1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 4. oktober 1982
om indførelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje
(82/714/EØF)
(EFT L 301 af 28.10.1982, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►A1Tiltrædelsesakt for Østrig, Finland og Sverige C 241 21 29.8.1994
(tilpasset ved Rådets beslutning 95/1/EF, Euratom, EKSF) L 1 1 1.1.1995
►A2Akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken
Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, RepublikkenLitauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken
Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse
og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæ-iske UnionL 236 33 23.9.2003
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 4. oktober 1982
om indførelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje
(82/714/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økono-
miske Fællesskab, særlig artikel 75,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (
1),
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale
Udvalg (2), og
ud fra følgende betragtninger:Målet for og iværksættelsen af en fælles transportpolitik forudsætter for
så vidt angår sejlads ad indre vandveje bl.a., at fartøjernes sejlads indenfor Fællesskabet finder sted under de bedst mulige sikkerhedsforholdog på de bedst mulige konkurrencevilkår;
i henhold til Rådetsdirektiv 76/135/EØF af 20. januar 1976 om
gensidig anerkendelse af fartsattester for fartøjer på indre vandveje (
3),
ændret ved direktiv 78/1016/EØF (4), skal Rådet vedtage fælles bestem-
melser om tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje; formåletmed dette direktiv er at fastsætte de nævnte forskrifter; det er doghensigtsmæssigt fra dette direktivs anvendelsesområde at undtage flerekategorier af fartøjer;
de indre vandveje inden for Fællesskabet er med hensyn til sikkerhed
af forskellig karakter, og det er derfor nødvendigt at inddele disse
vandveje i flere zoner; ordningen i henhold til den reviderede konven-
tion om sejlads på Rhinen bør dog ikke anfægtes;
det er hensigtsmæssigt at indføre et fællesskabscertifikat for sejlads på
indre vandveje, som gælder for alle vandveje i Fællesskabet medundtagelse af dem, hvor den reviderede konvention om sejlads påRhinen finder anvendelse; i certifikatet attesteres det, at fartøjerneopfylder de fælles tekniske forskrifter;
det inspektionscertifikat, der udstedes i henhold til artikel 22 i den revi-
derede konvention om sejlads på Rhinen, bør også kunne bruges på alle
vandveje i Fællesskabet under forudsætning af, at ihændehaveren, i
visse tilfælde, er i besiddelse af et supplerende fællesskabscertifikat;
af hensyn til de enkelte medlemsstaters lokale interesser og deres
særlige sikkerhedsbehov bør hver medlemsstat have mulighed for helteller delvis at undlade at anvende direktivets bestemmelser på fartøjer,der ikke besejler de øvrige medlemsstaters vandvejsnet;
der bør fastsættes de nødvendige frister til teknisk inspektion med
henblik på udstedelse af certifikater til fartøjer, som er i brug;
der bør fastsættes en forenklet procedure til ændring af bilagene til
dette direktiv for at lette en hurtig tilpasning til den tekniske udvikling;
bestemmelserne i direktiv 76/135/EØF gælder ifølge sammes artikel 7
indtil nærværende direktivsikrafttræden; det er nødvendigt, at direktiv
76/135/EØF fortsat har gyldighed for sådanne fartøjer, som er omfattetderaf, men ikke af nærværende direktiv —1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 2
(1) EFT nr. C 289 af 19. 11. 1979, s. 25.
(2) EFT nr. C 182 af 21. 7. 1980, s. 16.
(3) EFT nr. L 21 af 29. 1. 1976, s. 10.
(4) EFT nr. L 349 af 13. 12. 1978, s. 31.
▼B
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
AFSNIT I
Almindelige bestemmelser
Artikel 1
Ved anvendelsen af dette direktiv inddeles Fællesskabets indre vand-
veje således:
— zone 1 og 2: de i fortegnelsen i bilag I, kapitel 1, nævnte vandveje,
— zone 3: de i fortegnelsen i bilag I, kapitel 2, nævnte vandveje,
— zone 4: alle andre vandveje i Fællesskabet.
Zone R omfatter de af ovennævnte vandveje, for hvilke der udstedes et
inspektionscertifikat i overensstemmelse med artikel 22 i den revide-
rede konvention om sejlads på Rhinen, sådan som denne artikel er
affattet, når dette direktiv vedtages.
Artikel 2
1. Dette direktiv gælder for
— fartøjer med en dødvægt på 15 tonseller derover eller, hvisder er
tale om fartøjer, som ikke er beregnet til godstransport, med etdeplacement på 15 m
3eller derover,
— bugserfartøjer, også med et deplacement på under 15 m3, hvisde er
bygget til at slæbe eller skubbe fartøjer eller slæbe disse i parforma-tion.
2. Dette direktiv gælder ikke for
— passagerfartøjer,
— flodfærger,
— flydende materiel,
— flydende anlæg og flydende materiel, herunder sådant, som er
bestemt til at flyttes,
— lystbåde,— kontrolmyndighedernes tjenestefartøjer og brandslukningsfartøjer,— militærfartøjer,
— søgående fartøjer, herunder søgående bugserfartøjer, der sejler på
og er stationeret i flodmundinger, eller som midlertidigt befinder
sig på de indre vandveje, og som har et gyldigt fartsbevis,
— bugserfartøjer med et deplacement på under 15 m
3, hvis disse er
bygget til kun at slæbe eller skubbe fartøjer med et deplacementpå under 15 m
3eller slæbe sådanne i parformation.
Artikel 3
Fartøjer, der besejler de i artikel 1 nævnte fællesskabsvandveje, skal
være udstyret med:
— et certifikat, udstedt i henhold til artikel 22 i den reviderede
konvention om sejlads på Rhinen, såfremt de sejler på vandveje i
zone R,
— det fællesskabscertifikat for fartøjer til sejlads på indre vandveje,
der udstedes til fartøjer, som opfylder de tekniske forskrifter i bilag
II, såfremt de sejler på vandveje i de øvrige zoner.
Fællesskabscertifikatet udfærdiges efter modellen i bilag III og
udstedes i henhold til bestemmelserne i dette direktiv.
Artikel 4
1. Fartøjer med certifikat udstedt i henhold til artikel 22 i den revi-
derede konvention om sejlads på Rhinen kan sejle på Fællesskabetsvandveje med dette certifikat alene.
2. Dog skal alle fartøjer med et certifikat som omhandlet i stk. 1 i
følgende tilfælde ligeledes være forsynet med supplements-certifikat1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 3
▼B
for sejlads på indre vandveje, benævnt De europæiske Fællesskabers
supplements-certifikat:
— ved sejlads på vandveje i zone 3 og 4, såfremt de ønsker at gøre
brug af lempelserne af tekniske krav på sådanne vandveje;
— ved sejlads på vandveje i zone 1 og 2, såfremt medlemsstaterne har
vedtaget supplerende tekniske forskrifter for disse vandveje, ihenhold til artikel 5.
De europæiske Fællesskabers supplements-certifikat udfærdiges efter
modellen i bilag IV og udstedes af de kompetente nationale myndig-heder mod forevisning af det i artikel 4, stk. 1, nævnte gyldigecertifikat på vilkår, som fastsættes af disse myndigheder.
Artikel 5
1. Med forbehold af bestemmelserne i den reviderede konvention
om sejlads på Rhinen kan en medlemsstat efter høring af Kommission-en som supplement til forskrifterne i bilag II vedtage tekniske
forskrifter for fartøjer, som på dens område sejler på vandveje i zone
1o g2 .
Disse supplerende forskrifter meddeles de øvrige medlemsstater og
Kommissionen senest seks måneder inden deres ikrafttræden,
medmindre de allerede var i kraft den 21. januar 1977.
2. Det anføres på det i artikel 3 nævnte fællesskabscertifikat eller i
det i artikel 4, stk. 2, omtalte tilfælde på det supplerende fællesskabs-
certifikat, at fartøjet fyldestgør de nævnte supplerende forskrifter.
Artikel 6
Ethvert fartøj med et certifikat udstedt i henhold til reglementet for
transport af farlige stoffer på Rhinen (ADNR), kan transportere farlige
stoffer på hele Fællesskabets område på de vilkår, der er anført i dettecertifikat.
Enhver medlemsstat kan kræve, at fartøjer, der ikke er i besiddelse af
et ADNR-certifikat, kun kan transportere farlige stoffer på dens
område, såfremt de opfylder en række forskrifter foruden dem, der erfastsat i dette direktiv. Disse forskrifter meddeles Kommissionen ogde øvrige medlemsstater.
