02014R1301 — DA — 16.06.2019 — 002.001

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

►B KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1301/2014 af 18. november 2014 om de tekniske specifikationer for interoperabilitet gældende for delsystemet Energi i EU's jernbanenet (EØS-relevant tekst) (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 179)

Ændret ved:





Berigtiget ved:









▼B

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1301/2014

af 18. november 2014

om de tekniske specifikationer for interoperabilitet gældende for delsystemet Energi i EU's jernbanenet

(EØS-relevant tekst)







Artikel 1

Genstand

Den tekniske specifikation for interoperabilitet (TSI) for delsystemet Energi i hele Den Europæiske Unions jernbanesystem som fastsat i bilaget vedtages hermed.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1. TSI'en finder anvendelse på alle nye, opgraderede eller fornyede energidelsystemer i Den Europæiske Unions jernbanesystem som fastsat i ►M2 punkt 2.2 i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 ( 1 ) ◄ .

2. Uanset artikel 7 og 8 og punkt 7.2 i bilaget finder TSI'en anvendelse på nye jernbanestrækninger i Den Europæiske Union, som er taget i brug den 1. januar 2015.

3. TSI'en finder ikke anvendelse på eksisterende infrastruktur i EU's jernbanesystem, som den 1. januar 2015 er taget i brug på en del af eller hele jernbanenettet i en medlemsstat, medmindre det fornyes eller opgraderes i overensstemmelse med ►M2 artikel 18 i direktiv (EU) 2016/797 ◄ og bilagets afsnit 7.3.

▼M2

4. TSI'en finder anvendelse på nettet i Unionens jernbanesystem som beskrevet i bilag I til direktiv (EU) 2016/797 med undtagelse af de tilfælde, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3 og 4, i direktiv (EU) 2016/797.

▼B

5. TSI'en finder anvendelse på net med følgende nominelle sporvidder: 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm og 1 668 mm.

6. Meterspor er udelukket fra det tekniske anvendelsesområde for denne TSI.

▼M1 —————

▼B

Artikel 4

Særtilfælde

▼M2

1. For de særtilfælde, der er anført under i bilagets afsnit 7.4.2 gælder følgende: Som grundlag for at fastslå, om de væsentlige krav er opfyldt, jf. bilag III til direktiv (EU) 2016/797, benyttes de regler, der er fastsat i bilagets afsnit 7.4.2, eller de gældende nationale forskrifter i den medlemsstat, der giver tilladelse til ibrugtagning af det delsystem, som er omfattet af denne forordning.

▼B

2. Senest seks måneder efter at denne forordning er trådt i kraft, sender hver medlemsstat de øvrige medlemsstater og Kommissionen følgende:

a) de nationale forskrifter, der er omhandlet i stk. 1

b) oplysning om, hvilke procedurer for overensstemmelsesvurdering og verifikation der skal følges ved anvendelsen af de nationale forskrifter, der er omhandlet i stk. 1

▼M2

c) oplysning om, hvilke organer der er udpeget til at gennemføre procedurerne for overensstemmelsesvurdering og verifikation for de særtilfælde, der er anført i bilagets afsnit 7.4.2.

▼B

Artikel 5

Underretning om bilaterale aftaler

1. Medlemsstaterne skal senest den 1. juli 2015 underrette Kommissionen om eksisterende nationale, bilaterale, multilaterale eller internationale aftaler mellem medlemsstaterne og jernbanevirksomheder, infrastrukturforvaltere eller tredjelande, som den påtænkte jernbanedrifts meget specifikke eller lokale karakter kræver, eller som fører til en høj grad af lokal eller regional interoperabilitet.

Denne forpligtelse gælder ikke aftaler, som allerede er meddelt i henhold til Kommissionens beslutning 2008/284/EF.

2. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om fremtidige aftaler eller ændringer af eksisterende aftaler.

Artikel 6

Projekter på et avanceret udviklingstrin

Senest et år efter at denne forordning er trådt i kraft, skal alle medlemsstater sende Kommissionen en fortegnelse over de projekter på deres område, der befinder sig på et avanceret udviklingstrin, jf. artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/57/EF.

Artikel 7

EF-verifikationsattest

1. I en overgangsperiode på seks år, der slutter den 31. maj 2021, kan der udstedes EF-verifikationsattest for et delsystem, der indeholder interoperabilitetskomponenter, som ikke har en EF-erklæring om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed, hvis bestemmelserne i bilagets afsnit 6.3 er opfyldt.

2. Fremstillingen, opgraderingen eller fornyelsen af delsystemet under anvendelse af ikkecertificerede interoperabilitetskomponenter, inklusive ibrugtagningen, skal være afsluttet, inden overgangsperioden, jf. stk. 1, udløber.

3. I overgangsperioden, jf. stk. 1:

a) skal det bemyndigede organ redegøre klart for grundene til, at der er anvendt ikkecertificerede interoperabilitetskomponenter, før det udsteder EF-attesten i medfør af ►M2 artikel 15 i direktiv (EU) 2016/797 ◄

b) skal de nationale sikkerhedsmyndigheder i medfør af ►M2 artikel 16, stk. 2, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 ( 2 ) ◄ i deres årlige rapport, jf. ►M2 artikel 19 i direktiv (EU) 2016/798 ◄ , give oplysninger om anvendelse af ikkecertificerede interoperabilitetskomponenter i delsystemer, der har gennemgået godkendelsesprocedurerne.

4. Fra den 1. januar 2016 skal nyfremstillede interoperabilitetskomponenter være omfattet af en EF-erklæring om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed.

Artikel 8

Overensstemmelsesvurdering

1. Procedurerne for vurdering af overensstemmelse og anvendelsesegnethed og for EF-verifikation som anført i afsnit 6 i bilaget skal bygge på de moduler, der er fastlagt i Kommissionens afgørelse 2010/713/EU ( 3 ).

2. Attester for typeafprøvning eller konstruktionsundersøgelse af interoperabilitetskomponenter er gyldige i syv år. I dette tidsrum må nye komponenter af samme type tages i brug uden ny overensstemmelsesvurdering.

3. Attester som omhandlet i stk. 2, der er udstedt i overensstemmelse med kravene i Kommissionens afgørelse 2011/274/EU (TSI om energi, konventionelle tog) eller Kommissions beslutning 2008/284/EF (TSI om energi, højhastighedstog) er fortsat gyldige frem til den oprindelige udløbsdato, uden at der er behov for en ny overensstemmelsesvurdering. Når en attest skal fornyes, vurderes konstruktionen eller typen kun i forhold til de nye eller ændrede krav i bilaget til denne forordning.

Artikel 9

Gennemførelse

1. I afsnit 7 i bilaget fastsættes de skridt, der skal tages for at gennemføre et fuldt interoperabelt delsystem for energi.

Uanset artikel 20 i direktiv 2008/57/EF skal medlemslandene udarbejde en national gennemførelsesplan, som beskriver de foranstaltninger, de vil træffe for at overholde TSI'en i henhold til afsnit 7 i bilaget. Medlemsstaterne skal sende deres nationale gennemførelsesplan til de andre medlemsstater og Kommissionen inden den 31. december 2015. Medlemsstater, som allerede har sendt deres gennemførelsesplaner, behøver ikke at sende dem igen.

▼M2 —————

▼B

3. Medlemsstaterne sender Kommissionen en rapport om gennemførelsen af artikel 20 i direktiv 2008/57/EF vedrørende energidelsystemet, tre år efter at denne afgørelse er trådt i kraft. Rapporten vil blive drøftet i det udvalg, der er nedsat ved artikel 29 i direktiv 2008/57/EF, og TSI'en i bilaget vil i givet fald blive tilpasset.

▼M1

4. Ud over indførelsen af det infrastrukturbaserede system til registrering af energiforbrugsdata, som er defineret i punkt 7.2.4 i bilaget, og uanset bestemmelserne i punkt 4.2.8.2.8 i bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 1302/2014 ( 4 ), skal medlemsstaterne sikre, at der senest 4. juli 2020 indføres et infrastrukturbaseret afregningssystem, som er i stand til at modtage data fra et system til registrering af energiforbrugsdata og kan acceptere dem til fakturering. Det infrastrukturbaserede afregningssystem skal kunne udveksle sammenstillede energifaktureringsdatasæt med andre afregningssystemer, validere de sammenstillede energifaktureringsdatasæt og fordele forbrugsdataene til de rigtige parter. Dette skal ske under hensyntagen til den relevante lovgivning vedrørende energimarkedet.

▼B

Artikel 10

Innovative løsninger

1. For at følge med den teknologiske udvikling kan det blive nødvendigt at benytte innovative løsninger, der ikke opfylder specifikationerne i bilaget eller ikke kan vurderes efter de metoder, bilaget anviser.

2. Innovative løsninger kan vedrøre delsystemet Energi samt dele heraf og interoperabilitetskomponenter.

3. Hvis en fabrikant eller dennes repræsentant i EU stiller forslag om en innovativ løsning, skal han redegøre for, hvordan den afviger fra eller supplerer de relevante bestemmelser i denne TSI, og forelægge Kommissionen afvigelserne til analyse. Kommissionen kan anmode agenturet om en udtalelse om den foreslåede innovative løsning.

4. Kommissionen afgiver udtalelse om den foreslåede innovative løsning. Er udtalelsen positiv, skal der udarbejdes de funktions- og grænsefladespecifikationer med tilhørende vurderingsmetode, som TSI'en skal indeholde, for at den innovative løsning kan bruges, og den skal derpå indsættes i TSI'en efter revisionsproceduren i ►M2 artikel 5 i direktiv (EU) 2016/797 ◄ . Er udtalelsen negativ, må den foreslåede innovative løsning ikke anvendes.

5. Så længe revisionen af TSI'en står på, anses Kommissionens positive udtalelse som et acceptabelt middel til at efterleve de væsentlige krav i ►M2 direktiv (EU) 2016/797 ◄ og kan derfor benyttes under vurderingen af delsystemet.

Artikel 11

Ophævelse

Beslutning 2008/284/EF og afgørelse 2011/274/EU ophæves med virkning fra den 1. januar 2015.

De finder dog fortsat anvendelse på:

a) delsystemer, der er godkendt efter disse retsakter

b) projekter for nye, fornyede eller opgraderede delsystemer som på datoen for offentliggørelsen af denne forordning befinder sig på et avanceret udviklingstrin eller er omfattet af en kontrakt under gennemførelse.

Artikel 12

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra den 1. januar 2015. Der kan dog udstedes ibrugtagningstilladelse inden den 1. januar 2015 på grundlag af TSI'en i denne forordnings bilag.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAG

INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Indledning 1.1. Teknisk anvendelsesområde 1.2. Geografisk anvendelsesområde 1.3. Indholdet af denne TSI 2. Beskrivelse af delsystemet Energi 2.1. Definition 2.1.1. Strømforsyning 2.1.2. Køreledningens geometri og strømaftagningens kvalitet 2.2. Grænseflader med andre delsystemer 2.2.1. Indledning 2.2.2. Grænseflader mellem denne TSI og TSI'en for sikkerhed i jernbanetunneller 3. Væsentlige krav 4. Karakterisering af delsystemet 4.1. Indledning 4.2. Funktionelle og tekniske specifikationer for delsystemet 4.2.1. Generelle bestemmelser 4.2.2. Grundparametre for delsystemet Energi 4.2.3. Spænding og frekvens 4.2.4. Parametre vedrørende forsyningssystemets ydeevne 4.2.5. Strømkapacitet, jævnstrømssystemer, holdende tog 4.2.6. Regenerativ bremsning 4.2.7. Samordning af elektrisk beskyttelse 4.2.8. Harmonisk udstråling og dynamiske virkninger ved vekselstrømssystemer 4.2.9. Køreledningens geometri 4.2.10. Strømaftagerprofil 4.2.11. Gennemsnitlig kontaktkraft 4.2.12. Dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet 4.2.13. Afstand mellem strømaftagere for konstruktion af køreledningen 4.2.14. Køreledningsmateriale 4.2.15. Faseadskillelsessektion 4.2.16. Systemadskillelsessektion 4.2.17. Infrastrukturbaseret system til registrering af energiforbrugsdata 4.2.18. Beskyttelsesforanstaltninger mod elektriske stød 4.3. Funktionelle og tekniske specifikationer for grænsefladerne 4.3.1. Generelle krav 4.3.2. Grænseflade til delsystemet Rullende materiel 4.3.3. Grænseflader til delsystemet Infrastruktur 4.3.4. Grænseflader til togkontrol- og kommunikationsdelsystemerne 4.3.5. Grænseflader til delsystemet Drift og trafikstyring 4.4. Driftsregler 4.5. Vedligeholdelsesregler 4.6. Faglige kvalifikationer 4.7. Sundhed og sikkerhed 5. Interoperabilitetskomponenter 5.1. Liste over komponenter 5.2. Komponenternes ydeevne og specifikationer 5.2.1. Køreledningssystem 6. Overensstemmelsesvurdering af interoperabilitetskomponenterne og EF-verifikation af delsystemerne 6.1. Interoperabilitetskomponenter 6.1.1. Procedurer for overensstemmelsesvurdering 6.1.2. Anvendelse af moduler 6.1.3. Innovative løsninger til interoperabilitetskomponenter 6.1.4. Særlig vurderingsprocedure for interoperabilitetskomponenten køreledning 6.1.5. EF-erklæring om overensstemmelse for interoperabilitetskomponenten køreledning 6.2. Delsystemet Energi 6.2.1. Generelle bestemmelser 6.2.2. Anvendelse af moduler 6.2.3. Innovative løsninger 6.2.4. Særlige vurderingsprocedurer for delsystemet Energi 6.3. Delsystem med interoperabilitetskomponenter uden EF-erklæring 6.3.1. Vilkår 6.3.2. Dokumentation 6.3.3. Vedligeholdelse af delsystemer, der er certificeret efter afsnit 6.3.1 7. Gennemførelse af TSI'en om energi 7.1. Anvendelse af denne TSI på banestrækninger 7.2. Anvendelse af denne TSI på nye, fornyede eller opgraderede banestrækninger 7.2.1. Indledning 7.2.2. Gennemførelsesstrategi for spænding og frekvens 7.2.3. Gennemførelsesstrategi for køreledningssystemets geometri 7.2.4. Indførelse af det jordbaserede system til registrering af energiforbrugsdata 7.3. Anvendelse af denne TSI på bestående strækninger 7.3.1. Indledning 7.3.2. Opgradering/fornyelse af kørelednings- og/eller strømforsyningssystemer 7.3.3. Parametre vedrørende vedligeholdelse 7.3.4. Eksisterende delsystem, der ikke fornyes eller opgraderes ▼M2 7.3.5. Kontrol af kompatibilitet mellem køretøj og strækning før anvendelsen af køretøjer, som har fået tilladelse ▼B 7.4. Særtilfælde 7.4.1. Generelt 7.4.2. Liste over særtilfælde Tillæg A — Overensstemmelsesvurdering af interoperabilitetskomponenter Tillæg B — EF-verifikation af delsystemet Energi Tillæg C — Gennemsnitlig nyttespænding Tillæg D — Bestemmelse af strømaftagerprofilet Tillæg E — Liste over standarder, som der henvises til Tillæg F — Liste over udestående punkter Tillæg G — Ordliste

1. INDLEDNING

▼M2

1.1. Teknisk anvendelsesområde

Denne TSI vedrører delsystemet Energi og en del af delsystemet Vedligeholdelse i Unionens jernbanesystem, jf. artikel 1 i direktiv (EU) 2016/797.

