndighed, der har meddelt en typegodken-
delse, kan til enhver tid kontrollere hver enkelt
produktionsenheds overensstemmelseskontrolmetoder.
6.4.1. Ved hver inspektion forelægges prøvnings- og produktionskon-
troljournaler for inspektøren.
6.4.2. Inspektøren kan udtage stikprøver tilprøvning i fabrikantens
laboratorium. Det mindste antal stikprøver kan fastsættes på
baggrund af fabrikantens egne kontrolresultater.
6.4.3. Hvis kvalitetsniveauet forekommer utilfredsstillende eller der
er tvivlom gyl digheden af de prøvninger, der er udført efter
punkt 6.4.2, udvælger inspektøren prøver, som sendes til den
tekniske tjeneste, der har udført typegodkendelsesprøvningerne.
6.4.4. Den ansvarlige myndighed kan udføre en hvilken som helst af
de prøvninger, der er foreskrevet i bilag I.
6.4.5. Den ansvarlige myndighed skal normalt foretage inspektion
hvert andet år. Hvis en inspektion giver negativt resultat, skal
den kompetente myndighed påse, at der træffes sådanne foran-
staltninger, at produktionsoverensstemmelsen genetableres
hurtigst muligt.1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 22
▼M8
Målepunkter — Modtryk
1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 23
▼M8
BILAG III
MODEL
Største dimension: A4 (210 × 297 mm)
1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 24
▼M8
1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 25
▼M8
1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 26
▼M8
BILAG IV
MODEL
Største dimension: A4 (210 mm × 297 mm)
1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 27
▼M8
1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 28
▼M8
BILAG V
KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
I. KØRETØJER
1.Generelt
Disse krav harmonerer med prøvningen af produktionens overensstemmelse
med den godkendte type i henhold til punkt 7.3.5 og 7.4.3 i bilag I.
2.Prøvningsprocedurer
Prøvningsmetoder, måleinstrumenter og vurdering af måleresultaterne skal
være som beskrevet i bilag I. Køretøjet (køretøjerne) skal prøves for støj
under kørselsom beskrevet i bil ag I, punkt 5.2.2.4.
3.Prøveeksemplarer
Der udvælges ét køretøj som prøveeksemplar. Opfylder dette køretøj ikke
kravene i direktivet efter prøvningen under punkt 4.1, gennemføres der
prøvning af endnu to køretøjer.
4.Vurdering af måleresultaterne
4.1. Hvis køretøjets støjniveau ved prøvning efter punkt 1 og 2 ikke overstiger
grænseværdien i bilag I, punkt 5.2.2.1, med mere end 1 dB (A), anses køre-
tøjstypen for at opfylde direktivets krav.
4.2. Hvis køretøjet efter prøvning i henhold til punkt 4.1 ikke opfylder kravene
heri, udføres der prøvning af endnu to køretøjer af samme type i henhold til
punkt 1 og 2.
4.3. Hvis støjniveauet fra det i punkt 4.2 omhandlede andet og/eller tredje
køretøj overstiger grænseværdien i bilag I, punkt 5.2.2.1, med mere end 1
dB (A), anses køretøjstypen ikke for at opfylde direktivets krav, og produ-
centen skaltræffe foranstal tninger tilat bringe produktionen i
overensstemmelse med den godkendte type.
II. RESERVEUDSTØDNINGSSYSTEMER
1.Generelt
Disse krav harmonerer med prøvningen af produktionens overensstemmelse
med den godkendte type i henhold til punkt 6.3.5 og 6.4.3 i bilag II.
2.Prøvningsprocedurer
Prøvningsmetoder, måleinstrumenter og vurdering af måleresultaterne skal
være som beskrevet i bilag II. Udstødningssystemet eller den tekniske
enhed skalprøves som beskrevet i bil ag II, punkt 5.
3.Prøveeksemplarer
Der udvælges ét udstødningssystem eller én teknisk enhed som prøveek-
semplar. Opfylder dette eksemplar ikke kravene i direktivet efter
prøvningen under punkt 4.1, gennemføres der prøvning af endnu to eksem-
plarer.
4.Vurdering af måleresultaterne
4.1. Hvis udstødningssystemets eller den tekniske enheds støjniveau ved prøv-
ning efter punkt 1 og 2 i overensstemmelse med bilag II, punkt 5.2, ikke
overstiger det støjniveau, der er målt ved EØF-typegodkendelsen af den
pågældende type, med mere end 1 dB (A), anses udstødningssystemet eller
den tekniske enhed for at opfylde direktivets krav.