Artikel 7
1. Enhver medlemsstat kan helt eller delvis undlade at anvende dette
direktiv på
a) fartøjer, når disse sejler på sådannne af medlemsstatens vandveje,
som ikke ved indre sejlbare vandveje er forbundet med de øvrigemedlemsstaters vandvejsnet;
b) fartøjer med en dødvægt på højst 350 tons, hvis køl er lagt inden
den 1. januar 1950, og som udelukkende besejler indenlandskevandvejsnet.
2. I forbindelse med sejlads på indenlandske vandveje kan medlems-
staterne tillade afvigelser fra en eller flere bestemmelser i dette direktivfor så vidt angår sejlads i indskrænket fart af lokal interesse eller ihavneområder. De pågældende afvigelser samt de strækninger eller
den zone, for hvilke de gælder, skal anføres i fartøjets certifikat.
3. De afvigelser, der vedtages i henhold til denne artikel, meddeles
Kommissionen.
4. En medlemsstat, som i kraft af afvigelser, der er indrømmet i
henhold til stk. 1 og 2, ikke har noget fartøj, der besejler dens vandvejeog er underkastet dette direktivs bestemmelser, er ikke forpligtet til atefterkomme artikel 9, 10 og 12.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 4
▼B
AFSNIT II
Betingelser for og fremgangsmåde ved udstedelse af fællesskabscer-
tifikater for sejlads på indre vandveje
Artikel 8
1. Fællesskabscertifikatet udstedes til fartøjer, hvis køl er lagt efter
den 1. januar 1985, efter en teknisk inspektion, som skal foretages,inden fartøjet tages i brug, og som skal sikre, at fartøjet fyldestgør detekniske forskrifter i bilag II.
2. Fællesskabscertifikatet udstedes til fartøjer, som er i brug pr. 1.
januar 1985, og til fartøjer, hviskøl er lagt inden da, efter den teknis k
inspektion, som foretages i perioden fra den 1. januar 1986 til den 1.
juli 1998 efter en tidsplan, som hver medlemsstat udarbejder, og somskal sikre, at fartøjet fyldestgør de tekniske forskrifter i bilag II. Dennetidsplan meddeles Kommissionen og de øvrige medlemsstater.
Enhver medlemsstat kan dog forlænge den periode, inden for hvilken
den tekniske inspektion skal fortages, med 7 år, for så vidt angår
fartøjer, der udelukkende sejler på dens eget vandvejsnet, og hvis køler blevet lagt inden den 1. januar 1970.
3. Det kontrolleresi givet fald, at fartøjet fyldes tgør de i artikel 5
omhandlede supplerende forskrifter, enten ved de tekniske inspektioner,der er nævnt i stk. 1 og 2, eller ved en teknisk inspektion, som udføres
på anmodning af fartøjetsejer.
Artikel 9
Fællesskabscertifikatet udstedes af den kompetente nationale
myndighed i den medlemsstat, hvor fartøjet er indregistreret, eller nårregistrering ikke har fundet sted, i den medlemsstat, hvor fartøjet harsit hjemsted, eller, hvis dette ikke er fastsat, i den medlemsstat, hvorfartøjetsejer er etableret.
Disse myndigheder kan i givet fald anmode de kompetente myndig-
heder i en anden medlemsstat om at udstede certifikatet.
Hver medlemsstat udfærdiger en fortegnelse over de af dens myndig-
heder, der har kompetence til at udstede certifikaterne, og meddelerKommissionen og de øvrige medlemsstater denne fortegnelse.
En medlemsstat, som i kraft af artikel 7, stk. 4, ikke har udpeget en
kompetent myndighed, kan anmode en anden eller flere andre
medlemsstater om at pålægge deres kompetente myndigheder atudstede certifikater til fartøjer, som er registreret i eller har deres hjem-sted på førstnævnte stats område, eller som tilhører personer, der eretableret der.
Artikel 10
Den i artikel 8 omhandlede tekniske inspektion foretages af de kompe-
tente myndigheder, der helt eller delviskan undlade at underkas te
fartøjet teknisk inspektion, såfremt det af en gyldig attest, udstedt afet klassificeringsselskab, der er autoriseret i den stat, hvor certifikateter udstedt, fremgår, at fartøjet helt eller delvis fyldestgør de tekniskeforskrifter i bilag II.
Hver medlemsstat udfærdiger en fortegnelse over de af dens myndig-
heder, der har kompetence til at foretage den tekniske inspektion, og
meddeler Kommissionen og de øvrige medlemsstater denne fortegnelse.
Artikel 11
Gyldighedsperioden for fællesskabscertifikatet for sejlads på indre
vandveje fastsættes i hvert enkelt tilfælde af den myndighed, som harkompetence til at udstede dette certifikat. Gyldighedsperioden kan dogikke overstige 10 år.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 5
▼B
Artikel 12
Hver stat fastsætter de nærmere betingelser for udstedelse af nyt certi-
fikat i tilfælde, hvor et gyldigt certifikat er bortkommet eller ødelagt.
AFSNIT III
Betingelser for og fremgangsmåde ved fornyelse eller ændring af
certifikater
Artikel 13
Fællesskabscertifikatet fornys ved udløbet af gyldighedsperioden på de
betingelser og efter den fremgangsmåde, som er fastsat for udstedelsenaf disse certifikater.
Artikel 14
Et fællesskabscertifikats gyldighedsperiode kan undtagelsesvis
forlængesaf den uds tedende eller fornyende myndighed for en periodepå højst 12 måneder.
Denne forlængelse af gyldighedsperioden skal anføres på fællesskabs-
certifikatet.
Artikel 15
I tilfælde af ændringer eller væsentlige reparationer af fartøjet, som
indvirker på soliditeten af dets konstruktion eller på dets karakteristika,skal det, før sejlads genoptages, på ny underkastes teknisk inspektion i
henhold til artikel 8.
Efter inspektion udstedes der et nyt certifikat, hvori fartøjets tekniske
karakteristika angives.
Såremt et sådant certifikat udstedes i en anden medlemsstat end den,
hvor det oprindelige certifikat blev udstedt eller fornyet, skal den
kompetente myndighed, der har udstedt eller fornyet det oprindeligecertifikat, underrettesderom inden en måned.
AFSNIT IV
Afslag eller inddragelse
Artikel 16
Enhver beslutning om at afslå udstedelse eller fornyelse af et certifikat
skal begrundes. Beslutningen meddeles den pågældende med oplysningom de i medlemsstaten gældende regler om klageadgang og frister for
indgivelse af klage.
Ethvert certifikat kan i gyldighedsperioden inddrages af den kompe-
tente myndighed, der har udstedt eller fornyet det, når fartøjet ikkelængere fyldestgør de tekniske forskrifter i certifikatet.
AFSNIT V
Kontrol
Artikel 17
1. En medlemsstats kompetente myndigheder kan når som helst
kontrollere, hvorvidt der om bord findeset i henhold til dette direktiv
gyldigt certifikat, og hvorvidt fartøjet svarer til angivelserne i dettecertifikat eller disse certifikater.
2. Hvis myndighederne ved den i stk. 1 omhandlede kontrol konsta-
terer, at certifikatet ikke er gyldigt, eller at fartøjet ikke svarer til
angivelserne i dette, men at denne mangel ved gyldigheden eller denmanglende overensstemmelse ikke udgør nogen åbenbar fare, skalfartøjets ejer eller dennes repræsentant træffe alle fornødne foranstalt-ninger til at afhjælpe denne situation. Den myndighed, der har udstedtcertifikatet, eller som senest har fornyet det, underrettes herom.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 6
▼B
3. Hvis myndighederne ved den i stk. 1 nævnte kontrol konstaterer,
at certifikatet ikke findesom bord, eller at fartøjet udgør en åbenbarfare, kan de pågældende myndigheder afbryde fartøjets sejlads, indtil
der er truffet fornødne foranstaltninger til at afhjælpe den konstaterede
situation.
De kan ligeledes foreskrive foranstaltninger, som vil gøre det muligt
for fartøjet uden fare og eventuelt efter at have afsluttet transporten atsejle til et sted, hvor det enten kan blive inspiceret eller repareret. Den
myndighed, der har udstedt certifikatet, eller som senest har fornyet
det, underrettesherom.
4. Enhver medlemsstat, som har afbrudt et fartøjs sejlads, eller som
allerede har meddelt ejeren, at den agter at gøre det, såfremt de konsta-terede mangler ikke afhjælpes, underretter den myndighed i denpågældende medlemsstat, der har udstedt eller senest fornyet certifi-
katet, om den beslutning, den har truffet eller agter at træffe.