Delsystemet Energi og delsystemet Vedligeholdelse er beskrevet i henholdsvis punkt 2.2 og 2.8 i bilag II til direktiv (EU) 2016/797.

Det tekniske anvendelsesområde for denne TSI er fastsat i denne forordnings artikel 2.

▼B

1.2. Geografisk anvendelsesområde

Det geografiske anvendelsesområde for denne TSI er fastsat i forordningens artikel 2, stk. 4.

1.3. Indholdet af denne TSI

▼M2

1) I overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, i direktiv (EU) 2016/797 fastlægger denne TSI følgende forhold:

a) Den angiver det tilsigtede anvendelsesområde (afsnit 2).

b) Den fastsætter de væsentlige krav til delsystemet Energi og til en del af delsystemet Vedligeholdelse (afsnit 3).

c) Den fastlægger de funktionelle og tekniske specifikationer, som delsystemet Energi og en del af delsystemet Vedligeholdelse og deres grænseflader til andre delsystemer skal opfylde (afsnit 4).

d) Den fastlægger de interoperabilitetskomponenter og grænseflader, der skal være dækket af europæiske specifikationer, herunder europæiske standarder, som er nødvendige for at tilvejebringe interoperabilitet i Unionens jernbanesystem (afsnit 5).

e) Den angiver i hvert enkelt tilfælde, hvilke procedurer der på den ene side skal anvendes ved vurderingen af interoperabilitetskomponenternes overensstemmelse eller anvendelsesegnethed og på den anden side EF-verifikationen af delsystemerne (afsnit 6).

f) Den angiver strategien for gennemførelsen af denne TSI (afsnit 7).

g) Den angiver, for så vidt angår det berørte personale, de faglige kvalifikationer og de sundheds- og sikkerhedsmæssige vilkår, der er en forudsætning for arbejdet med drift og vedligeholdelse af delsystemet Energi og for anvendelsen af denne TSI (afsnit 4).

h) Den angiver, hvilke bestemmelser der finder anvendelse på det eksisterende delsystem Energi, især ved opgradering og fornyelse, og i disse tilfælde de ændringer, der nødvendiggør en ansøgning om en ny tilladelse.

i) Den angiver, hvilke parametre for delsystemet Energi jernbanevirksomheden skal kontrollere, og hvilke fremgangsmåder der skal følges under denne kontrol, efter at der er udstedt køretøjsomsætningstilladelse, men før første anvendelse af køretøjet, således at der sikres kompatibilitet mellem køretøjerne og de strækninger, de skal køre på.

2) I overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i direktiv (EU) 2016/797 fastsættes der bestemmelser om særtilfælde i afsnit 7.

▼B

3) Kravene i denne TSI gælder for alle sporviddesystemer inden for TSI'ens anvendelsesområde, medmindre der i et stykke henvises til en specifik sporvidde eller til specifikke nominelle sporvidder.

2. BESKRIVELSE AF DELSYSTEMET ENERGI

2.1. Definition

1) Denne TSI omfatter alle de faste anlæg, der kræves for at forsyne et tog med traktionsenergi, og som er nødvendige for at opnå interoperabilitet.

2) Delsystemet Energi består af:

a) forsyningsstationer : På primærsiden er de tilsluttet højspændingsnettet med transformering af højspændingen til en spænding og/eller omformning til et kørestrømforsyningssystem, der passer til togene. På sekundærsiden er forsyningsstationerne tilsluttet jernbanens køreledningssystem

b) koblingssteder : Elektrisk udstyr, der er placeret mellem forsyningsstationerne for at kunne forsyne og parallelkoble køreledningsnettet og for at kunne tilvejebringe elektrisk beskyttelse via udkobling og tilvejebringe hjælpestrømforsyning

c) system- og faseadskillelsessektioner : Udstyr, der er nødvendigt for at tilvejebringe en overgang mellem elektrisk forskellige systemer eller mellem forskellige faser i samme elektriske system

d) køreledningssystem : Et system, der fordeler den elektriske energi til togene på skinnerne, og overfører den til togene gennem strømaftagere. Køreledningssystemet er også forsynet med manuelt betjente eller fjernstyrede ledningskoblere til kobling af afsnit eller grupper i køreledningssystemet, afhængigt af driftsbehovene. Fødeledningerne er også en del af køreledningssystemet

e) returstrømskredsløb : Alle de ledere, der udgør den planlagte vej for traktionens returstrøm. For så vidt angår dette aspekt, udgør returstrømkredsen således en del af delsystemet Energi og har en grænseflade til delsystemet Infrastruktur.

▼M1

3) I overensstemmelse med bilag II, afsnit 2.2, i ►M2 direktiv (EU) 2016/797 ◄ er det infrastrukturbaserede udstyr til måling af strømforbruget, som i denne TSI omtales som »infrastrukturbaseret system til registrering af energiforbrugsdata«, fastsat i TSI'ens punkt 4.2.17.

▼B

2.1.1. Kørestrømsforsyning

1) Formålet med kørestrømsforsyningssystemet er at forsyne ethvert tog med strøm, så driften kan foregå i overensstemmelse med køreplanen.

2) Strømforsyningens grundparametre er defineret i punkt 4.2.

2.1.2. Køreledningens geometri og strømaftagningens kvalitet

1) Målet er at sikre pålidelig og kontinuerlig strømforsyning fra kørestrømsforsyningssystemet til det rullende materiel. Samspillet mellem køreledningen og strømaftageren er et vigtigt aspekt af interoperabiliteten.

2) Grundparametrene for køreledningens geometri og strømaftagningens kvalitet er fastsat i punkt 4.2.

2.2. Grænseflader med andre delsystemer

2.2.1. Indledning

1) Delsystemet Energi har grænseflader til andre delsystemer i jernbanesystemet, hvilket er en forudsætning for, at den tilstræbte ydeevne kan opnås. Disse grænseflader er følgende:

a) rullende materiel

b) infrastruktur

c) infrastrukturbaseret togkontrol- og signaludstyr

d) ombordværende togkontrol- og sikringsudstyr

e) drift og trafikstyring.

2) I TSI'ens punkt 4.3 fastsættes de funktionelle og tekniske specifikationer for disse grænseflader.

2.2.2. Grænseflader mellem denne TSI og TSI'en for sikkerhed i jernbanetunneller

Krav til delsystemet Energi om sikkerhed i jernbanetunneller er anført i TSI'en for sikkerhed i jernbanetunneller.

3. VÆSENTLIGE KRAV

Tabellen herunder viser grundparametrene i denne TSI, og hvordan de svarer til de væsentlige krav, som er beskrevet og nummereret i bilag III til ►M2 direktiv (EU) 2016/797 ◄ .







TSI-punkt Navn på TSI-punkt Sikkerhed Driftssikkerhed og disponibilitet Sundhed Miljøbeskyttelse Teknisk Kompatibilitet Tilgængelighed 4.2.3 Spænding og frekvens — — — — 1.5 2.2.3 — 4.2.4 Parametre vedr. forsyningssystemets ydeevne — — — — 1.5 2.2.3 — 4.2.5 Strømkapacitet, jævnstrømssystemer, holdende tog — — — — 1.5 2.2.3 — 4.2.6 Regenerativ bremsning — — — 1.4.1 1.4.3 1.5 2.2.3 — 4.2.7 Samordning af elektrisk beskyttelse 2.2.1 — — — 1.5 — 4.2.8 Harmonisk udstråling og dynamiske virkninger ved vekselstrømssystemer — — — 1.4.1 1.4.3 1.5 — 4.2.9 Køreledningssystemets geometri — — — — 1.5 2.2.3 — 4.2.10 Strømaftagerprofil — — — — 1.5 2.2.3 — 4.2.11 Gennemsnitlig kontaktkraft — — — — 1.5 2.2.3 — 4.2.12 Dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet — — — 1.4.1 2.2.2 1.5 2.2.3 — 4.2.13 Afstand mellem strømaftagere for konstruktion af køreledningssystemet — — — — 1.5 2.2.3 — 4.2.14 Køreledningsmateriale — — 1.3.1 1.3.2 1.4.1 1.5 2.2.3 — 4.2.15 Faseadskillelsessektion 2.2.1 — — 1.4.1 1.4.3 1.5 2.2.3 — 4.2.16 Systemadskillelsessektion 2.2.1 — — 1.4.1 1.4.3 1.5 2.2.3 — 4.2.17 Infrastrukturbaseret system til registrering af energiforbrugsdata — — — — 1.5 — 4.2.18 Beskyttelsesforanstaltninger mod elektriske stød 1.1.1 1.1.3 2.2.1 — — 1.4.1 1.4.3 2.2.2 1.5 — 4.4 Driftsregler 2.2.1 — — — 1.5 — 4.5 Vedligeholdelsesregler 1.1.1 2.2.1 1.2 — — 1.5 2.2.3 — 4.6 Faglige kvalifikationer 2.2.1 — — — — — 4.7 Sundhed og sikkerhed 1.1.1 1.1.3 2.2.1 — — 1.4.1 1.4.3 2.2.2 — —

4. KARAKTERISERING AF DELSYSTEMET

4.1. Indledning

1) Jernbanesystemet, som ►M2 direktiv (EU) 2016/797 ◄ finder anvendelse på, og som delsystemet Energi er en del af, er et integreret system, hvis indre sammenhæng kræver verifikation. Det skal bl.a. kontrolleres, at sammenhængen er til stede for delsystemets specifikationer, dets grænseflader til det system, det indgår i, og drifts- og vedligeholdelsesreglerne. De funktionelle og tekniske specifikationer for delsystemet og dets grænseflader, der er beskrevet i punkt 4.2 og 4.3, kræver kun anvendelse af bestemte teknologier eller tekniske løsninger, hvor det er strengt nødvendigt for interoperabiliteten i jernbanesystemet.

2) Innovative interoperabilitetsløsninger, som ikke opfylder kravene i denne TSI, der således ikke kan benyttes som vurderingsgrundlag, kræver nye specifikationer og/eller nye vurderingsmetoder. For at give plads til teknologisk innovation skal disse specifikationer og vurderingsmetoder udvikles efter den proces for innovative løsninger, der er beskrevet under punkt 6.1.3 og 6.2.3.

3) Delsystemet Energi er karakteriseret ved specifikationerne i punkt 4.2 til 4.7, som er fastlagt under hensyntagen til alle relevante væsentlige krav.

4) Vurderingsprocedurer for EF-verifikationen af delsystemet Energi er anført i TSI'ens punkt 6.2.4 og tillæg B, tabel B.1.

5) Særtilfældene er anført i punkt 7.4.

6) Når der henvises til EN-standarder i denne TSI, finder eventuelle varianter med betegnelsen »nationale undtagelser« eller »særlige nationale forhold« i EN-standarden ikke anvendelse.

4.2. Funktionelle og tekniske specifikationer for delsystemet

4.2.1. Generelle bestemmelser

Ydeevnemålene for delsystemet Energi skal som minimum specificeres ved det påkrævede ydelsesniveau for jernbanesystemet hvad angår:

a) maksimal strækningshastighed

b) togtype(r)

c) krav til driften

d) togenes effektkrav ved strømaftagerne.