4.2. Hvis udstødningssystemet eller den tekniske enhed efter prøvning i henhold
tilpunkt 4.1 ikke opfyl der kravene heri, udføres der prøvning af endnu to
udstødningssystemer eller tekniske enheder af samme type i henhold til
punkt 1 og 2.
4.3. Hvis støjniveauet fra det i punkt 4.2 omhandlede andet og/eller tredje
eksemplar overstiger dette støjniveau, der er målt ved EØF-typegodken-
delsen af den pågældende type, med mere end 1 dB (A), anses
udstødningssystemet eller den tekniske enhed ikke for at opfylde direktivets1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 29
▼M8
krav, og producenten skaltræffe foranstal tninger tilat bringe produktionen
i overensstemmelse med den godkendte type.1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 30
▼M8
BILAG VI
SPECIFIKATIONER FOR PRØVESTRÆKNINGEN
I dette bilag fastsættes specifikationerne vedrørende belægningens fysiske
beskaffenhed samt specifikationerne for anlægning af prøvestrækningen.
1. KRAV TIL OVERFLADENS FYSISKE BESKAFFENHED
En overflade anses for at opfylde kravene i dette direktiv, hvis det
ved måling er konstateret, at dens tekstur og porevolumen samt
lydabsorptionskoefficient opfylder kravene i punkt 1.1 til 1.4, og
hvis kravene tildens udformning (punkt 2.2) er opfyl dt.
1.1. Residualporevolumen
Residualporevolumen VC (voids content) for prøvestrækningens
belægningsblanding må ikke være større end 8 %. Se punkt 3.1 om
fremgangsmåden ved måling heraf.
1.2. Lydabsorptionskoefficient
Opfylder overfladen ikke kravet til residualporevolumen, kan den kun
godkendes, hvis lydabsorptionskoefficienten αer≤0,10. Se punkt
3.2 om fremgangsmåden ved måling heraf.
Kravene i punkt 1.1 og 1.2 er også opfyldt, hvis kun lydabsorptionen
er blevet målt, og det har vist sig, at α≤0,10.
1.3. Teksturdybde
Teksturdybden TD (texture depth) målt efter den volumetriske
metode (se punkt 3.3) skalvære:
TD≥0,4 mm.
1.4. Overfladens ensartethed
Der bør udvises almul ig omhu for at sikre, at prøveområdets over-
flade gøres så ensartet som muligt. Dette omfatter tekstur og
porevolumen, men tillige bemærkes, at hvis tromling viser sig mere
effektiv nogle steder end andre, kan teksturen være anderledes, og
der kan også forekomme ujævnheder, som kan forårsage stød.
1.5. Prøveperiode
For at sikre, at overfladen fortsat opfylder kravene til tekstur og pore-
volumen eller til lydabsorption, skal den regelmæssigt kontrolleres
med følgende intervaller:
a) kontrol af residualporevolumen eller lydabsorption:
— når overfladen er ny
— opfylder en ny overflade kravene, er ingen yderligere perio-
disk kontrolnødvendig.
Opfylder en overflade ikke kravene, når den er ny, vil den kunne
gøre det senere, da overflader typisk bliver fyldt op og kompri-
meret med tiden.
b) kontrolaf teksturdybden (TD):
— når overfladen er ny
— når støjprøven indledes (NB: tidligst fire uger efter anlæg-
ningen)
— derefter en gang årligt.
2. PRØVEANLÆGGETS UDFORMNING2.1. Området
Det er vigtigt, at prøveanlægget udformes således, at det sikres, at det
område, som køretøjerne gennemkører på prøvestrækningen, som etmindestekrav er belagt med det foreskrevne prøvemateriale med en
passende margen for sikker og praktisk kørsel. Dette indebærer, at
kørebanen skalvære mindst tre meter bred, og at dens l ængde skal
være mindst ti meter ud over linjerne AA og BB i hver ende. I figur
1 er vist en plan over et passende prøveområde samt det minde-1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 31
▼M8
steområde, der skalvære maskinl agt og -komprimeret med det fore-
skrevne overflademateriale.
Figur 1
Mindstekrav til prøveanslag
Den grå delbetegnes »prøveområde«
2.2. Krav til belægningens udformning
Prøveoverfladen skal opfylde følgende fire krav:1) den skalvære af asfal tbeton
2) småskærverne må ikke være større end 8 mm (med en tolerance
mellem 6,3 og 10 mm)
3) slidlagets tykkelse skal være ≥30 mm
4) bindemidlet skal være umodificeret penetrationsasfalt.