5. Enhver beslutning om at afbryde sejladsen, der træffes i medfør
af bestemmelser, der er vedtaget til gennemførelse af dette direktiv,skal udtrykkeligt begrundes. Den meddeles den pågældende med oplys-ning om klageadgang efter lovgivningerne i medlemsstaterne og omklagefrister.
AFSNIT VI
Bestemmelser, der skal finde anvendelse over for fartøjer fra tred-
jelande
Artikel 18
Så længe der ikke har kunnet indgås en aftale mellem Fællesskabet og
tredjelandene om gensidig anerkendelse af sødygtighedscertifikater, kan
medlemsstaterne anerkende tredjedlandes fartøjscertifikater og i
påkommende tilfælde i henhold til bestemmelserne i dette direktivudstede fællesskabscertifikat eller det supplerende fællesskabscertifikattil tredjelandesfartøjer.
AFSNIT VII
Tilpasning af direktivets bilag til den tekniske udvikling
Artikel 19
Rådet vedtager med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen de
nødvendige ændringer med henblik på at tilpasse dette direktivs bilagtil den tekniske udvikling.
AFSNIT VIII
Afsluttende bestemmelser
Artikel 20
Direktiv 76/135/EØF finder fortsat anvendelse på:
— de i artikel 8, stk. 2, i dette direktiv omhandlede ibrugværende
fartøjer, indtil de underkastes den inspektion, der omhandles i
nævnte artikel,
— passagerfartøjer,— fartøjer, for hvilke der er udstedt et fællesskabscertifikat, men som
endnu ikke opfylder forskrifterne i bilag II, kapitel 13, punkt 13.01,litra a).
Artikel 21
De gældende bestemmelser i medlemsstaterne om besætningernes
sammensætning, deres kvalifikationer og de nødvendige attestationerherfor berøresikke af dette direktiv.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 7
▼B
Artikel 22
Efter høring af Kommissionen træffer medlemsstaterne senest den 1.
januar 1985 de nødvendige foranstaltninger for gennemførelsen af dette
direktiv.
Artikel 23
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 8
▼B
BILAG I
FORTEGNELSE OVER FÆLLESSKABETS NET AF INDRE VAND-
VEJE, INDDELT GEOGRAFISK I ZONE 1, 2, 3 OG 4
(Artikel 1 i direktivet)
KAPITEL I
Zone 1
Forbundsrepublikken Tyskland
Ems: fra forbindelseslinjen mellem fyrtårnene i Delfzijl og Knock udefter indtil
53º 30 ′nordlig bredde og 6º 45 ′østlig længde, dvs. ca. ud for lastskibenes omla-
deplads i den gamle Ems (Alte Ems), uden hensyn til samarbejdstraktaten Ems-
Dollart.
Republikken Polen
Den del af den Pommerske bugt, der ligger syd for forbindelseslinjen mellem
det nordlige Perd på øen Rügen og fyrtårnet Niechorze.
Den del af Gdansk-bugten, der ligger syd for forbindelseslinjen mellem fyrtårnet
Hel og afmærkningsbøjen ved havneindsejlingen til Baltijsk.
Zone 2
Forbundsrepublikken Tyskland
Ems: fra den fra havneindsejlingen til Papenburg over Ems forløbende forbin-
delseslinje mellem Diemer Schöpfwerk og digegennemsejlingen ved Halte til
forbindelseslinjen mellem fyrtårnene i Delfzijl og Knock, under hensyn til
samarbejdstraktaten Ems-Dollart.
Jade: inden for forbindelseslinjen mellem indsejlingslyset i Schillighörn og
kirketårnet i Langwarden.
Weser: fra jernbanebroen i Bremen til forbindelseslinjen mellem kirketårnene i
Langwarden og Kappel med sidegrenen Schweiburg, herunder sidegrenene
Kleine Weser, Rekumder-Loch og Rechter Nebenarm.
Elbe: fra den nedre grænse for Hamburgs havn til en forbindelseslinje mellem
sømærket ved Döse og den nordvestlige spids af Hohes Ufer (Dieksand) med
bifloderne Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau og Stör (hver gang fra
spærringen til mundingen) og inklusive Nebenelbe.
Meldorfer Bucht: inden for forbindelseslinjen fra den nord-vestlige spids af
Hohes Ufer (Dieksand) til vestmolehovedet i Büsum.
Flensburger Förde: inden for forbindelseslinjen mellem Kekenis-fyrtårnet og
Birknack.
Eckernförder Bucht: inden for forbindelseslinjer fra Bocknis-Eck til nord-
østspidsen af fastlandet ved Dänisch Nienhof.
Kieler Förde: inden for forbindelseslinjen mellem fyrtårnet Bülk og Marine-
Ehrenmal Laboe.
Leda: fra indsejlingen til forhavnen ved havslusen Leer til mundingen.
Hunte: fra Oldenburg havn og 200 m neden for Amalienbrücke i Oldenburg til
mundingen.
Lesum: fra jernbanebroen i Bremen-Burg til mundingen.
Este: fra spærreporten ved Buxtehude til Este-spærringen.Lühe: fra møllen 250 m oven for Marschdamm-vejbroen i Horneburg til Lühe-
spærringen.
Schwinge: fra fodgængerbroen neden for Güldenstern-bastion i Stade til
Schwinge-spærringen.
Freiburger-Hafenpriel: fra sluserne ved Freiburg/Elbe til mundingen.
Oste: fra Mühlenwehr Bremervörde til Oste-spærringen.
Pinnau: fra jernbanebroen i Pinneberg til Pinnau-spærringen.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 9
▼A2
▼B
▼B
Krückau: fra vandmøllen i Elmshorn til Krückau-spærringen.
Stör: fra Pegel Rensing til Stör-spærringen.Eider: fra Gieselaukanalen til Eider-spærringen.Nord-Ostsee-Kanal (Kielerkanalen): fra forbindelseslinjen mellem molehove-
derne i Brunsbüttel til forbindelseslinjen mellem indsejlingslysene i Kiel-
Holtenau med Schirnauer See, Bergstedter See, Audorfer See, Obereidersee
med Enge, Achterwehrer Schiffahrtskanal og Flemhuder See.
Trave: fra jernbanebroen og Holstenbrücke (Stadttrave) i Lübeck til forbindel-
seslinjen fra de to ydre molehoveder ved Travemünde til Pötenitzer Wiek og
Dassower See.
Schlei: inden for forbindelseslinjen mellem molehovederne i Schleimünde.Den franske RepublikSeine: ned ad floden fra Jeanne d ′Arc-broen i Rouen.
Garonne og Gironde: ned ad floden fra stenbroen i Bordeaux.Rhône: ned ad floden fra Trinquetaille-broen i Arlesog derfra mod Mars eille.Kongeriget NederlandeneDollard.Eems.Waddenzee: herunder forbindelserne med Nordsøen.IJsselmeer: herunder Markermeer og IJmeer, men ikke Gouwzee.Waterweg til Rotterdam og Scheur.HollandsDiep.Haringvliet og Vuile Gat: herunder de sejlbare vandveje mellem dels Goeree-
Overflakkee, delsVoorne-Putten og Hoeks e Waard.
Hellegat.Volkerak.Kramer.Grevelingen og Brouwershavense Gat: herunder samtlige sejlbare vandveje
mellem delsSchouwen-Duiveland, delsGoeree-Overflakkee.
Keten, Mastgat, Zijpe, Oosterschelde og Roompot: herunder de sejlbare vand-
veje mellem delsWalcheren, Noord-Beveland og Zuid-Beveland, dels
Schouwen-Duiveland og Tholen, bortset fra Schelde-Rhin-kanalen.
Schelde og Westerschelde og dens munding: herunder de sejlbare vandveje
mellem dels Zeeuws-Vlaanderen, dels Walcheren og Zuid-Beveland, bortset fra
Schelde-Rhin-kanalen.
Kongeriget Sverige
Trollhätte kanal og Göta älv.Vänern.Södertälje kanalMälaren.Falsterbo kanal.Sotenkanalen.
Den Tjekkiske Republik
Den kunstige sø Lipno.Republikken UngarnBalaton-søen.Republikken PolenSzczecin-bugten.
Kamie ń-bugten.
Wisła-bugten.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 10
▼A1
▼A2
▼A2
Puck-bugten.
Włocławski-reservoiret.Śniardwy-søen.
Niegocin-søen.
Mamry-søen.