4.2.2. Grundparametre for delsystemet Energi

Delsystemet Energi karakteriseres ved følgende grundparametre:

4.2.2.1. Energiforsyning:

a) Spænding og frekvens (4.2.3)

b) Parametre vedrørende forsyningssystemets ydeevne (4.2.4)

c) Strømkapacitet, jævnstrømssystemer, holdende tog (4.2.5)

d) Regenerativ bremsning (4.2.6)

e) Samordning af elektrisk beskyttelse (4.2.7)

f) Harmonisk udstråling og dynamiske påvirkninger ved vekselstrømssystemer (4.2.8)

4.2.2.2. Køreledningens geometri og strømaftagningens kvalitet:

a) Køreledningens geometri (4.2.9)

b) Strømaftagerprofil (4.2.10)

c) Gennemsnitlig kontaktkraft (4.2.11)

d) Dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet (4.2.12)

e) Afstand mellem strømaftagere ved projektering af køreledningssystemet (4.2.13)

f) Køreledningsmateriale (4.2.14)

g) Faseadskillelsessektion (4.2.15)

h) Systemadskillelsessektion (4.2.16)

4.2.2.3. Infrastrukturbaseret system til registrering af energiforbrugsdata (4.2.17)

4.2.2.4. Beskyttelsesforanstaltninger mod elektriske stød (4.2.18).

4.2.3. Spænding og frekvens

1) Spænding og frekvens for delsystemet Energi skal være et af de fire systemer, der er fastlagt i overensstemmelse med afsnit 7:

a) 25 kV 50 Hz vekselstrøm

b) 15 kV 16,7 Hz vekselstrøm

c) 3 kV jævnstrøm

d) 1,5 kV jævnstrøm.

2) Værdierne og grænserne for spænding og frekvens skal være i overensstemmelse med EN 50163:2004, punkt 4 for det valgte system.

4.2.4. Parametre vedrørende forsyningssystemets ydeevne

Følgende parametre skal tages i betragtning:

a) maksimal togstrøm (4.2.4.1)

b) togenes effektfaktor og den gennemsnitlige nyttespænding (4.2.4.2).

4.2.4.1. Maksimal togstrøm

Delsystemet Energi skal sikre, at strømforsyningen gør det muligt at opnå den specificerede ydeevne og tillade kørsel med tog med et effektoptag på mindre end 2 MW uden strømbegrænsning.

4.2.4.2. Gennemsnitlig nyttespænding

Den beregnede gennemsnitlige nyttespænding ved strømaftageren skal være i overensstemmelse med EN 50388:2012, punkt 8 (undtagen punkt 8.3, som erstattes af punkt C.1 i tillæg C). Der skal ved simulering tages højde for værdierne ved togenes reelle effektfaktor. I punkt C.2 i tillæg C gives der yderligere oplysninger om EN 50388:2012 punkt 8.2.

▼M1

4.2.5. Strøm ved holdende tog (kun jævnstrømssystemer)

▼B

1) I jævnstrømssystemer skal køreledningssystemet konstrueres til 300 A (i et 1,5 kV forsyningssystem) og 200 A (i et 3 kV forsyningssystem) pr. strømaftager på holdende tog.

2) Strømkapaciteten for holdende tog skal opnås ved den statistiske gennemsnitsværdi for kontaktkraften i tabel 4, punkt 7.2 i EN 50367:2012.

3) Køreledningssystemet skal konstrueres under hensyntagen til temperaturgrænser i overensstemmelse med EN 50119:2009, punkt 5.1.2.

4.2.6. Regenerativ bremsning

1) Vekselstrømforsyningssystemer skal konstrueres således, at regenerativ bremsning kan anvendes på en sådan måde, at der problemfrit kan udveksles energi enten med andre tog eller på en hvilken som helst anden måde.

2) Jævnstrømforsyningssystemer skal konstrueres således, at regenerativ bremsning i det mindste kan anvendes ved at udveksle energi med andre tog.

4.2.7. Samordning af elektrisk beskyttelse

Konstruktioner til koordinering af elektrisk beskyttelse i delsystemet Energi skal være i overensstemmelse med kravene i EN 50388:2012, punkt 11.

4.2.8. Harmonisk udstråling og dynamiske påvirkninger ved vekselstrømssystemer

1) Samspillet mellem kørestrømsforsyningssystemet og det rullende materiel kan føre til manglende elektrisk stabilitet i systemet.

2) For at sikre kompabilitet i det elektriske system skal harmoniske overspændinger begrænses til under de kritiske værdier i overensstemmelse med EN 50388:2012, punkt 10.4.

4.2.9. Køreledningens geometri

1) Køreledningsanlægget skal konstrueres til strømaftagerhoveder, hvis geometri er specificeret i TSI'en om lokomotiver og passagervogne, punkt 4.2.8.2.9.2, under hensyntagen til bestemmelserne i punkt 7.2.3 i nærværende TSI.

2) Køreledningens højde og sideforskydning under påvirkning af sidevind er faktorer, som er afgørende for interoperabiliteten i jernbanesystemet.

4.2.9.1. Køreledningens højde

1) De tilladte data for køreledningens højde angives i tabel 4.2.9.1







Tabel 4.2.9.1 Køreledningens højde Beskrivelse v ≥ 250 [km/t] v < 250 [km/t] Køreledningens nominelle højde [mm] Mellem 5 080 og 5 300 Mellem 5 000 og 5 750 Køreledningens mindste designhøjde [mm] 5 080 I overensstemmelse med EN 50119:2009, punkt 5.10.5 afhængig af den valgte sporvidde Køreledningens maksimale designhøjde [mm] 5 300 6 200 (1) (1) Når der tages hensyn til tolerancer og opløft som vist i EN 50119:2009, figur 1, må den største køreledningshøjde ikke blive mere end 6 500 mm.

2) Med hensyn til forholdet mellem køreledningens højde og strømaftagerens arbejdsområde i højden se EN 50119:2009, figur 1.

3) Ved overkørsler skal køreledningens højde fastsættes i henhold til nationale regler eller i mangel af nationale regler EN 50122-1:2011, punkt 5.2.4 og 5.2.5.

4) I systemet med sporvidde 1 520 mm og 1 524 mm skal værdierne for køreledningens højde være som følger:

a) Køreledningens nominelle højde: mellem 6 000 mm og 6 300 mm

b) Køreledningens mindste designhøjde: 5 550 mm

c) Køreledningens maksimale designhøjde: 6 800 mm.

4.2.9.2. Maksimal sideforskydning

1) Køreledningens maksimale sideforskydning i forhold til sporets centerprofillinje under påvirkning af sidevind skal være i overensstemmelse med tabel 4.2.9.2.







Tabel 4.2.9.2 Maksimal sideforskydning afhængig af strømaftagerens længde Strømaftagerens længde [mm] Maksimal sideforskydning [mm] 1 600 400 (1) 1 950 550 (1) (1) Værdierne skal justeres i forhold til strømaftagerens bevægelser og sporets tolerancer, jf. tillæg D.1.4.

2) Ved flerskinnespor skal kravet vedrørende sideforskydning være opfyldt for hvert af de skinnepar (projekteret med henblik på drift som selvstændigt spor), som det er hensigten at vurdere i forhold til TSI'en.

3) Sporviddesystem 1 520 mm:

For medlemsstater, der anvender strømaftagerprofiler i henhold til punkt 4.2.8.2.9.2.3 i TSI'en for lokomotiver og passagervogne, skal køreledningens maksimale sideforskydning i forhold til sporets centerlinje under påvirkning af sidevind være 500 mm.

4.2.10. Strømaftagerprofil

1) De eneste dele af delsystemet Energi, der må rage ind i det mekaniske, kinematiske strømaftagerprofil (se tillæg D, figur D.2), er køreledningen og sideholderrøret.

2) Det mekaniske, kinematiske strømaftagerprofil for interoperable strækninger bestemmes ved den metode, der anvises i tillæg D.1.2, og de strømaftagerprofiler, der defineres i TSI'en for lokomotiver og passagervogne, punkt 4.2.8.2.9.2.1 og 4.2.8.2.9.2.2

3) Dette profil beregnes ved hjælp af en kinematisk metode med følgende værdier:

a) for strømaftagerudsving — epu — på 0,110 m ved den nedre kontrolhøjde — h′u ≤ 5,0 m og

b) for strømaftagerudsving — epo — på 0,170 m ved den øvre kontrolhøjde — h′o ≤ 6,5 m og

i overensstemmelse med punkt D.1.2.1.4 i tillæg D og andre værdier i overensstemmelse med punkt D.1.3 i tillæg D.

4) Sporviddesystem 1 520 mm:

For medlemsstater, der anvender strømaftagerprofiler i henhold til punkt 4.2.8.2.9.2.3 i TSI'en for lokomotiver og passagervogne, er strømaftagerens statiske fritrumsprofil defineret i punkt D.2 i tillæg D.

4.2.11. Gennemsnitlig kontaktkraft

1) Den gennemsnitlige kontaktkraft, Fm, er kontaktkraftens statistiske gennemsnitsværdi. Fm er sammensat af de statiske, dynamiske og aerodynamiske komponenter af strømaftagerens kontaktkraft.

2) Fm-værdiens variationsbredde for hvert af strømforsyningssystemerne er defineret i tabel 6 i EN 50367:2012.

3) Køreledningsanlæggene skal være konstrueret til at optage det øvre grænsetryk for Fm som anført i tabel 6 i EN 50367:2012.

▼M2

4) Kurverne gælder for en hastighed på op til 360 km/h. For hastigheder over 360 km/h finder procedurerne i punkt 6.1.3 anvendelse.

▼B

4.2.12. Dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet

1) Afhængig af vurderingsmetoden skal køreledningsanlægget overholde grænseværdierne for dynamisk opførsel og køreledningens opløft (ved den dimensionerende hastighed), som er fastsat i tabel 4.2.12.







Tabel 4.2.12 Krav til dynamisk opførsel og strømaftagningens kvalitet Krav v ≥ 250 [km/t] 250 > v > 160 [km/t] v ≤ 160 [km/t] Plads til opløft af sideholderrør 2S 0 Gennemsnitlig kontaktkraft Fm Se afsnit 4.2.11 Standardafvigelse ved den maksimale strækningshastighed σmax [N] 0,3Fm Lysbuedannelse i procent ved maksimal strækningshastighed, NQ (%) (lysbuens mindste varighed: 5 ms) ≤ 0,2 ≤ 0,1 for vekselstrømssystemer ≤ 0,2 for jævnstrømssystemer ≤ 0,1

2) S0 er det beregnede, simulerede eller målte opløft af køreledningen ved et sideholderrør, som opstår under normale driftsbetingelser med en eller flere strømaftagere med den øvre grænse Fm ved den maksimale strækningshastighed. Når sideholderens opløft er fysisk begrænset på grund af køreledningsanlæggets design, er det tilladt at reducere den nødvendige plads til 1,5S0 (jf. EN 50119:2009 punkt 5.10.2).

3) Det maksimale kontakkraft (Fmax) ligger normalt inden for intervallet Fm plus tre standardafvigelser σmax. Højere værdier kan forekomme på særlige steder og er opgivet i EN 50119:2009, tabel 4, punkt 5.2.5.2. På stive komponenter i køreledningsanlægget som f.eks. ledningsadskillere kan kontaktkraften gå op til makimalt 350 N.

4.2.13. Afstand mellem strømaftagere for design af køreledningssystemet

▼M1

Køreledningssystemet skal konstrueres til mindst to aktive strømaftagere efter hinanden. Den indbyrdes afstand mellem to tilstødende strømaftagerhoveders centerlinjer skal svare til eller være mindre end de værdier, der er fastsat i kolonne A, B eller C i tabel 4.2.13:

▼B







Tabel 4.2.13 Afstand mellem strømaftagere for design af køreledningssystemet Dimensionerende hastighed [km/t] ►M1 Afstand ◄ ved vekselstrøm [m] ►M1 Afstand ◄ ved 3 kV jævnstrøm [m] ►M1 Afstand ◄ ved 1,5 kV jævnstrøm [m] Type A B C A B C A B C v ≥ 250 200 200 200 200 35 160 < v < 250 200 85 35 200 115 35 200 85 35 120 < v ≤ 160 85 85 35 20 20 20 85 35 20 80 < v ≤ 120 20 15 15 20 15 15 35 20 15 v ≤ 80 8 8 8 8 8 8 20 8 8

4.2.14. Køreledningsmateriale

1) Kombinationen af køreledningsmateriale og kontaktstykkemateriale har stor betydning for sliddet på kontaktstykke og køreledning.

2) De tilladte kontaktstykkematerialer er defineret i punkt 4.2.8.2.9.4.2 i TSI'en for lokomotiver og passagervogne.

3) Tilladte materialer til køreledning er kobber og kobberlegeringer. Køreledningen skal være i overensstemmelse med kravene i EN 50149:2012 punkt 4.2 (undtagen henvisningen til standardens bilag B) og 4.3 samt 4.6 til 4.8.

4.2.15. Faseadskillelsessektion

4.2.15.1. Generelt

1) Faseadskillelsessektionen skal være konstrueret således, at togene kan bevæge sig fra et afsnit til det tilstødende, uden at de to faser forbindes (kortsluttes). Togets energiforbrug (trækkraft, hjælpeanordninger og tomgangsstrømmen i transformeren) skal sænkes til 0, før det kører ind i en faseadskillelsessektion. De fornødne foranstaltninger skal træffes (undtagen i den korte faseadskillelsessektion) for at sikre, at tog, der er standset inden for faseadskillelsessektionen, kan sættes i gang igen.

2) Den samlede længde D af neutrale sektioner er fastsat i EN 50367:2012, punkt 4. I beregningen af D skal der tages højde for frirum i overensstemmelse med EN 50119:2009, punkt 5.1.3 og et opløft på S0.

4.2.15.2. Strækninger med hastigheder v ≥ 250 km/t

Der kan anvendes to typer af konstruktioner til faseadskillelse, enten:

a) an udformning af faseadskillelsen, hvor alle strømaftagere på de længste interoperable tog befinder sig i den neutrale sektion. Den neutrale sektions samlede længde skal være mindst 402 m.

De detaljerede krav findes i EN 50367:2012, bilag A.1.2 eller

b) en kortere faseadskillelse med tre isolerede adskillelsesfelter som vist i EN 50367:2012, bilag A.1.4. Den samlede længde af den neutrale sektion er mindre end 142 m, inklusive parallelførte overlapninger og tolerancer.