En sigtekurve, som opfylder de stillede krav, er vist i figur 2. Den
kan anvendes som vejledning ved udformningen af prøveanlægget.
Endvidere er der i tabel 3 opstillet nogle retningslinjer med henblik
på opnåelse af ønsket tekstur og holdbarhed. Sigtekurven er en funk-
tion af formlen
P (gennemfaldsprocent) = 100 (d/d
max)½
hvor:
d = sigtemaskernes kvadratmåli mm
dmax= 8 mm for middelkurven
dmax= 10 mm for mindstetolerancekurven
dmax= 6,3 mm for størstetolerancekurven.
Herudover anbefales følgende:
— sandfraktionen (0,063 mm < sigtemaskernes kvadratmål< 2 mm)
må ikke omfatte mere end 55 % natursand og skalomfatte mindst
45 % knust sand
— bærelag og bundsikringslag skal sikre god stabilitet og god ensar-
tethed i overensstemmelse med korrekt vejbygningspraksis1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 32
▼M8
— småskærverne skalvære knust (100 % brudfl ader) og skalvære af
vanskelig knusbart materiale
— småskærverne i blandingen skal være udvaskede— der må ikke fyldes ekstra småskærver på overfladen— bindemidlets hårdhed, udtrykt som penetrationsværdi, skal være
40-60, 60-80 eller endog 80-100 alt efter klimaforholdene i
landet; generelt gælder, at der skal anvendes det efter sædvanlig
praksis hårdest mulige bindemiddel
— blandingens temperatur inden tromling skal vælges således, at det
krævede porevolumen fremkommer ved den efterfølgende trom-
ling; for at øge sandsynligheden af, at specifikationerne i punkt
1.1 til 1.4 bliver opfyldt, skal lejringstætheden findes ikke blot
ved det rette valg af blandingstemperatur, men også ved et
passende antal tromlinger og valget af tromletype.
Figur 2
Sigtekurve for materialet i asfaltblandingen, med tolerancer
Tabel 3
Retningslinjer for udformningen
Målværdier
Tolerancer af den
samlede blan-
dingsmasseaf kornblan-
dingsmassen
Skærvemasse, sigtemaskernes kvadratmål
(SM)> 2 mm47,6 % 50,5 % ±5
Sandmasse 0,063 < SM < 2 mm 38,0 % 40,2 % ±5
Fillermasse SM < 0,063 mm 8,8 % 9,3 % ±2
Bindemiddelmasse (asfalt) 5,8 % ikke anført ±0,5
Største skærvemål8 mm 6,3—10
Bindemiddelhårdhed (se nedenfor)
Glatstensværdi (PSV) > 50
Lejringstæthed i forhold til Marshall-lejrin-
gstæthed98 %1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 33
▼M8
3. PRØVEMETODER
3.1. Måling af residualporevolumen
Til gennemførelse af denne måling skal der udtages borekerner
mindst fire steder, som er jævnt fordelt på prøveområdet mellem
linjerne AA og BB (jf. figur 1). For at undgå uensartethed og ujævn-
heder i hjulsporene bør der ikke udtages borekerner i selve
hjulsporene, men kun tæt ved disse. Mindst to borekerner skal
udtages tæt ved hjulsporene, og mindst en borekerne skal udtages
ca. midtvejs mellem hjulsporene og hver mikrofonpost.
Er der grund tilat antage, at kravet om ensartethed ikke er opfyl dt
(jf. punkt 1.4), skalder udtages borekerner fl ere steder på prøve-
området.
Residualporevolumen skal bestemmes for hver borekerne. Derefter
beregnes gennemsnitsværdien for alle borekernerne, og den sammen-
holdes med kravet i punkt 1. 1 I øvrigt må ingen borekerne have en
poreværdi på over 10 %.
Ved anlægning af prøveområdet må det erindres, at der kan opstå
problemer, når der skal udtages borekerner, hvis området opvarmes
ved hjælp af rør eller el-kabler. Varmeanlæggene må planlægges
omhyggeligt med tanke på fremtidig udtagning af borekerner. Det
anbefales at lade nogle få pletter på ca. 200 × 300 mm stå, hvor der
ikke er rør og kabler, eller at lægge disse så dybt, at udtagning af
borekerner fra slidlaget ikke vil beskadige dem.
3.2. Lydabsorptionskoefficient
Lydabsorptionskoefficienten (vinkelret indfald) skal måles ved hjælp
af impedansrørmetoden under anvendelsen af fremgangsmåden i ISO/
DIS 10534: »Acoustics — Determination of sound absorption coeffi-
cient and impedance by a tube method«.