KAPITEL II
Zone 3
Kongeriget Belgien
Escaut Maritime (ned ad floden fra Antwerpens red).Forbundsrepublikken TysklandDonau: fra Kelheim (km 414,60) til den tysk-østrigske grænse.
Rhein: fra den tysk-schweiziske grænse til den tysk-nederlandske grænse.
Elbe: fra mundingen af Elbe-Seiten-Kanal til den nedre grænse for Hamburgs
havn.
Den franske Republik
Rhin.Kongeriget NederlandeneRijn.Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen Slotermeer, Tjeukemeer,
Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer,
Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten IJ, afgesloten IJ, Noordzeekanaal,
havnen i IJmuiden, Rotterdamshavneområde, Nieuwe Maas , Noord, Oude
Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordtsche Kil, Boven Merwede,
Waal, Bijlandsch Kanaal, Boven Rijn, Pannerdensch Kanaal, Geldersche IJssel,
Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Rhin-kanalen, Veerse Meer, Schelde-Rhin-kanalen
til udløbet i Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Maas neden for Venlo.
Republikken Østrig
Donau fra den tysk-østrigske grænse til den østrigsk-slovakiske grænse,Kongeriget SverigeGöta kanal
Vättern.
Den Tjekkiske Republik
Labe-floden: fra Ústí nad Labem-St řekov-slusen til Lovosice-slusen.
Kunstige søer: Baška, Brn ěnská (Kníni čky), Horka (Stráž pod Ralskem),
Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš,
Seč, Skalka, Slapy, T ěrlicko, Žermanice.
Søer: Oleksovice, Sv ět, Velké Dá řko.
Republikken UngarnDonau: fra flodkilometer 1 812 tll 1 433.
Donau, Moson: fra flodkilometer 14 til 0.
Donau, Szentendre: fra flodkilometer 32 til 0.Donau, Ráckeve: fra flodkilometer 58 til 0.Tisza-floden: fra flodkilometer 685 til 160.Dráva-floden: fra flodkilometer 198 til 70.
Bodrog-floden: fra flodkilometer 51 til 0.
KettősKörös -floden: fra flodkilometer 23 til 0.
HármasKörös -floden: fra flodkilometer 91 til 0.Sió-kanalen: fra flodkilometer 23 til 0.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 11
▼B
▼A1
▼A2
▼A2
Velence-søen.
Fertő-søen.
Republikken Polen— Biebrza-floden fra udløbet af Augustowski-kanalen til udløbet i Narwia-
floden
— Brda-floden fra forbindelsen med Bydgoski-kanalen i Bydgoszcz til udløbet i
Wisła-floden
— Bug-floden fra Muchawiec-flodensudløb til udløbet i Narwia-floden
—D ąbie-søen til den indre havbugt.
— Augustowski-kanalen fra forbindelsen med Biebrza-floden til landegrænsen,
sammen med søerne, som kanalen løber igennem.
— Bartnicki-kanalen fra Ruda Woda-søen til Bart ężek-søen,sammen med
Bartężek-søen
— Bydgoski-kanalen
— Elbl ąski-kanalen fra Druzno-søen til Jeziorak-søen og Szel ąg Wielki-søen,
sammen med disse søer og søerne, som kanalen løber igennem, og et sideløb
i retning af Zalewo fra Jeziorak-søen til Ewingi-søen (inklusiv).
— Gliwicki-kanalen sammen med K ędzierzy ński-kanalen
— Jagiello ński-kanalen fra forbindelsen med Elbl ąg-floden til Nogat-floden
—Ł ączański-kanalen
—Ślesiński-kanalen med søerne langs denne kanal og Gopło-søen
—Żerański-kanalen
— Martwa Wisła-floden fra Wisła i Przegalina til grænsen i det indre farvand.
Narew-floden fra udløbet af Biebrza-floden til udløbet af Wisła sammen
med Zegrzy ński-søen
— Nogat-floden fra Wisła til Wisła-bugten
— Note ć-floden (øvre løb) fra Gopło-søen til forbindelsen med Górnonotecki-
kanalen og Górnonotecki-kanalen og Note ć-floden (nedre løb ) fra forbin-
delsen med Bydgoski-kanalen til udmundingen i floden Warta
— Nysa Łu życka-floden fra Gubin til udløbet i Oder
— Oder fra byen Racibórz to til forbindelsen med den østlige Oderflod som
løber ud i Regalica-floden fra den gennemløbende Klucz-Ustowo, sammen
med denne flod og denss ideløb til D ąbie-søen samt et sideløb til Oder-
floden fra Opatowice-slusen til slusen i Wrocław by
— Den vestlige Oder fra dæmningen i Widuchowa (704,1 km af Oder) til
grænsen i det indre farvand, sammen med sideløb samt Klucz-Ustowo-
gennemskæringen, som forbinder den østlige Oder med den vestlige Oder
— Parnica-floden og Parnicki-gennemskæringen fra den vestlige Oder til
grænsen i det indre farvand
— Pisa-floden fra Ro ś-søen til Narew-flodens udløb
— Szkarpawa-floden fra Wisła-floden til Wisła-bugten
— Warta-floden fra Ślesiński-bugten til Oders udløb
— Wielkie Jeziora Mazurskie-systemet, som omfatter søerne forbundet af floder
og kanaler, som udgør hovedruten fra Ro ś-søen (inklusiv) i Pisz til
Węgorzewski -kanalen (inklusiv denne kanal) i W ęgorzewo sammen med
søerne: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymo-
neckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty and
Święcajty, sammen med Gi życki-kanalen og Niegoci ński-kanalen og Pi ękna
Góra-kanalen, og et sideløb til Ry ńskie-søen (inklusiv) i Ryn til Nidzkie-
søen (op til 3 km, grænser op til »Nidzkie-sø reservatet« ), sammen med
søerne: — Bełdany, Guzianka Mała og Guzianka Wielka.
— Wisła-floden fra Przemsza-flodens udløb til forbindelsen med Ł ączański-
kanalen samt fra denne kanals udløb i Skawina til Wisła-flodens udløb i
Gdańsk-bugten, eksklusiv Włocławski-reservoiret.
Den Slovakiske RepublikDonau: fra Devín (km 1880,26) til den slovakisk-ungarske grænse.
KAPITEL III
Zone 4
Kongeriget Belgien
Hele det belgiske net bortset fra vandveje i zone 3.
Forbundsrepublikken TysklandAlle forbundsvandveje bortset fra vandveje i zone 1, 2 og 3.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 12
▼B
▼B
Den franske Republik
Hele det franske net bortset fra vandveje i zone 1, 2 og 3.
Kongeriget NederlandeneAlle øvrige floder, kanaler og indre farvande, som ikke er nævnt under zone 1, 2
og 3.
Den italienske RepublikPo: fra Piacenza til mundingen.
Milano-Cremona-Po-kanalen — den afsluttende strækning, der er forbundet med
Po, på 15 km.
Mincio-floden: fra Mantova, Governolo til Po.
Idrovia Ferrarese: fra Po (Pontelagoscuro), Ferrara til Porto Garibaldi.Brondolo- og Valle-kanalerne: fra Po di Levante til Venezia-lagunen.
Canale Fissero — Tartaro — Canalbianco: fra Adria til Po di Levante.
Litoranea Veneta: fra Venezia-lagunen til Grado.Storhertugdømmet Luxembourg
Mosel.
Kongeriget Sverige
Alle andre floder, kanaler og søer, der ikke er opført under zone 1, 2 og 3.
Den Tjekkiske Republik
Alle andre vandveje, der ikke er nævnt under zone 1, 2 og 3.Republikken Litauen
Hele Litauensnet af vandveje.
Republikken UngarnAlle andre vandveje, der ikke er nævnt under zone 2 og 3.