4.2.15.3. Strækninger med hastigheder v < 250 km/t

Faseadskillelsessektionen skal normalt konstrueres ved hjælp af de løsninger, der er beskrevet i EN 50367:2012, bilag A.1. Når der foreslås en alternativ løsning, skal det påvises, at alternativet er mindst lige så pålideligt.

4.2.16. Systemadskillelsessektion

4.2.16.1. Generelt

1) Systemadskillelsessektionen skal være konstrueret således, at togene kan bevæge sig fra et strømforsyningssystem til et tilstødende kørestrømsforsyningssystem af en anden art, uden at de to systemer kortsluttes. Systemadskillelsessektionen kan passeres på to måder:

a) med hævede strømaftagere og forbindelse til køreledningen

b) med sænkede strømaftagere og uden forbindelse til køreledningen.

2) Infrastrukturforvalterne for to nabosystemer skal aftale enten a) eller b) i overensstemmelse med de foreliggende forhold.

3) Den samlede længde D af neutrale afsnit er fastsat i EN 50367:2012, punkt 4. I beregningen af D skal der tages højde for frirum i overensstemmelse med EN 50119:2009, punkt 5.1.3 og et opløft på S0.

4.2.16.2. Hævede strømaftagere

1) Togets effektforbrug (traktionskraft, øvrige elforbrugende installationer og tomgangsstrømmen i transformeren) skal sænkes til 0, før det kører ind i en systemadskillelsessektion.

2) Hvis systemadskillelsessektionen gennemkøres med strømaftagerne hævet til køreledningen, skal deres funktionelle konstruktion opfylde følgende specifikationer:

a) køreledningssystemets dele skal have en geometri, der forhindrer, at strømaftagerne kortslutter eller forbinder de to strømsystemer

b) der skal tages forholdsregler i delsystemet Energi for at undgå, at de to strømforsyningssystemer forbindes, hvis udkoblingen af togets effektafbryder(e) svigter

c) variationerne i køreledningshøjden skal i hele systemadskillelsessektionen opfylde kravene i EN 50119:2009, punkt 5.10.3.

4.2.16.3. Sænkede strømaftagere

1) Denne mulighed skal vælges, hvis betingelserne for passage med hævede strømaftagere ikke kan opfyldes.

2) Hvis et systemadskillelsessektion gennemkøres med sænkede strømaftagere, skal den udformes således, at man undgår at forbinde de to systemer med en strømaftager, der er hævet ved en fejl.

▼M1

4.2.17. Infrastrukturbaseret system til registrering af energiforbrugsdata

1) Punkt 4.2.8.2.8 i TSI'en om lokomotiver og passagervogne indeholder krav til ombordværende energimålesystemer, som skal producere og levere sammenstillede energifaktureringsdatasæt til et infrastrukturbaseret system til registrering af energiforbrugsdata.

2) Det infrastrukturbaserede system til registrering af energiforbrugsdata skal modtage, lagre og overføre sammenstillede energifaktureringsdata uden at ødelægge deres validitet (i overensstemmelse med kravene i EN 50463-3:2017, punkt 4.12).

3) Det infrastrukturbaserede system til registrering af energiforbrugsdata skal understøtte alle de dataudvekslingskrav, der er anført i punkt 4.2.8.2.8.4 i TSI'en for lokomotiver og passagervogne, og kravene i EN 50463-4:2017, punkt 4.3.6 og 4.3.7.

▼B

4.2.18. Beskyttelsesforanstaltninger mod elektriske stød

Den elektriske sikkerhed i køreledningssystemet og beskyttelsen mod elektrisk stød skal opnås ved overholdelse af EN 50122-1:2011+A1:2011, punkt 5.2.1 (kun for offentligt tilgængelige områder), 5.3.1, 5.3.2, 6.1, 6.2 (sporisolationskredsløb er undtaget fra kravet), punkt 9.2.2.1 og 9.2.2.2, når det gælder grænserne for vekselstrømspænding for menneskers sikkerhed, og punkt 9.3.2.1 og 9.3.2.2, når det gælder grænserne for jævnstrømsspænding.

4.3. Funktionelle og tekniske specifikationer for grænsefladerne

4.3.1. Generelle krav

Med hensyn til teknisk kompatibilitet er grænsefladerne opført i følgende delsystemrækkefølge: rullende materiel, infrastruktur, togkontrol og signaler, drift og trafikstyring.

4.3.2. Grænseflade til delsystemet Rullende materiel







Henvisning i TSI'en om energi Henvisning i TSI'en om lokomotiver og passagervogne Parameter Punkt Parameter Punkt Spænding og frekvens 4.2.3 Drift inden for spændings- og frekvensområder 4.2.8.2.2 Parametre vedr. forsyningssystemets ydeevne: — maksimal togstrøm — togenes effektfaktor og den gennemsnitlige nyttespænding 4.2.4 Maksimal strøm fra køreledning Effektfaktor 4.2.8.2.4 4.2.8.2.6 Strømkapacitet, jævnstrømssystemer, holdende tog 4.2.5 Maksimal strøm ved stilstand 4.2.8.2.5 Regenerativ bremsning 4.2.6 Regenerativ bremsning med energi til køreledning 4.2.8.2.3 Samordning af elektrisk beskyttelse 4.2.7 Elektrisk beskyttelse af toget 4.2.8.2.10 Harmonisk udstråling og dynamiske virkninger ved vekselstrømssystemer 4.2.8 Forstyrrelser i energisystemet ved vekselstrømssystemer 4.2.8.2.7 Køreledningssystemets geometri 4.2.9 Strømaftagerens arbejdsområde i højden Strømaftagerhovedets geometri 4.2.8.2.9.1 4.2.8.2.9.2 Strømaftagerprofil 4.2.10 Tillæg D Strømaftagerhovedets geometri Profilbestemmelse 4.2.8.2.9.2 4.2.3.1 Gennemsnitlig kontaktkraft 4.2.11 Strømaftagerens statiske kontaktkraft 4.2.8.2.9.5 Strømaftagerens kontaktkraft og dynamiske egenskaber 4.2.8.2.9.6 Dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet 4.2.12 Strømaftagerens kontaktkraft og dynamiske egenskaber 4.2.8.2.9.6 Afstand mellem strømaftagere ved projektering af køreledningssystemet 4.2.13 Placering af strømaftagere 4.2.8.2.9.7 Køreledningsmateriale 4.2.14 Kontaktstykkets materiale 4.2.8.2.9.4 Afsnit til: faseadskillelse systemadskillelse 4.2.15 4.2.16 Passage af sektioner til fase- eller systemadskillelse 4.2.8.2.9.8 Infrastrukturbaseret system til registrering af energiforbrugsdata 4.2.17 Ombordværende energimålesystem 4.2.8.2.8

4.3.3. Grænseflader til delsystemet Infrastruktur







Henvisning i TSI'en om energi Henvisning i TSI'en om drift og trafikstyring Parameter Punkt Parameter Punkt Strømaftagerprofil 4.2.10 Fritrumsprofil 4.2.3.1

4.3.4. Grænseflader til togkontrol- og kommunikationsdelsystemerne

1) Grænsefladen for kørestrømsstyringen er en grænseflade mellem delsystemerne Energi og Rullende materiel.

2) Informationerne overføres imidlertid via togkontrol- og kommunikationsdelsystemerne, og derfor specificeres denne grænseflade i TSI'en for togkontrol og signaler til konventionelle tog og i TSI'en for lokomotiver og passagervogne.

3) Den relevante information til betjening af afbryderen, ændring af den maksimale togstrøm, ændring af strømforsyningssystemet og styring af strømaftageren skal overføres via ERTMS, hvis strækningen er udstyret med ERTMS.

4) De harmoniske strømme, der påvirker delsystemet Togkontrol og signaler, er fastsat i TSI'en om togkontrol og signaler.

4.3.5. Grænseflader til delsystemet Drift og trafikstyring







Henvisning i TSI'en om energi Henvisning i TSI'en om drift og trafikstyring Parameter Punkt Parameter Punkt Maksimal togstrøm 4.2.4.1 Oprangering Udarbejdelse af strækningsoversigten 4.2.2.5 4.2.1.2.2.1 Sektioner til: Faseadskillelse Systemadskillelse 4.2.15 4.2.16 Oprangering Udarbejdelse af strækningsoversigten 4.2.2.5 4.2.1.2.2.1

4.4. Driftsregler

▼M2

1) Driftsreglerne udarbejdes efter de procedurer, der er beskrevet i infrastrukturforvalterens sikkerhedsledelsessystem. I disse regler er der taget hensyn til den dokumentation vedrørende driften, som indgår i det tekniske dossier, der er foreskrevet i artikel 15, stk. 4, og som der redegjort nærmere for i bilag IV til direktiv (EU) 2016/797.

▼B

2) I visse situationer, der omfatter forud planlagte arbejder, kan det være nødvendigt midlertidigt at afvige fra specifikationerne for delsystemet Energi og dets interoperabilitetskomponenter, som defineres i TSI'ens afsnit 4 og 5.

4.5. Vedligeholdelsesregler

1) Vedligeholdelsesreglerne udarbejdes efter de procedurer, der er beskrevet i infrastrukturforvalterens sikkerhedsledelsessystem.

2) Som del af det tekniske dossier, der ledsager verifikationserklæringen, skal vedligeholdelsesmanualen for interoperabilitetskomponenterne og delsystemets elementer udarbejdes, før delsystemet tages i brug.

3) Vedligeholdelsesplanen skal udarbejdes for delsystemet for at sikre, at de i denne TSI fastsatte krav vedligeholdes i dets levetid.

4.6. Faglige kvalifikationer

De faglige kvalifikationer, der kræves af personalet med hensyn til drift og vedligeholdelse af delsystemet Energi, er omfattet af de procedurer, som er beskrevet i infrastrukturforvalterens sikkerhedsledelsessystem, og er ikke fastsat i denne TSI.

4.7. Sundhed og sikkerhed

1) De vilkår for beskyttelse af medarbejdernes sundhed og sikkerhed, der skal overholdes under drift og vedligeholdelse af delsystemet Energi, skal være i overensstemmelse med relevant europæisk og national lovgivning.

2) Emnet er ligeledes omfattet af de procedurer, der er beskrevet i infrastrukturforvalterens sikkerhedsledelsessystem.

5. INTEROPERABILITETSKOMPONENTER

5.1. Liste over komponenter

1) Interoperabilitetskomponenterne er omfattet af de relevante bestemmelser i ►M2 direktiv (EU) 2016/797 ◄ og angivet herunder for delsystemet Energi.

2) Køreledningssystem:

a) Interoperabilitetskomponenten køreledningssystem består af nedenstående komponenter, som skal installeres inden for delsystemet Energi, med tilhørende design og konfigurationsregler.

b) Komponenterne i et køreledningssystem udgøres af ledninger, som, ophængt over banelinjen, skal levere strøm til elektriske tog, samt dertil hørende beslag, ledningsadskillere med tilhørende tilslutningsdele, herunder fødestroppe og overstropninger. Køreledningssystemet anbringes over køretøjsprofilets øvre grænse og leverer elektrisk energi til køretøjerne gennem strømaftagere.

c) Støttekomponenter såsom køreledningsophæng, master og fundamenter, returstrømledere, autotransformerfødning, kobleren og andre isolatorer indgår ikke i køreledningssystemet som interoperabilitetskomponent. De er omfattet af kravene til delsystemet for så vidt angår interoperabilitet.

3) Overensstemmelsesvurderingen skal dække alle de faser og specifikationer, som er angivet i punkt 6.1.4 og markeret med X i tabel A.1 i tillæg A til denne TSI.

5.2. Komponenternes ydeevne og specifikationer

5.2.1. Køreledningssystem

5.2.1.1. Køreledningssystemets geometri

Køreledningssystemet skal være designet i overensstemmelse med punkt 4.2.9.

5.2.1.2. Gennemsnitlig kontaktkraft

Køreledningssystemet skal være designet med anvendelse af den gennemsnitlige kontaktkraft Fm som angivet i punkt 4.2.11.

5.2.1.3. Dynamisk opførsel

Kravene til køreledningssystemets dynamiske opførsel er fastsat i punkt 4.2.12.

5.2.1.4. Plads til opløft af sideholderrør

Køreledningssystemet skal være designet med den nødvendige plads til opløft som angivet i punkt 4.2.12.

5.2.1.5. Afstand mellem strømaftagere for design af køreledningen

Køreledningen skal designes for en afstand mellem strømaftagerne som angivet i punkt 4.2.13.

▼M1

5.2.1.6. Strøm ved holdende tog (kun jævnstrømssystemer)

▼B

Ved jævnstrømssystemer skal køreledningssystemet være designet i overensstemmelse med kravene i punkt 4.2.5.

5.2.1.7. Køreledningsmateriale

Køreledningsmaterialet skal være i overensstemmelse med kravene i punkt 4.2.14.

6. OVERENSSTEMMELSESVURDERING AF INTEROPERABILITETSKOMPONENTERNE OG EF-VERIFIKATION AF DELSYSTEMERNE

Modulerne til procedurer for vurdering af overensstemmelse og anvendelsesegnethed og for EF-verifikation findes i Kommissionens afgørelse 2010/713/EU.

6.1. Interoperabilitetskomponenter

6.1.1. Procedurer for overensstemmelsesvurdering

1) Procedurerne for overensstemmelsesvurdering af interoperabilitetskomponenterne, jf. denne TSI's afsnit 5, gennemføres ved anvendelse af de relevante moduler.