For prøvelegemer gælder samme krav som med hensyn til residual-
porevolumen (jf. punkt 3.1).
Lydabsorptionen skalmål es i frekvensområderne 400-800 Hz og 800-
1 600 Hz (i hvert fald i centerfrekvenserne af 1/3-oktavbånd), og
størsteværdierne skalfastl ægges for begge disse frekvensbånd.
Derefter beregnes gennemsnitsværdien for alle borekerner, og denne
udgør det endelige resultat.
3.3. Måling af teksturdybden
Som led i denne standard skal der foretages måling af teksturdybden
mindst ti steder med lige store mellemrum langs prøvestrækningens
hjulspor, og gennemsnitsværdien sammenlignes med den foreskrevne
mindste teksturdybde. Se bilag F i udkastet til ISO/DIS-standard
10844 vedrørende fremgangsmåden.
4. TIDSMÆSSIG STABILITET OG VEDLIGEHOLDELSE
4.1. Tidsfaktorens betydning
Som tilfældet er med mange andre overflader kan det påregnes, at de
dæk/vejstøjniveauer, der måles på prøveoverfladen, vil stige svagt i
løbet af de første seks til tolv måneder efter anlægningen.
Overfladen vil tidligst erhverve de krævede karakteristika fire uger
efter anlægningen. Tidsfaktorens betydning er sædvanligvis mindre i
forbindelse med lastbilstøj end i forbindelse med personbilstøj.
Den tidsmæssige stabilitet bestemmes hovedsagelig af den tilslibning
og komprimering, som sker ved kørselpå overfl aden. Den skal
kontrolleres med mellemrum som anført i punkt 1.5.
4.2. Vedligeholdelse af overfladen
Affaldsmateriale og støv, som i væsentlig grad kan formindske teks-
turdybden, skal fjernes fra overfladen. I lande med vinterklima
anvendes der undertiden salt til afisning. Salt kan ændre overfladen
midlertidigt eller endog vedvarende på en sådan måde, at støjniveauet
stiger, og anvendelse deraf kan derfor ikke anbefales.1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 34
▼M8
4.3. Nyasfaltering af prøveområdet
Bliver det nødvendigt at reparere prøveanlægget, er det sædvanligvis
tilstrækkeligt at nyasfaltere prøvestrækningen (med en bredde af tre
meter, jf. figur 1) under forudsætning af, at det øvrige prøveområde
opfyldte kravene til residualporevolumen eller lydabsorption, da
måling fandt sted.
5. DOKUMENTER VEDRØRENDE ANLÆGGET OG DE DER
UDFØRTE PRØVER
5.1. Dokument vedrørende prøveanlægget
Følgende oplysninger skal anføres i en skriftlig beskrivelse af
prøveanlægget:
a) prøveanlæggets placering
b) bindemiddeltype og -hårdhed, kornblandingstype, betonblandin-
gens største teoretiske tæthed (DR), slidlagets tykkelse og
sigtekurven som fastlagt ud fra de borekerner, der er udtaget af
prøvestrækningen
c) komprimeringsmetode (f. eks. tromletype og -masse, antal trom-
linger)
d) blandingens temperatur, den omgivende lufts temperatur og vind-
hastigheden under anlægning af overfladen
e) dato for anlægning af overfladen og entreprenørens navn
f) alle prøveresultater eller i det mindste det seneste af disse, her-
under:
1. residualporevolumen af hver borekerne
2. de steder inden for prøveområdet, hvor borekerner tilmål ing af
porevolumen er udtaget
3. lydabsorptionskoefficient for hver borekerne (hvis målt); resul-
taterne for hver borekerne og hvert frekvensområde samt det
samlede gennemsnit skal anføres
4. de steder inden for prøveområdet, hvor borekerner tilmål ing af
absorptionen er udtaget
5. teksturdybden, herunder antallet af prøver samt standardafvi-
gelse
6. den institution, som er ansvarlig for de i nr. 1 og 3 nævnte
prøver, og den type materiel, der er anvendt
7. datoen for foretagelse af prøve(r) og datoen for udtagelse af
borekerner af forsøgsstrækningen.
5.2. Dokument vedrørende prøver med hensyn til overfladestøj fra
køretøjer
I det dokument, der beskriver støjprøven(erne), skal anføres, om alle
krav er opfyldt eller ej. Der skal henvises til det i punkt 5.1 omhand-
lede dokument.1970L0157 — DA — 01.01.1995 — 011.001 — 35