Republikken Polen
Alle andre vandveje, der ikke er nævnt under zone 1, 2 og 3.Den Slovakiske Republik
Alle andre vandveje, der ikke er nævnt under zone 3.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 13
▼A1
▼A2
▼B
BILAG II
TEKNISKE MINIMUMSFORSKRIFTER FOR FARTØJER PÅ INDRE
VANDVEJE I ZONE 1, 2, 3 OG 4
(Artikel 3 i direktivet)
KAPITEL 1 — TERMINOLOGI
KAPITEL 2 — SKIBSBYGNINGSTEKNISKE KRAV
Artikel
2.01. Grundregler2.02. Skrog
2.03. Apparater til opvarmning, til kabysog til køling
2.04. Opvarmning ved flydende brændstoffer med et flammepunkt over 55º C2.05. Opvarmning ved faste brændstoffer2.06. Maskinrum og kedelrum, bunkerrum
KAPITEL 3 — STYREINSTALLATIONER OG STYREHUS
Artikel
3.01. Generelt3.02. Styreinstallationers effektivitet
3.03. Generelle forskrifter for konstruktion
3.04. Maskindrevne styreinstallationer3.05. Indkobling af sekundær styring3.06. Håndstyring3.07. Håndhydraulisk styring
3.08. Hydraulisk styring
3.09. Elektrisk styring3.10. Drejelige skruer og Voith Schneider-propeller3.11. Fjernstyringsinstallationer3.12. Rorindikatorer3.13. Hjælpestyring
3.14. Frit udsyn
3.15. Støjniveau3.16. Elektrisk udstyr til styreinstallationer3.17. Sænkbart styrehus
KAPITEL 4 — FRIBORD, SIKKERHEDSAFSTAND, DYBGANGSSKA-
LAER
4.01. Betydningen af visse udtryk
4.02. Sikkerhedsafstand
4.03. Fribord4.04. Nedlastningsmærker4.05. Dybgangsskalaer1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 14
▼B
KAPITEL 5 — KONSTRUKTION AF MASKINER
5.01. Generelle bestemmelser5.02. Sikkerhedsforanstaltninger5.03. Fremdrivningsanordninger5.04. Udstødsrør fra motorer5.05. Tanke, bunkertanke og rørsystemer5.06. Installationer til lænsning5.07. Anordning til opsamling af brugt olie
5.08. Spil
5.09. Støj frembragt af fartøjet
KAPITEL 6 — ELEKTRISKE INSTALLATIONER
6.01. Generelle anvisninger
6.02. Højst tilladelige spænding6.03. Landtilslutning6.04. Generatorer og motorer6.05. Akkumulatorer6.06. Elektriske tavler6.07. Strømafbrydere, stikdåser, beskyttelsesapparater og ledninger6.08. Installationer til kontrol af jordafledning6.09. Belysning6.10. Signallys
6.11. Jordforbindelser
6.12. Nødinstallationer
KAPITEL 7 — UDRUSTNING
7.01. Ankre, kæder og ankertove
7.02. Anden udrustning
7.03. Midler til bekæmpelse af brand7.04. Både7.05. Redningskranse, redningskugler og redningsveste
KAPITEL 8 — ANLÆG TIL FLYDENDE GAS TIL HUSHOLDNINGSBRUG
8.01. Generelt8.02. Installation8.03. Beholdere8.04. Anbringelse og indretning af forsyningsenheden8.05. Reservebeholdere og tomme beholdere8.06. Reduktionsventiler8.07. Tryk8.08. Rørledninger og fleksible rør
8.09. Fordelingssystem
8.10. Gasforbrugende apparater og disses installation8.11. Ventilation og bortledning af forbrændingsgas8.12. Brugs- og sikkerhedsanvisninger8.13. Besigtigelse8.14. Prøver1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 15
▼B
8.15. Attestering
KAPITEL 9 — SÆRLIG INDRETNING AF STYREHUS TIL RADARSTY-
RING VED ÉN PERSON
9.01. Generelle bestemmelser9.02. Generelle konstruktionskrav9.03. Radaranlæg og drejningshastighedsviser
9.04. Installationer til signalering og udsendelse af signaler
9.05. Installationer til manøvrering af fartøjet og til betjening af fremdrivnings-
motorer
9.06. Installationer til betjening af hækankre
9.07. Telefoninstallationer9.08. Alarmsignal9.09. Andre kontrolinstrumenter9.10. Påtegning i besigtigelsescertifikatet
KAPITEL 10 — SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR FARTØJER, DER ER
BEREGNET TIL AT VÆRE EN DEL AF EN SKUBBE-
KONVOJ, EN SLÆBEKONVOJ ELLER EN PARFORMA-
TION
10.01. Skubbebåde10.02. Skubbepramme10.03. Motorfartøjer og slæbebåde egnede til skubning10.04. Prøver med skubbekonvojer
10.05. Fartøjer egnede til slæbning
10.06. Fartøjer egnede til at fremdrive en parformation
KAPITEL 11 — HYGIEJNE OG SIKKERHED I MANDSKABETS BEBOEL-
SESRUM OG PÅARBEJDSPOSTER
11.01. Generelt11.02. Beboelsesrummenes indretning
11.03. Beboelsesrummenes størrelse
11.04. Rørledninger i beboelsesrum11.05. Adgange, døre og trapper i beboelsesrum11.06. Dørk, skotter og lofter i beboelsesrum
11.07. Opvarmning og ventilation af beboelsesrum
11.08. Dagslys og kunstig belysning i beboelsesrum11.09. Møblering i beboelsesrum11.10. Kabys, spiserum, stores
11.11. Sanitærinstallationer
11.12. Drikkevandsinstallation11.13. Sikkerhedsanordninger11.14. Arbejdsposter og disses tilgængelighed
11.15. Arbejdsposters dimensioner
11.16. Beskyttelse mod fald11.17. Adgange, døre og trapper til arbejdsposter11.18. Dørk, dæksbelægning, lastrumsbeklædning, skodder, lofter, vinduer,
skylighter
11.19. Ventilation og opvarmning af arbejdsposter1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 16
▼B
11.20. Naturligt lys, belysning af arbejdsposter
11.21. Beskyttelse mod støj og vibrationer
KAPITEL 12 — SUPPLERENDE TEKNISKE FORSKRIFTER TIL BESTEM-
MELSERNE FOR ZONE 4 VEDRØRENDE FARTØJER,
DER BESEJLER INDRE VANDVEJE I ZONE 3
12.01. Skibsbygningstekniske krav
12.02. Fribord, sikkerhedsafstand og dybgangsskalaer12.03. Udrustning
12.04. Særlige bestemmelser for fartøjer, der er beregnet til at være en del af en
skubbekonvoj, en slæbekonvoj eller en parformation
KAPITEL 13 — DISPENSATION FOR FARTØJER, DER ER I DRIFT
KAPITEL 14 — PROCEDURE
14.01. Begæring om besigtigelse
14.02. Fremstilling af fartøjet til besigtigelse14.03. Omkostninger
14.04. Oplysninger
14.05. Register for fællesskabscertifikater14.06. Forskrifter for udfyldelse af fællesskabscertifikatet
14.07. Bemærkninger til enkelte punkter i certifikatet1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 17
▼B
KAPITEL 1
TERMINOLOGI
der finder anvendelse i foreliggende direktiv og dets bilag.
a) Udtrykket »fartøj« betegner fartøjer, der foretager indlandssejlads.
b) Udtrykket »godsmotorfartøj« betegner alle fartøjer, bortset fra tankmotorfar-
tøjer, som er beregnet til transport af gods, konstrueret til at sejle ved hjælp
af egne mekaniske fremdrivningsmidler.
c) Udtrykket »tankmotorfartøj« betegner alle fartøjer, beregnet til transport af
gods i indbyggede tanke, konstrueret til at sejle ved hjælp af egne meka-
niske fremdrivningsmidler.
d) Udtrykket »motorfartøj« betegner et almindeligt selvbevægende fartøj eller
en selvbevægende tanker.
e) Udtrykket »slæbebåd« betegner alle fartøjer, der er specielt konstrueret til at
udføre slæbning.
f) Udtrykket »skubbebåd« betegner alle fartøjer, der er specielt konstrueret til
at fremdrive en skubbekonvoj.
g) Udtrykket »slæbe-skubbebåd« betegner alle fartøjer, der er specielt konstru-
eret til at udføre slæbning og fremdrive en skubbekonvoj.
h) Udtrykket »almindelig gods-slæbepram« betegner alle fartøjer bortset fra
tankslæbepramme, som er beregnet til transport af gods og konstrueret til
at blive slæbt og
— ikke er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler eller
— er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler, som kun tillader små
flytninger.
i) Udtrykket »tankslæbepram« betegner alle fartøjer, der er beregnet til trans-
port af gods i tanke og konstrueret til at blive slæbt og
— ikke er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler eller
— er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler, som kun tillader små
flytninger.
k) Udtrykket »slæbepram« betegner en almindelig slæbepram eller en tankslæ-
bepram.
l) Udtrykket »gods-skubbepram« betegner alle fartøjer, bortset fra tank-
pramme, som er beregnet til transport af gods og konstrueret eller specielt
indrettet til at blive skubbet og
— ikke er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler eller
— er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler, som kun tillader små
flytninger, når fartøjet ikke er en del af en skubbekonvoj.