2) Procedurerne for vurdering af særlige krav til interoperabilitetskomponenter er anført i punkt 6.1.4.

6.1.2. Anvendelse af moduler

1) Der benyttes følgende moduler for vurdering af interoperabilitetskomponenternes overensstemmelse:

CA Intern produktionskontrol

CB EF-typeafprøvning

CC Typeoverensstemmelse på grundlag af intern produktionskontrol

CH Overensstemmelse på grundlag af et komplet kvalitetsstyringssystem

CH1 Overensstemmelse på grundlag af et komplet kvalitetsstyringssystem plus en konstruktionsundersøgelse.







Tabel 6.1.2 Moduler for overensstemmelsesvurdering af interoperabilitetskomponenter Procedurer Moduler Indført på markedet i EU før denne TSI's ikrafttræden CA eller CH Indført på markedet i EU efter denne TSI's ikrafttræden CB + CC eller CH1

2) Modulerne for vurdering af interoperabilitetskomponenters overensstemmelse vælges blandt dem, der er vist i tabel 6.1.2.

3) Produkter, der er indført på markedet før offentliggørelsen af den relevante TSI, anses for typegodkendt, hvorfor det ikke er nødvendigt at foretage en EF-typeafprøvning (modul CB); dette forudsætter dog, at fabrikanten påviser, at interoperabilitetskomponenterne er blevet prøvet og verificeret med tilfredsstillende resultat i forbindelse med tidligere anvendelser under tilsvarende forhold, og at de opfylder kravene i denne TSI. I så fald er disse vurderinger fortsat gyldige for den nye anvendelse. Kan det ikke påvises, at løsningen har stået sin prøve tidligere, anvendes proceduren for interoperabilitetskomponenter, der indføres på EU's marked efter offentliggørelsen af denne TSI.

6.1.3. Innovative løsninger til interoperabilitetskomponenter

Hvis der foreslås en innovativ løsning til en interoperabilitetskomponent, finder den procedure beskrevet i artikel 10 i denne forordning anvendelse.

6.1.4. Særlig vurderingsprocedure for interoperabilitetskomponenten køreledning

6.1.4.1. Vurdering af dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet

1) Metode:

a) Vurdering af den dynamiske opførsel og strømaftagningskvalitet involverer køreledningssystemet (delsystemet Energi) og strømaftageren (delsystemet Rullende materiel).

b) Efterlevelsen af kravene til dynamisk opførsel verificeres ved vurdering af:

— køreledningens opløft — og enten

— gennemsnitlig kontaktkraft Fm og standardafvigelsen σmax — eller

— buedannelsen i procent.

c) Ordregiveren oplyser, hvilken verifikationsmetode der skal anvendes.

d) Designet af køreledningssystemet skal vurderes ved hjælp af et værktøj til simulering, der er valideret i henhold til EN 50318:2002, og ved målinger i henhold til EN 50317:2012.

e) Hvis en eksisterende køreledningssystem har været i drift i mindst 20 år, er simulering, jf. punkt 2, valgfri. Den i punkt 3 definerede måling skal mindst udføres for den mest ugunstige konfiguration af strømaftagere med hensyn til det specifikke køreledningssystems dynamiske ydeevne.

f) Målingen kan udføres i en specialanlagt testsektion eller på en strækning, hvor køreledningen er under opsætning.

2) Simulering:

a) Simuleringen og resultatanalysen skal foretages under repræsentative forhold (og f.eks. omfatte tunneller, transversaler, neutrale sektioner mv.).

b) Simuleringerne skal foretages med mindst to forskellige strømaftagertyper, som stemmer overens med TSI'en for den relevante hastighed ( 5 ) og kørestrømsforsyningssystemet, ved hastigheder op til den dimensionerende hastighed for det køreledningssystem, der foreslås som interoperabilitetskomponent.

c) Det er tilladt at udføre simuleringen med strømaftagertyper, der er under certificering som interoperabilitetskomponenter, hvis de opfylder de andre krav i TSI'en for lokomotiver og passagervogne.

d) Simuleringen udføres med en enkelt strømaftager og med flere strømaftagere, hvis indbyrdes afstand opfylder kravene i punkt 4.2.13.

e) Den simulerede strømaftagningskvalitet godtages kun, hvis den er i overensstemmelse med punkt 4.2.12 hvad angår opløft, gennemsnitlig kontaktkraft og standardafvigelse for hver af strømaftagerne.

3) Måling:

a) Kan simuleringsresultaterne godtages, foretages en dynamisk prøvning på et repræsentativt strækningsafsnit udstyret med det nye køreledningssystem.

b) Denne måling kan foretages enten før ibrugtagning eller under normale driftsforhold.

c) Til ovennævnte strækningsprøvning skal en af de to valgte strømaftagertyper være monteret på rullende materiel, der kan opnå den relevante hastighed på det repræsentative strækningsafsnit.

d) Afprøvningerne skal mindst udføres for de ifølge simuleringerne mest ugunstige strømaftagerplaceringer hvad angår interaktionsydeevne. Hvis det ikke er muligt at foretage afprøvninger ved at anvende en afstand på 8 m mellem strømaftagere, er det for afprøvninger med hastigheder på op til 80 km/t tilladt at øge afstanden mellem to strømaftagere efter hinanden op til 15 m.

e) Hver strømaftagers gennemsnitlige kontaktkraft skal opfylde kravene i punkt 4.2.11 op til den påtænkte dimensionerende hastighed for det køreledningssystem, der afprøves.

f) Den målte strømaftagningskvalitet godtages kun, hvis den er i overensstemmelse med punkt 4.2.12 hvad angår opløft og enten gennemsnitlig kontaktkraft og standardafvigelse eller buedannelse i procent.

g) Hvis alle ovenstående afprøvninger er gennemført tilfredsstillende, anses der afprøvede design for et køreledningssystem for at være godkendt, og det kan så bruges på de strækninger, hvor designets karakteristika er kompatible.

h) Vurderingen af dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet for interoperabilitetskomponenten strømaftager er fastsat i TSI'en for lokomotiver og passagervogne, punkt 6.1.3.7.

▼M1

6.1.4.2. Vurdering af strøm ved holdende tog (kun jævnstrømssystemer)

▼B

Overensstemmelsesvurderingen skal udføres i henhold til EN 50367:2012, bilag A.3 for den statiske kraft defineret i punkt 4.2.5.

6.1.5. EF-erklæring om overensstemmelse for interoperabilitetskomponenten køreledningssystem

Ifølge bilag IV, afsnit 3, i direktiv 2008/57/EF skal EF-erklæringen om overensstemmelse ledsages af en redegørelse for anvendelsesbetingelserne på følgende punkter:

a) maksimal designhastighed

b) nominel spænding og frekvens

▼M1

c) kontinuerlig strømstyrke

▼B

d) godtaget strømaftagerprofil.

6.2. Delsystemet Energi

6.2.1. Generelle bestemmelser

▼M2

1) Efter anmodning fra ansøgeren udfører det bemyndigede organ EF-verifikationen efter reglerne i artikel 15 i direktiv (EU) 2016/797 og i overensstemmelse med de relevante moduler.

▼B

2) Hvis ansøgeren godtgør, at afprøvninger eller verifikationer af et delsystem tidligere har opnået godkendelse af et design under tilsvarende forudsætninger, skal det bemyndigede organ tage hensyn hertil under EF-verifikationen.

3) Procedurerne for vurdering af særlige krav til delsystemet er anført i punkt 6.2.4.

▼M2

4. Ansøgeren udfærdiger EF-verifikationserklæringen for delsystemet Energi i henhold til direktiv (EU) 2016/797, artikel 15, stk. 1, og bilag IV.

▼B

6.2.2. Anvendelse af moduler

Til EF-verifikationsproceduren for delsystemet Energi kan ansøgeren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant vælge mellem følgende moduler:

a) modul SG: EF-verifikation på grundlag af enhedsverifikation eller

b) modul SH1: EF-verifikation på grundlag af et komplet kvalitetsstyringssystem plus en konstruktionsundersøgelse.

6.2.2.1. Anvendelse af modul SG

Når modul SG anvendes, kan det bemyndigede organ tage dokumentation for undersøgelser, kontrol eller afprøvning, der er gennemført succesfuldt under sammenlignelige forhold af andre organer eller af (eller på vegne af) ansøgeren, i betragtning.

6.2.2.2. Anvendelse af modul SH1

Modul SH1 må kun vælges, når de aktiviteter, der bidrager til det delsystemforslag, der skal verificeres (projektering, fabrikation, samling og installation), er underlagt et kvalitetsstyringssystem for projektering, fabrikation samt kontrol og afprøvning af det endelige produkt, som er godkendt og overvåget af et bemyndiget organ.

6.2.3. Innovative løsninger

Hvis der foreslås en innovativ løsning til delsystemet Energi, finder den procedure, der er beskrevet i artikel 10 i denne forordning, anvendelse.

6.2.4. Særlige vurderingsprocedurer for delsystemet Energi

6.2.4.1. Vurdering af den gennemsnitlige nyttespænding

1) Vurderingen foretages i henhold til EN 50388:2012, punkt 15.4.

2) Vurderingen foretages kun i tilfælde af nye eller opgraderede delsystemer.

6.2.4.2. Vurdering af regenerativ bremsning

1) Vurdering for faste installationer, der forsynes med vekselstrøm, skal udføres i henhold til EN 50388:2012, punkt 15.7.2.

2) Vurderingen af jævnstrømsforsyning udføres ved en undersøgelse af det projekterede.

6.2.4.3. Vurdering af samordning af elektrisk beskyttelse

Vurderingen af forsyningsstationens projekterede design og drift foretages i henhold til EN 50388:2012 punkt 15.6.

6.2.4.4. Vurdering af harmonisk udstråling og dynamiske virkninger ved vekselstrømssystemer

1) Der skal foretages en kompatibilitetsundersøgelse i henhold til EN 50388:2012 punkt 10.3.

2) Undersøgelsen skal kun foretages i tilfælde, hvor der indføres omformere med aktive halvledere i kørestrømforsyningssystemet.

3) Det bemyndigede organ skal vurdere, hvorvidt kriterierne i EN 50388:2012, punkt 10.4 er opfyldt.

6.2.4.5. Vurdering af dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet (indbygning i et delsystem)

1) Hovedformålet med denne afprøvning er at identificere fejl vedrørende fordeling og konstruktion, ikke at vurdere konstruktionsprincippet.

2) Målinger af parametrene, som interagerer med hinanden, skal foretages i henhold til EN 50317:2012.

3) Disse målinger skal udføres med en strømaftager, der er en interoperabilitetskomponent, og som frembringer den gennemsnitlige kontaktkraft, der kræves i denne TSI's punkt 4.2.11 for køreledningens dimensionerende hastighed, under hensyntagen til aspekter vedrørende minimumshastighed og sidespor.

4) Den installerede køreledningssystem skal godtages, hvis måleresultaterne er i overensstemmelse med kravene i punkt 4.2.12.

5) For driftshastigheder på op til 120 km/t (vekselstrømssystemer) og op til 160 km/t (jævnstrømssystemer) er måling af den dynamiske opførsel ikke obligatorisk. I sådanne tilfælde skal der anvendes alternative metoder til identificering af konstruktionsfejl, såsom måling af køreledningssystemets geometri i henhold til punkt 4.2.9.

6) Vurderingen af dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet for indbygning af strømaftageren i delsystemet Rullende materiel er fastsat i TSI'en for lokomotiver og passagervogne, punkt 6.2.3.20.

6.2.4.6. Vurdering af beskyttelsesforanstaltninger mod elektriske stød

1) For hver installation skal det vurderes, om det grundlæggende design for beskyttelsesforanstaltningerne mod elektriske stød er i overensstemmelse med punkt 4.2.18.

2) Derudover skal det kontrolleres, om der findes forskrifter og procedurer, som sikrer, at anlægget er installeret som planlagt.

6.2.4.7. Vurdering af vedligeholdelsesplan

1) Vurderingen udføres ved verifikation af, at der foreligger en vedligeholdelsesplan.

2) Det bemyndigede organ er ikke ansvarligt for at vurdere egnetheden af planens enkelte krav.

6.3. Delsystem med interoperabilitetskomponenter uden EF-erklæring

6.3.1. Vilkår

1) Frem til den 31. maj 2021 kan et bemyndiget organ udstede en EF-verifikationsattest for et delsystem, selv om nogle af interoperabilitetskomponenterne i delsystemet ikke er omfattet af de relevante EF-erklæringer om overensstemmelse og/eller anvendelsesegnethed i henhold til denne TSI, hvis følgende kriterier overholdes:

a) Det bemyndigede organ skal have kontrolleret delsystemets overensstemmelse med kravene i denne TSI's afsnit 4 og med afsnit 6.2 og 6.3 samt afsnit 7, dog undtagen punkt 7.4. Ligeledes kræves det ikke at interoperabilitetskomponenterne er i overensstemmelse med afsnit 5 og punkt 6.1.

b) De interoperabilitetskomponenter, som ikke er omfattet af den relevante EF-erklæring om overensstemmelse og/eller anvendelsesegnethed, skal have været brugt i et allerede godkendt delsystem, der er taget i brug i mindst én medlemsstat før denne TSI's ikrafttræden.

2) Der udarbejdes ikke EF-erklæringer om overensstemmelse og/eller anvendelsesegnethed for interoperabilitetskomponenter, der vurderes på denne måde.

6.3.2. Dokumentation

1) Delsystemets EF-verifikationsattest skal angive tydeligt, hvilke interoperabilitetskomponenter det bemyndigede organ har vurderet under verificeringen af delsystemet.

2) Følgende skal fremgå klart af EF-verifikationserklæringen for delsystemet:

a) en angivelse af, hvilke interoperabilitetskomponenter der er vurderet som en del af delsystemet

b) en bekræftelse af, at delsystemet indeholder interoperabilitetskomponenter, der er identiske med dem, der er verificeret som en del af delsystemet

▼M2

c) en angivelse af grunden(e) til, at fabrikanten ikke forsynede disse interoperabilitetskomponenter med en EF-erklæring om overensstemmelse og/eller anvendelsesegnethed, før de blev integreret i delsystemet, inklusive anvendelsen af nationale forskrifter, der er meddelt i medfør af artikel 13 i direktiv (EU) 2016/797.

▼B

6.3.3. Vedligeholdelse af delsystemer, der er certificeret efter afsnit 6.3.1

1) I og efter overgangsperioden og indtil delsystemet opgraderes eller fornyes (under hensyntagen til medlemsstatens beslutning om at anvende TSI'erne) kan det organ, der har ansvaret for vedligeholdelsen, på eget ansvar udskifte interoperabilitetskomponenter, der ikke har EF-erklæring om overensstemmelse og/eller anvendelsesegnethed, med komponenter af samme type (reservedele) som led i vedligeholdelsen af delsystemet.

2) Under alle omstændigheder skal det organ, der har ansvaret for vedligeholdelsen, sikre, at reservedele til brug i forbindelse med vedligeholdelse er egnede til den anvendelse, der gøres af dem, og at interoperabilitet i jernbanesystemet kan opnås, samtidig med at de væsentlige krav opfyldes. Sådanne dele skal kunne spores og være certificeret i overensstemmelse med nationale eller internationale regler eller normer, der nyder bred anerkendelse i jernbanesektoren.

7. GENNEMFØRELSE AF TSI'EN OM ENERGI

▼M2

Medlemsstaterne skal udarbejde en national plan for gennemførelsen af denne TSI under hensyntagen til sammenhængen i Unionens samlede jernbanesystem. Denne plan skal indeholde alle projekter vedrørende tilføjelser til, fornyelse af og opgradering af delsystemet Energi i overensstemmelse med detaljerne i nedenstående punkt 7.1-7.4.

▼B

7.1. Anvendelse af denne TSI på banestrækninger

Afsnit 4-6 og særbestemmelserne i punkt 7.2-7.3 gælder i fuldt omfang for strækninger, der falder inden for det geografiske anvendelsesområde for denne TSI og sættes i drift som interoperable strækninger, når denne TSI er trådt i kraft.

7.2. Anvendelse af denne TSI på nye, fornyede eller opgraderede banestrækninger

7.2.1. Indledning

1) I dette afsnit forstås ved »ny strækning« en strækning, der tilvejebringer en jernbaneforbindelse, hvor der ikke er nogen i forvejen.

2) Følgende situationer betragtes som en opgradering eller fornyelse af eksisterende strækninger:

a) ny linjeføring på en del af en eksisterende baneforbindelse

b) anlæg af et overhalingsspor

c) udvidelse af en eksisterende baneforbindelse med et eller flere ekstra spor uanset afstanden mellem gamle og nye spor.

▼M2 —————

▼B

7.2.2. Gennemførelsesstrategi for spænding og frekvens

1) Valget af kørestrømsforsyningssystem hører under medlemsstaternes kompetence. Afgørelsen bør træffes på et økonomisk og teknisk grundlag under hensyntagen til i det mindste følgende elementer:

a) det eksisterende kørestrømsforsyningssystem i medlemsstaten

b) eventuelle forbindelser til jernbanestrækninger i nabolande med et eksisterende kørestrømsforsyningssystem.

c) effektbehovet.

2) Nye strækninger med hastigheder på over 250 km/t skal anvende et af vekselstrømssystemerne defineret i punkt 4.2.3.

7.2.3. Gennemførelsesstrategi for køreledningssystemets geometri

7.2.3.1. Gennemførelsesstrategiens anvendelsesområde

Medlemsstaternes gennemførelsesstrategi skal tage hensyn til følgende elementer:

a) udligning af forskelle mellem de forskellige køreledningssystemers geometri

b) enhver forbindelse til eksisterende køreledningssystemers geometri i naboområder

c) eksisterende certificerede interoperabilitetskomponenter køreledningssystem.

7.2.3.2. Gennemførelsesregler for sporviddesystem 1 435 mm

Køreledningssystemet skal konstrueres under hensyntagen til følgende regler:

a) Nye strækninger med hastigheder på over 250 km/t skal tilpasses både strømaftagere som specificeret i TSI'en for lokomotiver og passagervogne, punkt 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) og 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm).

Hvis dette ikke er muligt, skal køreledningssystemet konstrueres, så det kan anvendes af mindst én strømaftager, hvor hovedet har den geometri, der er specificeret i TSI'en for lokomotiver og passagervogne, punkt 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm).

b) Fornyede eller opgraderede strækninger med hastigheder lig med eller over 250 km/t skal mindst tilpasses strømaftagerhovedets geometri som specificeret i TSI'en for lokomotiver og passagervogne, punkt 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm).

c) I andre tilfælde skal køreledningssystemet konstrueres, så det kan anvendes af mindst én strømaftager, hvis hoved har den geometri, der er specificeret i TSI'en for lokomotiver og passagervogne, punkt 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) eller 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm).

7.2.3.3. System med anden sporvidde end 1 435 mm

Køreledningssystemet skal konstrueres, så det kan anvendes af mindst én strømaftager, hvis hoved har den geometri, der er specificeret i TSI'en for lokomotiver og passagervogne, punkt 4.2.8.2.9.2.

▼M1

7.2.4. Senest den 1. januar 2022 skal medlemsstaterne sikre, at et infrastrukturbaseret system til registrering af energiforbrugsdata, der er i stand til at udveksle samlede datasæt til energifakturering i overensstemmelse med punkt 4.2.17 i denne TSI, er indført.

▼B

7.3. Anvendelse af denne TSI på bestående strækninger

▼M2

7.3.1. Indledning

I tilfælde, hvor denne TSI finder anvendelse på eksisterende strækninger, og uden at det berører punkt 7.4 (særtilfælde), skal der tages hensyn til følgende elementer:

a) Anvendelsesområdet for opgraderingen eller fornyelsen af delsystemet Energi kan omfatte hele delsystemet på en bestemt strækning eller kun bestemte dele af delsystemet. I overensstemmelse med artikel 18, stk. 6, i direktiv (EU) 2016/797 skal den nationale sikkerhedsmyndighed undersøge projektet og afgøre, om der er behov for en ny ibrugtagningstilladelse.

b) Hvis en ny tilladelse er påkrævet, skal de dele af delsystemet Energi, der er omfattet af anvendelsesområdet for opgraderingen eller fornyelsen, overholde denne TSI og skal være underlagt den procedure, der er omhandlet i artikel 15 i direktiv (EU) 2016/797, medmindre der gives tilladelse til, at TSI'en ikke anvendes, i henhold til artikel 7 i direktiv (EU) 2016/797.

c) Hvis der kræves en ny ibrugtagningstilladelse, skal ordregiveren fastlægge, hvilke praktiske foranstaltninger og hvilken fasedeling af projektet der er en forudsætning for at nå op på det tilstræbte ydeevneniveau. Projektfaserne kan omfatte overgangsperioder, hvor udstyr kan sættes i drift med reduceret ydeevne.

d) Hvis der ikke kræves en ny ibrugtagningstilladelse, anbefales det, at denne TSI efterleves. Hvis overensstemmelse ikke er mulig, underretter ordregiveren medlemsstaten om grunden hertil.

▼B

7.3.2. Opgradering/fornyelse af kørelednings- og/eller kørestrømsforsyningssystemer

1) Det er muligt gradvist at ændre hele eller dele af kørelednings- og/eller strømforsyningssystemet — element for element — over en længere periode for til sidst at nå frem til overensstemmelse med denne TSI.

▼M2 —————

▼B

3) Opgradering og fornyelse bør tage hensyn til nødvendigheden af fortsat kompatibilitet med det bestående energidelsystem og andre delsystemer. For et projekt, der omfatter elementer, som ikke er TSI-konforme, aftales det med medlemsstaten, hvilke procedurer der skal gælde for overensstemmelsesvurdering og EF-verifikation.

7.3.3. Parametre vedrørende vedligeholdelse

Ved vedligeholdelse af delsystemet Energi stilles der ingen krav om formelle verifikationer og tilladelser til ibrugtagning. Udskiftninger i forbindelse med vedligeholdelse kan dog, i det omfang det med rimelighed kan gennemføres, iværksættes således, at kravene i denne TSI opfyldes, hvilket vil bidrage til, at interoperabiliteten øges.

▼M1

7.3.4. Den procedure, der skal benyttes til at vise, i hvor høj grad eksisterende strækninger efterlever TSI'ens grundparametre, skal være i overensstemmelse med henstilling 2014/881/EU.

▼M2

7.3.5. Kontrol af kompatibilitet mellem køretøj og strækning før anvendelsen af køretøjer, som har fået tilladelse Den procedure, der skal anvendes, og de parametre for delsystemet Energi, som jernbanevirksomheden skal anvende til at kontrollere kompatibiliteten mellem køretøj og strækning, er beskrevet i punkt 4.2.2.5 og tillæg D1 i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/773 ( 6 )

▼B

7.4. Særtilfælde

▼M2

7.4.1. Generelt

1) Særtilfældene i punkt 7.4.2 er tilfælde, hvor der gælder særlige bestemmelser, som er nødvendige og tilladt på bestemte banenet i hver medlemsstat.

2) Disse særtilfælde klassificeres som:

— P-tilfælde: permanente tilfælde

— T-tilfælde: midlertidige tilfælde, hvor målsystemet skal realiseres senest den 31. december 2035.

Alle særtilfælde og deres relevante datoer skal undersøges igen i forbindelse med fremtidige revisioner af denne TSI med henblik på at begrænse deres tekniske og geografiske anvendelsesområde på grundlag af en vurdering af deres indvirkning på sikkerhed, interoperabilitet, grænseoverskridende trafik og TEN-T-korridorer samt de praktiske og økonomiske følger, hvis de fastholdes eller bringes til ophør. Der skal særligt redegøres for tilgængeligheden af EU-tilskud.

Særtilfælde skal begrænses til den strækning eller det net, hvor de er strengt nødvendige, og de skal være omfattet af procedurer for kompatibilitet mellem køretøj og strækning.

▼B

7.4.2. Liste over særtilfælde

7.4.2.1. Særtræk ved det estiske banenet

7.4.2.1.1. Spænding og frekvens (4.2.3)

I Estland er den maksimalt tilladte spænding i køreledningen 4 kV (3 kV jævnstrømsnet).

7.4.2.2. Særtræk ved det franske banenet

7.4.2.2.1. Spænding og frekvens (4.2.3)

Værdierne og grænserne for spænding og frekvens ved fordelingsstationernes ledningsforbindelser og ved strømaftageren på strækninger med 1,5 kV jævnstrøm:

— Nimes til Port Bou

— Toulouse til Narbonne

kan overskride de værdier, der er fastsat i EN 50163:2004, afsnit 4 (Umax2 tæt på 2 000 V).

7.4.2.2.2. Faseadskillelsessektion — strækninger med hastighed v ≥ 250 km/h (4.2.15.2)

I tilfælde af opgradering/fornyelse af højhastighedsstrækningerne LN 1, 2, 3 and 4 er en speciel konstruktion af faseadskillelsessektionen tilladt.

7.4.2.3. Særtræk på det italienske banenet

7.4.2.3.1. Faseadskillelsessektion — strækninger med hastighed v ≥ 250 km/h (4.2.15.2)

I tilfælde af opgradering/fornyelse af højhastighedsstrækningen Rom-Napoli er en speciel konstruktion af faseadskillelsessektionen tilladt.

7.4.2.4. Særtræk ved det lettiske banenet

7.4.2.4.1. Spænding og frekvens (4.2.3)

I Letland er den maksimal tilladt spænding i køreledningen 4 kV (3 kV jævnstrømsnet).

7.4.2.5. Særtræk ved det litauiske banenet

7.4.2.5.1. Dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet (4.2.12)

For bestående køreledningskonstruktioner er pladsen til opløft af sideholderrør beregnet i overensstemmelse med nationale tekniske forskrifter, der er meddelt med dette formål.

7.4.2.6. Særtræk ved det polske banenet

7.4.2.6.1. Samordning af elektrisk beskyttelse (4.2.7)

Hvad angår det polske 3 kV jævnstrømsnet skal noten i tabel 7 i standard EN 50388: 2012 affattes således: Effektafbryderen bør udløses meget hurtigt ved høje kortslutningsstrømme. Så vidt muligt bør trækkraftenhedens effektafbryder udløses for at undgå udløsning af fordelingsstationens effektafbryder.

7.4.2.7. Særtræk ved det spanske banenet

7.4.2.7.1. Køreledningens højde (4.2.9.1)

I visse sektioner af de fremtidige strækninger v ≥ 250 km/t er den tilladte nominelle højde 5,60 m.

7.4.2.7.2. Faseadskillelsessektion — strækninger med hastighed v ≥ 250 km/h (4.2.15.2)

I tilfælde af opgradering/fornyelse af bestående højhastighedsstrækninger skal den særlige konstruktion af faseadskillelsessektionen bibeholdes.

7.4.2.8. Særtræk ved det svenske banenet

7.4.2.8.1. Vurdering af den gennemsnitlige nyttespænding (6.2.4.1)

Som alternativ til vurderingen af den gennemsnitlige nyttespænding i henhold til EN 50388:2012, punkt 15.4 må strømforsyningens ydeevne også vurderes ved:

— en sammenligning med en reference, hvor strømforsyningsløsningen er blevet anvendt til lignende eller mere krævende togdrift. Denne reference skal have lignende eller større: — — afstand til den spændingsregulerede samleskinne (station med frekvensomformer). — køreledningssystemets impedans.