m) Udtrykket »tank-skubbepram« betegner alle fartøjer, der er beregnet til
transport af gods i indbyggede tanke og konstrueret eller specielt indrettet
til at blive skubbet og
— ikke er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler eller
— er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler, som kun tillader små
flytninger, når fartøjet ikke er en del af en skubbekonvoj.
n) Udtrykket »skibspram« betegner en skubbepram, der er konstrueret til at
transporteres om bord i et søgående skib og til at besejle de indre vandveje.
o) Udtrykket »skubbepram« betegner en almindelig skubbepram, en tankskub-
bepram eller en skibsbåren skubbepram.
p) Udtrykket »passagerfartøj« betegner alle fartøjer, der er konstrueret og
indrettet til transport af flere end 12 passagerer.
q) Udtrykket »flydende maskiner« betegner alle flydende konstruktioner, der
bærer mekaniske installationer og er beregnet til at arbejde på sejlbare vand-
veje eller i havne, som f.eks. uddybningsfartøjer, elevatorer, læmoler,
flydekran.
r) Udtrykket »flydende indretninger« betegner alle flydende indretninger, som
ikke normalt er beregnet til at blive flyttet, som f.eks. badeetablissementer,
dokker, landgangsbroer, bådhangarer.
s) Udtrykket »flydende materiel« betegner flåder samt alle konstruktioner,
opbygninger eller genstande, der er egnede til at sejle, og som ikke er et
fartøj, flydende maskiner eller en flydende indretning.
t) Udtrykket »styrehus« betegner det rum, hvori de nødvendige betjeningsgreb
til styring af fartøjet er samlet.
u) Udtrykket »maskinrum« betegner alle rum, hvor fremdrivningsmotoren eller
fremdrivningsmotorerne og hjælpemaskineri er installeret.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 18
▼B
v) Udtrykket »beboelse« betegner alle rum bestemt til brug for de personer, der
normalt bor om bord, eller til passagerer, og omfatter kabys, proviantrum,
WC'er, baderum, vaskerum, vestibuler og gange med undtagelse af styre-
huset.
w) Udtrykket »dybeste lastevandlinie« betegner vandlinieplanet ved den størst
tilladte nedlastning, hvorved fartøjet må sejle.
x) Udtrykket »fribord« betegner afstanden mellem dybeste lastevandlinie og et
plan parallelt med dette gennem det laveste punkt på skandækket eller, hvis
skandæk ikke findes, gennem det laveste punkt på klædningens overkant.
y) Udtrykket »sikkerhedsafstand« betegner afstanden mellem dybeste laste-
vandlinie og et plan parallelt med dette gennem det laveste punkt, hvorover
skibet ikke anses for tæt.
z) Udtrykket »certifikat« betegner fællesskabscertifikatet for fartøjer til sejlads
på indre vandveje.
KAPITEL 2
SKIBSBYGNINGSTEKNISKE KRAV
2.01.Grundregler
Fartøjer skal være konstrueret på behørig måde, og deres stabilitet skal
svare til den anvendelse, fartøjerne er beregnet til.
2.02.Skrog
2.02.1. Skroget skal have en tilstrækkelig styrke til at modstå alle påvirk-
ninger, som det normalt udsættes for.
2.02.2. Søforbindelser og afgangsåbninger med deres rørforbindelser skal anses
for tætte, hvis de er udført på en sådan måde, at enhver utilsigtet
indtrængen af vand i fartøjet er umulig.
2.02.3. Vandtætte skodder, der når op til dækket eller, for så vidt der ikke
findes et dæk, til overkant af klædningen, skal placeres følgende steder:
a) et kollisionsskod i en passende afstand fra stævnen,
b) for fartøjer, hvis længde overalt er større end 25 m, skal der også
anbringes et agterpeakskod i passende afstand fra agterstævnen.
2.02.4. Beboelsesrum, maskin- og kedelrum samt arbejdsrum, som eventuelt er
en del af disse, skal adskilles fra lastrummene ved tætte skodder.
2.02.5. Alle rum, som ikke normalt er hermetisk lukket under sejlads, skal
kunne lænses. Denne lænsning skal kunne udføres separat for hvert
rum.
2.02.6. Der må ikke findes beboelsesrum foran kollisionsskoddet. Beboel-
sesrum skal adskilles fra maskin- og kedelrum med gastætte skodder
og have direkte adgang fra dækket. Hvis en sådan adgang ikke findes,
skal der findes en nødudgang, som ad anden vej fører direkte til
dækket.
2.02.7. De skodder og andre skillerum, der er foreskrevet i pkt. 2.02.3 og
2.02.4 må ikke være forsynet med åbninger. Dog tillades mandhuller i
andre skodder end kollisionsskoddet på betingelse af, at de kan boltes
tæt. Døre i agterpeakskoddet og rørgennemføringer etc. tillades, når de
er udført på en sådan måde, at lukkemidlernes effektivitet og andre
afgrænsninger i rummet ikke kompromitteres.
2.02.8. Som undtagelse fra pkt. 2.02.5 og 2.02.7 kan agterpeaken stå i forbin-
delse med maskinrummet ved hjælp af en lænseanordning, der er let
tilgængelig og med automatisk lukkemekanisme.
2.03.Apparater til opvarmning, til kabys og til køling
2.03.1. Installationer til opvarmning, kabysinstallationer og køleaggregater og
deres tilbehør skal være indrettet og placeret på en sådan måde, at de
ikke frembyder fare, også i tilfælde af overophedning; de skal være
monteret på en sådan måde, at de ikke ved uheld kan vælte eller
forskubbes.
2.03.2. Når de i pkt. 2.03.1 nævnte installationer fungerer ved hjælp af
flydende brændstof, må der kun anvendes brændstof med et flamme-
punkt højere end 55º C.
2.03.3. Som undtagelse fra pkt. 2.03.2 kan kabysapparater og apparater og
apparatur, der tjener til opvarmning og køling, og som virker ved1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 19
▼B
handelspetroleum, tillades i opholdsrum og styrehus på betingelse af, at
kapaciteten af deres forsyningstanke ikke overstiger 12 liter.
2.03.4. De under pkt. 2.03.1 nævnte installationer må ikke anbringes i rum
eller maskinrum, hvor der er opmagasineret eller anvendes materialer
af kategori K1n, K1s eller K2 af klasse IIIa i ADNR.
Ingen afluftningsrør fra disse installationer må passere gennem disse
rum.
2.03.5. Forsyningen af den nødvendige luft til forbrændingen skal sikres.
Ventilatorerne til udluftning må ikke have nogen form for lukkemiddel.
2.03.6. Apparater til opvarmning og kabysapparater skal være sikkert
forbundet til røgrør. Røgrør skal være i god stand og forsynet med
passende hætter eller indretninger til beskyttelse mod luftnedslag.
Røgkanaler skal være indrettet på en sådan måde, at de begrænser
muligheden for tilstopning af forbrændningsprodukter og giver
mulighed for rensning.
2.03.7. Ovne til køleapparater, der forbruger flydende brændstof, skal være
forsynet med afgangsrør.
2.04.Opvarmning ved flydende brændstoffer med et flammepunkt over
55º C
2.04.1. Alle apparater skal være konstrueret til at kunne tændes uden hjælp af
andre flydende brændstoffer. Underneden skal være monteret en metal-
bakke med tilstrækkelig kapacitet til at undgå tilfældig udstrømning af
brændstof, og de skal være forsynet med anordninger, så al udstrøm-
ning ved tilfældig slukning af flammen undgås. Hvis brændstoftanken
er adskilt fra apparatet, må den højde, hvori denne er anbragt, ikke
overstige den, som er fastsat ved de funktionsforskrifter, der er angivet
af fabrikanten af apparatet. Denne tank må ikke være i nærheden af ild.
Brændstoftilførslen skal kunne stoppes fra dækket.
Brændstoftanke med en kapacitet på mere end 12 liter skal installeres
uden for beboelsen.
2.04.2. Når et apparat er placeret i et maskinrum, skal et opslag angive betin-
gelserne for brug heraf.
I maskinrum skal ovne med åben flamme installeres over en tæt bakke,
hvislodrette kanter er minds t 0,20 m over dørken.
2.04.3. Hvis en ovn er placeret i maskinrummet, skal lufttilførslen til ovn og
motorer være sådan, at ovne og motorer kan fungere uafhængigt af
hinanden, effektivt og fuldstændig sikkert. I givet fald skal der instal-
leres særskilte lufttilførselskanaler.