— et groft skøn over Umean useful i enkle sager, som resulterer i en øget ydeligere kapacitet for fremtidens trafikefterspørgsel.

7.4.2.9. Særtræk ved Det Forenede Kongeriges banenet i Storbritannien

7.4.2.9.1. Spænding og frekvens (4.2.3)

Det er tilladt at fortsætte med at opgradere, forny og udvide net, hvor energiforsyningssystemet fungerer ved 600/750 V jævnstrøm med strømførende skinne i et tre- eller firskinnet spor i henhold til de nationale tekniske forskrifter, der er meddelt til dette formål.

Særtilfælde for Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland udelukkende gældende for hovedstrækningerne i det britiske net.

7.4.2.9.2. Køreledningens højde (4.2.9.1)

Ved nyanlæg, opgradering eller fornyelse af energidelsystemer i bestående infrastruktur er det tilladt, at konstruktion af køreledningens højde sker i overensstemmelse med nationale tekniske forskrifter, der er meddelt til dette formål.

Særtilfælde for Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland udelukkende gældende for hovedstrækningerne i det britiske net.

7.4.2.9.3. Maksimal sideforskydning (4.2.9.2) og strømaftagerprofil (4.2.10)

Ved nyanlæg, opgradering eller fornyelse af energidelsystemer i bestående infrastruktur er det tilladt at beregne tilpasningen til den maksimale sideforskydning, verifikationshøjde og strømaftagerprofil i overensstemmelse med nationale tekniske forskrifter, der er meddelt til dette formål.

Særtilfælde for Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland udelukkende gældende for hovedstrækningerne i det britiske net.

7.4.2.9.4. Beskyttelsesforanstaltninger mod elektriske stød (4.2.18).

Ved opgradering eller fornyelse af det bestående energidelsystem og ved anlæg af nye energidelsystemer på bestående infrastruktur er det i stedet for henvisning til EN50122-1:2011+A1:2011 punkt 5.2.1 tilladt at træffe beskyttelsesforanstaltninger mod elektriske stød i overensstemmelse med nationale tekniske forskrifter, der er meddelt til dette formål.

Særtilfælde for Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland udelukkende gældende for hovedstrækningerne i det britiske net.

7.4.2.9.5. Overensstemmelsesvurdering af komponenten køreledning

De nationale regler kan fastsætte vurderingsproceduren i forbindelse med punkt 7.4.2.9.2 og 7.4.2.9.3 og tilhørende certifikater.

Proceduren kan omfatte overensstemmelsesvurdering af dele, som ikke er omfattet af et særtilfælde.

7.4.2.10. Særtræk ved Eurotunnel-nettet

7.4.2.10.1. Køreledningens højde (4.2.9.1)

Ved opgradering eller fornyelse af bestående energidelsystemer er det tilladt at konstruere køreledningens højde i overensstemmelse med de tekniske forskrifter, der er meddelt med dette formål.

▼M1 —————

▼B









Tillæg A

Overensstemmelsesvurdering af interoperabilitetskomponenter

A.1 ANVENDELSESOMRÅDE

Dette tillæg omhandler overensstemmelsesvurderingen af interoperabilitetskomponenten køreledningssystem i delsystemet Energi.

Ved eksisterende interoperabilitetskomponenter følges den procedure, der er beskrevet i punkt 6.1.2.

A.2 EGENSKABER

De egenskaber ved delsystemet, der skal vurderes ved anvendelse af modul CB eller CH1, er markeret med X i tabel A.1. Produktionsfasen skal vurderes inden for delsystemet.







Tabel A.1 Vurdering af interoperabilitetskomponent: køreledning Vurdering i følgende fase Projektering og udvikling Fremstilling Karakteristik — sted Projekteringsreview Undersøgelse af fremstillingsproces Afprøvning (2) Produktkvalitet (serieproduktion) Køreledningssystemets geometri — 5.2.1.1 X ikke relevant ikke relevant ikke relevant Gennemsnitlig kontaktkraft — 5.2.1.2 (1) X ikke relevant ikke relevant ikke relevant Dynamisk opførsel — 5.2.1.3 X ikke relevant X ikke relevant Plads til opløft af sideholderrør — 5.2.1.4 X ikke relevant X ikke relevant Afstand mellem strømaftagere for projektering af køreledningssystemet — 5.2.1.5 X ikke relevant ikke relevant ikke relevant Strøm ved holdende tog — 5.2.1.6 X ikke relevant X ikke relevant Køreledningsmateriale — 5.2.1.7 X ikke relevant ikke relevant ikke relevant (1) Målingen af kontaktkraften er integreret i vurderingsprocessen vedrørende dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet. (2) Afprøvning som defineret i afsnit 6.1.4 om en særlig vurderingsprocedure for interoperabilitetskomponenten køreledning.









Tillæg B

EF-verifikation af delsystemet Energi

B.1 ANVENDELSESOMRÅDE

Dette tillæg behandler EF-verifikationen af delsystemet Energi.

B.2 KARAKTERISTIKA

De egenskaber ved delsystemet, der skal vurderes i de forskellige faser af projektering, installation og drift er markeret med X i tabel B.1.







Tabel B.1 EF-verifikation af delsystemet Energi Grundparametre Vurderingsfase Projekterings- og udviklingsfase Fremstilling Projekteringsreview Konstruktion, samling, montering Samlet, før ibrugtagning Validering under normale driftsforhold Spænding og frekvens — 4.2.3 X ikke relevant ikke relevant ikke relevant Parametre vedr. forsyningssystemets ydeevne — 4.2.4 X ikke relevant ikke relevant ikke relevant Strømkapacitet, jævnstrømssystemer, holdende tog — 4.2.5 X (1) ikke relevant ikke relevant ikke relevant Regenerativ bremsning — 4.2.6 X ikke relevant ikke relevant ikke relevant Samordning af elektrisk beskyttelse — 4.2.7 X ikke relevant X ikke relevant Harmonisk udstråling og dynamiske virkninger ved vekselstrømssystemer — 4.2.8 X ikke relevant ikke relevant ikke relevant Køreledningssystemets geometri — 4.2.9 X (1) ikke relevant ikke relevant (3) ikke relevant Strømaftagerprofil — 4.2.10 X ikke relevant ikke relevant ikke relevant Gennemsnitlig kontaktkraft — 4.2.11 X (1) ikke relevant ikke relevant ikke relevant Dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet — 4.2.12 X (1) ikke relevant X (2) (3) ikke relevant (2) Afstand mellem strømaftagere for projektering af køreledningssystemet — 4.2.13 X (1) ikke relevant ikke relevant ikke relevant Køreledningsmateriale — 4.2.14 X (1) ikke relevant ikke relevant ikke relevant Faseadskillelsessektion — 4.2.15 X ikke relevant ikke relevant ikke relevant Systemadskillelsessektion — 4.2.16 X ikke relevant ikke relevant ikke relevant Infrastrukturbaseret system til registrering af energiforbrugsdata — 4.2.17 ikke relevant ikke relevant ikke relevant ikke relevant Beskyttelses-foranstaltninger mod elektriske stød — 4.2.18 X X (4) X (4) ikke relevant Vedligeholdelsesregler — 4.5 ikke relevant ikke relevant X ikke relevant (1) Skal kun foretages, hvis køreledningen ikke er vurderet som en interoperabilitetskomponent. (2) Validering under normale driftsforhold foretages kun, når det ikke er mulig at foretage valideringen i fasen »Samlet, før ibrugtagning«. (3) Kan bruges som alternativ vurderingsmetode i tilfælde, hvor den dynamiske opførsel ved køreledningssystemet, som er integreret i delsystemet, ikke måles (se punkt 6.2.4.5). (4) Udføres i tilfælde, hvor kontrollen ikke foretages af et andet uafhængigt organ.









Tillæg C

Gennemsnitlig nyttespænding

C.1. VÆRDIER FOR GENNEMSNITLIG NYTTESPÆNDING (U mean useful) Ved Strømaftageren

Minimumsværdierne for gennemsnitlig nyttespænding ved strømaftageren under normale driftsforhold skal være som angivet i tabel C.1.







Tabel C.1 Mindste gennemsnitlige nyttespænding ved strømaftageren V Strømforsyningssystem Strækningshastighed v > 200[km/t] Strækningshastighed v ≤ 200[km/t] Område og tog Område og tog 25 kV vekselstrøm 50 Hz 22 500 22 000 15 kV vekselstrøm 16,7 Hz 14 200 13 500 3 kV jævnstrøm 2 800 2 700 1,5 kV jævnstrøm 1 300 1 300

C.2. REGLER FOR SIMULERING

Område anvendt til simulering til beregning af U mean useful

— Simuleringer skal udføres i et område, som repræsenterer en væsentlig del af en strækning eller en del af jernbanenettet, f.eks. den eller de relevante forsyningsafsnit for den enhed, som skal konstrueres og vurderes.

Tidsperiode anvendt til simulering til beregning af U mean useful

— Hvad angår simulering af U mean useful (tog) og U mean useful (område) skal kun tog, der er del af en simulering på et relevant tidspunkt, såsom den tid, der er nødvendig for at gennemgå et helt forsyningsafsnit, tages i betragtning.









Tillæg D

Bestemmelse af strømaftagerprofilet

D.1. BESTEMMELSE AF DET MEKANISKE, KINEMATISKE STRØMAFTAGERPROFIL

D.1.1. Generelt

D.1.1.1. Frigørelse af plads ved elektrificering af banestrækninger

Når strækninger elektrificeres med en køreledning, skal der frigøres ekstra plads:

— for at muliggøre installation af køreledningsanlægget

— for at muliggøre fri passage af strømaftageren.

Dette tillæg giver anvisninger for fri passage af strømaftageren (strømaftagerprofil). Hensynet til isolationsafstand varetages af infrastrukturforvalteren.

D.1.1.2. Særlige forhold

Strømaftagerprofilet adskiller sig i nogle henseender fra fritrumsprofilet:

— Strømaftageren er (delvis) strømførende, hvorfor en isolationsafstand skal respekteres alt efter hindringens art (isoleret eller ikke isoleret).

— Når det er nødvendigt, bør der tages hensyn til, om strømaftageren har isolerende horn. Derfor skal der defineres en dobbelt referencekontur, så der samtidig kan tages hensyn til den mekaniske og den elektriske interferens.

— Når strømaftageren aftager strøm, er den i permanent kontakt med køreledningen, og derfor er dens højde variabel. Det er strømaftagerprofilets højde således også.

D.1.1.3. Symboler og forkortelser







Symbol Betegnelse Enhed bw Den halve længde af strømaftagerbøjlen m bw,c Den halve længde af strømaftagerbøjlens ledende stykke (med isolerende horn) eller af arbejdsstykket (med ledende horn) m b′o,mec Bredden af det mekaniske, kinematiske strømaftagerprofil ved det øvre verifikationspunkt m b′u,mec Bredden af det mekaniske, kinematiske strømaftagerprofil ved det nedre verifikationspunkt m b′h,mec Bredden af det mekaniske, kinematiske strømaftagerprofil i mellemhøjde, h m dl Køreledningens sideforskydning m D′0 Referenceoverhøjde, der ligger til grund for køretøjets strømaftagerprofil m ep Strømaftagerens udsving som følge af køretøjets egenskaber m epo Strømaftagerens udsving ved det øvre verifikationspunkt m epu Strømaftagerens udsving ved det nedre verifikationspunkt m fs Margen for at tage hensyn til hævning af køreledningen m fwa Margen for at tage hensyn til slid på strømaftagerens kontaktstykke m fws Margen for at tage hensyn til, at bøjlen kan rage ud over køreledningen på grund af strømaftagerens udsving m h Højde i forhold til køreflade m h′co Krængningscenterets referencehøjde for strømaftagerprofilet m h′ Referencehøjde ved beregning af strømaftagerprofilet m h′o Største verifikationshøjde af strømaftagerprofilet i strømaftagningsstilling m h′u Mindste verifikationshøjde af strømaftagerprofilet i strømaftagningsstilling m heff Faktisk højde af hævet strømaftager m hcc Køreledningens statiske højde m I′0 Referenceoverhøjdeunderskud, der tages i betragtning ved bestemmelsen af strømaftagerens kinematiske fritrumsprofil for et køretøj m L Afstand mellem skinnernes centerlinjer i et spor m l Sporvidde, afstand mellem skinnernes kørekanter m q Tværgående frigang mellem aksel og bogieramme eller, for køretøjer uden bogier, mellem aksel og karosseri m qs′ Kvasistatisk bevægelse m R Vandret kurveradius m s′o Fleksibilitetskoefficient, der tages i betragtning ved afstemning mellem køretøj og infrastrukturanlæg i forbindelse med bestemmelsen af strømaftagerens kinematiske fritrumsprofil S′i/a Yderligere forskydning af strømaftagere, som er tilladt på indersiden/ydersiden af en kurve m w Tværgående frigang mellem bogie og karosseri m Σj Summen af (vandrette) sikkerhedsmargener for en række tilfældighedsfænomener (j = 1, 2 eller 3) for strømaftagerprofilet m Sænket a (a) kurveyderside Sænket i (i) kurveinderside

D.1.1.4. Grundprincipper

▼M1

Figur D.1

Mekaniske strømaftagerprofiler

▼B

Forklaring:

Y : Sporets centerlinje

Y′ : Strømaftagerens centerlinje — til afledning af referenceprofilet for fri passage

Y′′ : Strømaftagerens centerlinje — til afledning af det mekaniske, kinematiske strømaftagerprofil

1 : Strømaftagerprofil

2 : Referenceprofil for fri passage

3 : Mekanisk kinematisk profil

Kravene til strømaftagerprofilet er først opfyldt, hvis kravene til mekaniske og elektriske fritrumsprofiler er opfyldt samtidig:

— Referenceprofilet for fri passage omfatter længden af strømaftagerhovedet og strømaftagerens udsving ep, som finder anvendelse på referenceoverhøjden eller overhøjdeunderskuddet.

— Strømførende og isolerede hindringer skal holdes uden for det mekaniske fritrumsprofil.

— Ikke-isolerede hindringer (jordede eller med et andet potentiale end køreledningen) skal holdes uden for både det mekaniske og det elektriske fritrumsprofil.

D.1.2. Specifikation af det mekaniske, kinematiske strømaftagerprofil

D.1.2.1. Bestemmelse af bredden af det mekaniske profil

D.1.2.1.1. Anvendelsesområde

Bredden af strømaftagerprofilet specificeres hovedsagelig ved den givne strømaftagers længde og bevægelser. Foruden specifikke fænomener forekommer der fænomener i de sideforskydninger, der ligner dem, der vedrører fritrumsprofilet.

Strømaftagerprofilet bestemmes i følgende højder:

— Den øvre verifikationshøjde h′o

— Den nedre verifikationshøjde h′u

Mellem disse to højder kan det antages, at profilets bredde varierer lineært.

De forskellige parametre er vist i figur D.2.

D.1.2.1.2. Beregningsmetode

Strømaftagerprofilets bredde bestemmes ved summen af de nedenfor definerede parametre. Køres der med forskellige strømaftagere på en strækning, bør den største bredde være afgørende.

For det nedre verifikationspunkt, idet h = h′u :

For det øvre verifikationspunkt, idet h = h′o :

NOTE: i/a = kurveinderside/kurveyderside.

Ved enhver mellemhøjde h specificeres bredden ved interpolation:

D.1.2.1.3. Strømaftagerbøjlens halve længde bw

Strømaftagerbøjlens halve længde bw afhænger af, hvilken type strømaftager, der anvendes. De strømaftagerprofiler, der skal tages i betragtning, er bestemt i TSI'en for lokomotiver og passagervogne, punkt 4.2.8.2.9.2.

D.1.2.1.4. Strømaftagerens udsving ep

Udsvinget afhænger hovedsagelig af følgende fænomener:

— Frigang q + w i aksellejer og mellem bogie og karosseri

— Størrelsen af den karosserihældning, som køretøjet tager hensyn til (afhængigt af den specifikke fleksibilitet s0′, referenceoverhøjden D′0 og referenceoverhøjdeunderskuddet I′0 )

— Monteringstolerancen for strømaftageren på taget

— Den tværgående fleksibilitet for monteringsenheden på taget

— Den givne højde h0 .

Figur D.2

Specifikation af bredden af det mekaniske kinematiske strømaftagerprofil i forskellige højder

Forklaring:

Y : Sporets centerlinje

1 : Referenceprofil for fri passage

2 : Mekanisk kinematisk strømaftagerprofil

D.1.2.1.5. Yderligere forskydning

Strømaftagerprofilet har en særlig yderligere forskydning. Ved standardsporvidde gælder følgende formel:

Ved andre sporvidder finder de nationale forskrifter anvendelse.

D.1.2.1.6. Kvasistatisk effekt

Da strømaftageren er anbragt på taget, har den kvasistatiske effekt stor betydning for beregningen af strømaftagerprofilet. Denne effekt beregnes på grundlag af den specifikke fleksibilitet s0′ , referenceoverhøjde D′0 og referenceoverhøjdeunderskuddet I′0 :

Note: Strømaftagere sidder normalt på taget af en trækkraftenhed, hvis referencefleksibilitet s0′ som regel er mindre end den, der gælder for fritrumsprofilet s0.

D.1.2.1.7. Tolerancer

Ifølge definitionen af profilet bør følgende fænomener tages i betragtning:

— Asymmetrisk læsning

— Sideforskydninger af sporet mellem to på hinanden følgende vedligeholdelser

— Overhøjdevariationer mellem to på hinanden følgende vedligeholdelser

— Svingninger fremkaldt af ujævnheder i sporet.

▼C1

Σj omfatter summen af ovenstående tolerancer.

▼B

D.1.2.2. Bestemmelse af bredden af det mekaniske profil

Profilhøjden bestemmes på grundlag af køreledningens statiske højde, hcc , på det givne sted. Følgende parametre bør tages i betragtning:

— Køreledningens opløft, fs , fremkaldt af kontaktkraften fra strømaftageren. Værdien af fs afhænger af typen af køreledning og fastsættes derfor af infrastrukturforvalteren i overensstemmelse med punkt 4.2.12.

— Den hævning af strømaftagerhovedet, der skyldes strømaftagerhovedets skævvridning som følge af kontaktpunktets forskydning og sliddet på kontaktstykket, fws + fwa . Den tilladte værdi for fws fremgår af TSI'en for lokomotiver og passagervogne, og fwa afhænger af kravene til vedligeholdelse.

Højden af det mekaniske profil fremkommer ved anvendelse af følgende formel:

D.1.3. Referenceparametre

Parametrene for det mekaniske, kinematiske strømaftagerprofil og for bestemmelse af køreledningens maksimale sideforskydning er:

— l — i overensstemmelse med sporvidden

— s′o = 0,225

— h′co = 0,5 m

— I′0 = 0,066 m og D′0 = 0,066 m

— h′o = 6,500 m og h′u = 5,000 m

D.1.4. Beregning af køreledningens maksimale sideforskydning

Køreledningens maksimale sideforskydning beregnes under hensyntagen til strømaftagerens samlede bevægelse i forhold til sporets nominelle position og det ledende stykke (eller, for strømaftagere uden horn af ledende materiale, arbejdslængden) på følgende måde:

▼C1

▼B

bw,c — defineret i punkt 4.2.8.2.9.1 og 4.2.8.2.9.2 i TSI'en for lokomotiver og passagervogne.

D.2. BESTEMMELSE AF DET STATISKE STRØMAFTAGERPROFIL (SPORVIDDESYSTEM 1 520 mm)

Dette er gældende for medlemsstater, som godkender strømaftagerprofilet i henhold til punkt 4.2.8.2.9.2.3 i TSI'en for lokomotiver og passagervogne.

Strømaftagerprofilet skal være i overensstemmelse med figur D.3 og tabel D.1.

▼C2

Figur D.3

Statisk strømaftagerprofil for sporviddesystem 1 520 mm

▼B







Tabel D.1 Afstande mellem strømførende dele af køreledningen og strømaftager og de jordforbundne dele af det rullende materiel og de faste installationer for systemet med sporvidde 1 520 mm Køreledningssystemets spænding i forhold til jorden [kV] Vertikalt fritrum A1 mellem den rullende materiel og køreledningens laveste position [mm] Vertikalt fritrum A2 mellem de strømførende dele af køreledningen og de jordfor-bundne dele [mm] Horisontalt fritrum α mellem de strømførende dele af strømaftageren og de jordforbundne dele [mm] Vertikal afstand δ for de strømførende dele af køreledningen [mm] Normal Tilladt minimum for frie strækninger og banegårde, hvor der ikke normalt parkeres tog Uden køreledning Med køreledning Frie strækninger og banegårde, hvor der ikke normalt parkeres tog Andre stationsspor Normal Minimum tilladt Normal Minimum tilladt Normal Minimum tilladt Normal Minimum tilladt 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 1,5-4 450 950 250 200 150 200 150 150 100 300 250 6-12 450 950 300 250 200 220 180 150 100 300 250 25 450 950 375 350 300 250 200 150 100 300 250









Tillæg E

Liste over standarder, som der henvises til







Tabel E.1 Liste over standarder, som der henvises til Indeks nr. Henvisning Dokumenttitel Udgave Grundparametre 1 EN 50119 Railway applications — Fixed installations — Electric traction overhead contact lines 2009 Strømkapacitet, jævnstrømssystemer, holdende tog (4.2.5) Køreledningens geometri (4.2.9) Dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet (4.2.12), Faseadskillelsessektion (4.2.15) og Systemadskillelsessektion (4.2.16) 2 EN 50122-1:2011+A1:2011 Railway applications — Fixed installations — Electrical safety, earthing and bonding -- Part 1: Beskyttelsesforanstaltninger mod elektriske stød 2011 Køreledningssystemets geometri (4.2.9) og Beskyttelsesforan staltninger mod elektriske stød (4.2.18) 3 EN 50149 Railway applications — Fixed installations — Electric traction — Copper and copper alloy grooved contact wires 2012 Køreledningsmateriale (4.2.14) 4 EN 50163 Railway applications — Supply voltages of traction systems 2004 Spænding og frekvens (4.2.3) 5 EN 50367 Railway applications — Current collection systems — Technical criteria for the interaction between pantograph and overhead line (to achieve free access) 2012 Strømkapacitet, jævnstrømssystemer, holdende tog (4.2.5) Gennemsnitlig kontaktkraft (4.2.2011) Faseadskillelsessektion (4.2.15) og Systemadskillelsessektion (4.2.16) 6 EN 50388 Railway applications — Power supply and rolling stock — Technical criteria for the coordination between power supply (substation) and rolling stock to achieve interoperability 2012 Parametre vedr. forsyningssystemets ydeevne (4.2.4) Samordning af elektrisk beskyttelse (4.2.7 og Harmonisk udstråling og dynamiske virkninger ved vekselstrømssystemer (4.2.8) 7 EN 50317 Railway applications — Current collection systems — Requirements for and validation of measurements of the dynamic interaction between pantograph and overhead contact line 2012 Vurdering af dynamisk ad færd og strømaftagningskvalitet (6.1.4.1 og 6.2.4.5) 8 EN 50318 Railway applications — Current collection systems — Validation of simulation of the dynamic interaction between pantograph and overhead contact line 2002 Vurdering af dynamisk opførsel og strømaftagningskvalitet (6.1.4.1) ▼M1 9 EN 50463-3 Railway application — Energy measurement on board trains — Part 3: Data handling 2017 Infrastrukturbaseret system til registrering af energiforbrugsdata (4.2.17) 10 EN 50463-4 Railway application — Energy measurement on board trains — Part 4: Communication 2017 Infrastrukturbaseret system til registrering af energiforbrugsdata (4.2.17) ▼B









Tillæg F

Liste over udestående punkter

▼M1

Udgået

▼B









Tillæg G

Ordliste







Tabel G.1 Ordliste Defineret term Fork. Definition AC Vekselstrøm DC Jævnstrøm Samlede datasæt til energifakturering Samlede datasæt til energifakturering leveret af datahåndteringssystemet Køreledningssystem Et system, der fordeler energien til togene på togvejen, og overfører den til togene gennem strømaftagere Kontaktkraft Det lodrette tryk, som strømaftageren påfører køreledningen. Køreledningens opløft Køreledningens lodret opadgående bevægelse fremkaldt af trykket fra strømaftageren. Strømaftager Udstyr, der er monteret på et køretøj og har til opgave at aftage strøm fra en køreledning eller strømskinne. Profil Et sæt forskrifter med en referencekontur og dertil hørende beregningsregler, som gør det muligt at bestemme køretøjets ydre dimensioner og det rum, infrastrukturanlægget skal lade være frit. NOTE: Alt efter beregningsmetode bliver profilet statisk, kinematisk eller dynamisk. Sideforskydning Køreledningens udsving til siden i maksimal sidevind. Overkørsel En skæring mellem en vej og et eller flere jernbanespor i samme niveau. Strækningshastighed Største hastighed, målt i kilometer i timen, som en strækning er konstrueret til Vedligeholdelsesplan En serie dokumenter om de procedurer for vedligeholdelse af infrastrukturen, som en infrastrukturforvalter har vedtaget Gennemsnitlig kontaktkraft Den statistiske gennemsnitsværdi for kontaktkraften Gennemsnitlig nyttespænding ved strømaftager — tog Spænding, der identificerer det dimensionerende tog og gør det muligt at kvantificere virkningen på dets ydeevne Gennemsnitlig nyttespænding ved strømaftager — område Spænding, der viser kvaliteten af strømforsyningen i et geografisk område i køreplanens spidsbelastningsperiode. Mindste køreledningshøjde En minimumsværdi for køreledningshøjden i spændet for at undgå lysbuedannelse mellem en eller flere køreledninger og køretøjer under alle forhold. ▼M1 ————— ▼B Nominel højde af køreledning En nominel værdi for køreledningens højde ved en mast under normale forhold. Nominel spænding Den spænding, der karakteriserer en installation eller en del af en installation. Normal drift Drift i overensstemmelse med køreplanen Infrastrukturbaseret system til registrering af energiforbrugsdata (dataopsamlingssystem) Infrastrukturbaseret tjeneste til indsamling af sammenstillede energifaktureringsdatasæt fra et energimålesystem Køreledning En strømførende ledning, der er anbragt over (eller ved) køretøjsprofilets øvre begrænsning og forsyner køretøjer med elektrisk energi gennem tagmonteret udstyr til strømaftagning. Referencekontur En kontur for hvert profil, der viser formen på et tværsnit og benyttes som grundlag for udarbejdelse af regler for, hvordan hhv. infrastrukturanlægget og køretøjet skal dimensioneres. Returstrømskredsløb Alle de ledere, der udgør den planlagte vej for trækkraftens returstrøm Statisk kontaktkraft Det gennemsnitlige opadgående tryk, som strømaftagerhovedet påfører køreledningen ved hjælp af hævemekanismen, mens strømaftageren er hævet og køretøjet holder stille.