2.04.4. Alle apparater med naturligt træk skal være forsynet med anordninger,
som forhindrer, at luftstrømmen vendes.
Apparater med blæsere skal være forsynet med en anordning, som
automatisk stopper for brændstoftilførslen, hvis den til forbrændingen
nødvendige lufttilførsel afbrydes.
2.04.5. Apparater til centralopvarming med blæsere, som er placeret i et
maskinrum eller i et rum, der er tilgængeligt fra maskinrummet, skal
desuden opfylde følgende betingelser:
a) Ved igangsætning skal blæseren træde i funktion først for at venti-
lere kedlen godt.
b) En termostatisk regulator skal styre brændstoftilførslen.
c) Antændelsen af brændstoffet skal ske automatisk med eller uden
brug af vågekone.
d) Blæseren og brændstofpumpen skal kunne stoppes fra dækket.
e) Hvis et centralvarmeapparat er placeret i maskinrummet, skal det
installeres på en sådan måde, at en flamme, der kommer fra
fyrrummet, ikke kan nå andre dele af installationen.
f) Indtag og afgang for luft til apparater til opvarmning, som er
placeret i maskinrummet, skal have rørforbindelser, der udmunder
i fri luft.
2.05.Opvarmning ved fast brændstoffer
2.05.1. Undtagen i rum, der er konstrueret af materialer, der er modstandsdyg-
tige over for ild og udelukkende bestemt til anbringelse af en kedel,
skal opvarmningsapparater, der virker ved fast brændstof, placeres på1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 20
▼B
en blikplade (med kanter) eller en tilsvarende beskyttelse på en sådan
måde, at det undgås, at glødende brændstof, halvt forbrændt kul eller
varm aske falder uden for denne plade.
2.05.2. Kedler til opvarmning ved fast brændstof skal være forsynet med en
termostatisk regulator, som styrer den nødvendige luftmængde til
forbrændingen.
2.05.3. I nærheden af hvert opvarmningsapparat skal findes et middel, der gør
det let at slukke gløden.
2.06.Maskin- og kedelrum, bunkerrum
2.06.1. Maskin- og kedelrum skal være indrettet på en sådan måde, at betje-
ning og vedligeholdelse af de installationer, som findes der, kan
udføress ikkert og uden fare.
2.06.2. Bunkerrum for flydende brændstof eller smøreolie og beboelsesrum må
ikke have fælless kodder.
2.06.3. Skodder, overdæk og døre til maskinrum, kedelrum og bunkerrum skal
være bygget af stål eller af et tilsvarende materiale med hensyn til
modstandsdygtighed overfor ild.
2.06.4. Maskin- og kedelrum samt andre rum, hvori brændbar eller giftig gas
kan frigøres, skal kunne ventileres tilstrækkeligt.
2.06.5. Trapper og lejdere, der giver adgang til maskinrum, kedelrum og
bunkerrum, skal være fast anbragt og være udført af stål eller af et
med hensyn til materialestyrke og modstandsdygtighed over for ild
tilsvarende materiale.
2.06.6. Maskinrum og kedelrum skal have to udgange, hvoraf den ene kan
være en nødudgang.
2.06.7. Det maksimalt tilladelige støjniveau i maskinrummet er 110 dB(A),
Målingsstederne skal vælges, hvor nødvendigt vedligeholdelsesarbejde
foregår ved installationernes normale funktion.
Dersom støjniveauet overstiger 90 dB(A) i maskinrummet, skal hver
adgangsåbning være forsynet med en klart formuleret advarsel.
KAPITEL 3
STYREINSTALLATIONER OG STYREHUS
3.01.Generelt
3.01.1. Alle fartøjer skal være udstyret med en sikker styreinstallation — i
påkommende tilfælde desuden med bovror — som under hensyn til
brug og dimension sikrer en god manøvreevne.
3.01.2. Styreinstallationen skal være indrettet på en sådan måde, at roret ikke
kan ændre stilling på en uforudset måde.
3.02.Styreinstallationers effektivitet
Styreinstallationerne skal med hensyn til effektivitet opfylde følgende
krav:
a) Hvis styreinstallationen er hånddrevet, skal en omdrejning af
håndrattet svare til en drejning af roret på mindst 3º.
b) Hvis styreinstallationen er maskindrevet, skal roret ved maksimal
påvirkning, når fartøjet sejler fuld fart, kunne nå en gennemsnitlig
vinkelhastighed på 4º pr. sek. på hele dets mulige omdrejningsfelt.
c) Hvis styreinstallationen er forsynet med en hjælpestyreanordning
(komplementær hjælpestyreanordning til en hånddrevet hovedsty-
reinstallation) skal roret ved maksimal påvirkning, når fartøjet
sejler fuld fart, kunne nå en gennemsnitlig vinkelhastighed på 3º
pr. sek. på et omdrejningsfelt begrænset til 30º til hver side for
roretsmidts tilling.
d) Hvis en maskindrevet styreinstallation er forsynet med en sekundær
manuel styreinstallation, skal denne manuelle installation i det
mindste muliggøre, at fartøjet ved reduceret fart kan nå til en fortøj-
ningsplads.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 21
▼B
3.03.Generelle forskrifter for konstruktion
3.03.1. Den samlede styreinstallation skal være udformet, konstrueret og udført
til permanent slagside på indtil 15º og omgivende temperaturer på
indtil 40º C.
3.03.2. Styreapparatets dele skal være dimensioneret således, at de kan tåle
alle maksimale påvirkninger, som de udsættes for ved normal brug.
For at styreapparatet kan modstå exceptionelle ydre påvirkninger bedst
muligt, må det ikke være det svageste led i systemet. Ethvert styreap-
parat, der er konstrueret i overensstemmelse med et anerkendt
klassifikationsselskabs regler, kan anses for tilfredsstillende i denne
henseende.
3.04.Maskindrevne styreinstallationer
3.04.1. Hvis fartøjet er udstyret med en maskindrevet styreinstallation, skal
der, i tilfælde af havari på denne, øjeblikkelig sikres en tilstrækkelig
manøvredygtighed ved et andet uafhængigt styrearrangement.
3.04.2. Maskindrevne styreinstallationer skal være forsynet med en beskyttelse
mod overbelastning, der begrænser påvirkningerne på styreledningen.
3.04.3. Tilfældige stop eller svigt i den maskindrevne styremaskine skal
angives ved et optisk og akustisk signal ved styrestedet.
3.05.Indkobling af sekundær styring
3.05.1. Hvis det sekundære styrearrangement ikke indkobles automatisk ved
svigt i hovedstyrekontrollen, skal indkobling øjeblikkelig kunne
udføresmanuelt på en enkel måde ved enhver s tilling af roret. Antallet
af operationer, der herved skal foretages, må højst være to, og disse
skal kunne udføres af een person.
3.05.2. Koblingsoperationen skal kunne udføres på mindre end 5 sekunder. Det
skal kunne ses ved styrestedet, hvilken mekanisme der er i funktion.
3.06.Håndstyring
3.06.1. Hvis det sekundære uafhængige styrearrangement er manuelt, skal
dette indkoble automatisk eller kunne indkobles øjeblikkelig ved styre-
stedet i tilfælde af afbrydelse af eller svigt i den maskindrevne styring.
Klokoblinger er ikke tilladt, medmindre de ikke er underkastet et drej-
ningsmoment under indkobling.
3.06.2. Håndrattet må ikke trækkes med af den maskindrevne styring. Håndrat-
tets tilbageløb skal forhindres i enhver af rorets stillinger under
automatisk indkobling af håndstyremekanismen.
3.07.Håndhydraulisk styring
3.07.1. Et håndhydraulisk styreapparat er et apparat, hvorved roret bevæges
ved en pumpe, der udelukkende aktiveresaf håndrattet (håndrat-
spumpe).
3.07.2. Hvis en håndhydraulisk styreinstallation er den eneste styreinstallation,
anses den ikke som »maskindrevet styreinstallation« i den i punkt 3.04
omhandlede forstand, som kræver et sekundært, uafhængigt styrearran-
gement, på betingelse af, at
— dimensioner, konstruktion og anbringelse af styreledningerne
udelukker ødelæggelse ved mekaniske påvirkninger eller ild,
— konstruktionen af håndratspumpen garanterer en fejlfri funktion.
3.08.Hydraulisk styring
3.08.1. Hvis hovedstyreinstallationen er hydraulisk, og sekundær-installationen
er håndhydraulisk, skal håndhydraulikinstallationen være udstyret med
et rørsystem, som er uafhængigt af hovedinstallationen.
Manøvrering af hovedinstallationen skal kunne udføres uafhængigt af
håndratspumpen.
3.08.2. Hvis både hovedstyreinstallationen og sekundær-styreinstallationen er
hydrauliske, skal der være en uafhængigt drevet pumpe for hver af
disse installationer.
Eksempler:
— hovedpumpe med hovedmotor, elektrisk nødpumpe,1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 22
▼B
— hovedpumpe fødes fra elektrisk hovedinstallation, nødpumpe fra
elektrisk nødinstallation,
— hovedpumpe fra generator I, nødpumpe fra generator II.
3.08.3. Hvis nødpumpen drives af en reservemotor, som ikke arbejder kontinu-
erligt under sejlads, skal en bufferanordning muliggøre pumpens drift i
den tid, det tager at bringe reservemotoren op på den nødvendige
hastighed.
3.08.4. Rørforbindelser, ventiler, glidere, styreorganer etc. for de to installati-
oner skal være uafhængige af hinanden: Hvis de to installationers
uafhængige funktion er garanteret, kan de dog omfatte fællesgrundele-
menter.
3.09.Elektrisk styring
3.09.1. Hvis hovedinstallationen og sekundær-installationen er elektrisk styret,
skal forsyning og manøvrering af sekundærinstallationen være
uafhængig af hovedinstallationen. Hver af de to installationer skal
have sin egen motor.
3.09.2. Hvis strømforsyningen til sekundær-motoren kommer fra en reserve-
motor, som ikke arbejder kontinuerligt under sejlads, skal en
bufferanordning muliggøre sekundær-motorens drift under reservemo-
torensops tart.
3.10.Skruer og Voith Schneider-propeller
Hvis fjernstyring af drejelige skruer og Voith Schneider-propeller er
elektrisk, hydraulisk eller pneumatisk, skal der findes to uafhængige
styresystemer mellem styrestedet og fremdrivningsinstallationen.
Når der findesto eller flere af hinanden uafhængige fremdrivnings in-
stallationer, er det sekundære uafhængige styrearrangement ikke
obligatorisk, hvis fartøjet forbliver tilstrækkeligt manøvredygtigt i
tilfælde af svigt i det ene system.
3.11.Fjernstyringsinstallationer
Fjernstyringsinstallationer skal være fast anbragt, også hvis de er
anbragt uden for styrehuset. Hvis fjernstyringsinstallationer kan slås
fra, skal de være forsynet med en indikator, der viser, om de er i stil-
ling »til« eller »fra«.
Anbringelse og betjening af styreorganer skal være funktionel.
3.12.Rorindikatorer
Rorets stilling skal indikeres utvetydigt ved styrestedet, om nødvendigt
skal en sikker rorindikator installeres.
3.13.Hjælpestyring
3.13.1. Hjælpestyreinstallationer er maskindrevne hjælpeinstallationer, der er
indbygget komplementært i en manuel hovedstyreinstallation.
3.13.2. Hvis en nødstyreinstallation benyttes, skal forholdet mellem hovedsty-
reinstallationen og nødstyreinstallationen være sådan, at en betydelig
forøgelse af den manuelle kraft på håndrattet ikke er nødvendig.
3.13.3. Hjælpestyreinstallationer skal opfylde ovennævnte betingelser og lige-
ledesfølgende betingels er:
a) Hjælpestyreinstallationerne skal kunne til- og frakobles ved styre-
stedet i enhver stilling af roret. Position »til« eller »fra« skal være
klart indikeret.
b) Elektriske, hydrauliske eller pneumatiske forbindelseselementer
mellem hjælpeinstallationer og den manuelle mekaniske hovedsty-
ring skal være indrettet på en sådan måde, at de ikke skader
muligheden for øjeblikkelig anvendelse af hovedstyringen. Andre
defekter ved hjælpestyringen må ikke blokere eller sætte hovedsty-
ringen ud af funktion.
c) Eksisterende og nye elementer i hjælpestyreinstallationen skal
opfylde de betingelser for styreapparater, der er fastsat i dette
kapitel.
3.13.4. Rorindikatoren skal fungere såvel for hovedstyringen som for hjælpest-
yreinstallationen.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 23
▼B
3.13.5. Forskrifterne i nærværende artikel finder ligeledes anvendelse på hjæl-
pestyreinstallationer, som udføres efter fartøjets bygning.
3.14.Frit udsyn
Tilstrækkeligt frit udsyn i alle retninger fra styrestedet skal sikres.
Udsynet fremad kan sikres ved hjælp af pålidelige optiske instru-
menter.
3.15.Støjniveau
Under normal anvendelse må fartøjets eget støjniveau ved styrestedet i
højde med rorgængerenshoved ikke overs tige 70 dB(A).
3.16.Elektrisk udstyr til styreinstallationer
3.16.1. Motorens nominelle ydelse skal svare til styreapparatets maksimale
drejningsmoment. For hydrauliske installationer skal motorens nomi-
nelle ydelse være således, at den kan sikre pumpens maksimale ydelse
ved installationens maksimaltryk (indstilling af sikkerhedsventilen),
idet der tageshens yn til pumpensydeevne.
3.16.2. Motorer skal opfylde mindst følgende krav:
a) Styreapparater for afbrudt ydelse:
— Motorer til elektrisk-hydraulisk styring og deres omformere skal
være beregnet for forhold, der svarer til kontinuert funktion med
afbrydelsesoverbelastning uden frakobling og en arbejdsbelast-
ning på 15%. Der må her regnesmed en arbejds procespå 10
minutter.
— Motorer til elektriske styreapparater skal være beregnet til
afbrudt ydelse uden at tage hensyn til igangsætningsstrøm og
til en arbejdsbelastning på 15 %. Der må her regnes med en
arbejdsproces på 10 minutter.
b) Styreapparater for konstant ydelse: Disse maskiner skal være
indrettet til permanent drift.
3.16.3. De elektriske kredsløb for motorer og styreorganer må ikke beskyttes
undtagen mod kortslutning. Styreorganernes kredsløb skal kun
beskyttes mod en strøm, der svarer til mindst det dobbelte af den nomi-
nelle maksimalstrøm. Beskyttelsesforanstaltningernes størrelse må ikke
være mindre end 6A.
3.16.4. Forsyningskabler til motorer skal være beskyttet på følgende måde:
Hvis sikringer anvendes, skal den nominelle strømstyrke af disse være
to trin højere end motorensnominelle s trøm. For motorer, der er
beregnet for afbrudt eller til momentan drift, må de dog ikke overstige
160 % af den nominelle strømstyrke. Hurtigafbrydere (motorværn) for
kortslutning på hovedafbrydere må ikke styres ved en nominel strøm-
styrke, der er større end det tidobbelte af styremotorens nominelle
strømstyrke.
3.16.5. Hvis der findes termiske afbrydere på hovedafbydere, skal disse sættes
ud af funktion eller ændrestil det dobbelte af motorensnominelle
ydelse.
3.16.6. Følgende funktionskontroller og indikatorer skal findes for de elek-
triske apparater:
a) en grøn lampe som angiver, at installationen fungerer;
b) en rød lampe som lyser, når installationen falder ud, hvad enten det
drejer sig om tilfældig frakobling, overbelastning af den elektriske
motor eller en defekt i en af faserne i 3-faset strømforsyning. Et
akustisk signal skal lyde på samme tid, som den røde lampe tænder.
Fasekontrollen kan udelades, når strømforsyningen udelukkende
kommer fra en hovedafbryder.
3.16.7. Hvis rorindikatoren er elektrisk, skal dens strømforsyning være
uafhængig af andet strømforbrug.
3.17.Sænkbart styrehus
Når styrehuset er sænkbart, skal der findes en anordning, der hindrer,
at personer nærmer sig det under sænkningen. Såfremt personer kunne
tænkes at passere under det sænkbare styrehus, skal der findes et
lydsignalapparat, der automatisk går i gang ved sænkning af styrehuset.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 24
▼B
Såfremt anordningen til sænkning af styrehuset svigter, skal denne
manøvre kunne udførespå anden måde.
KAPITEL 4
FRIBORD, SIKKERHEDSAFSTAND OG DYBGANGSSKALAER
4.01.Betydningen af nogle udtryk
I dette kapitel
a) betyder udtrykket »Længde« »L« skrogets største længde, ror og
bovspryd ikke medregnet;
b) betyder udtrykket »midte af fartøjet« midten af længden (L);
c) anses konstruktionselementer og indretninger for »tætte over for
søsprøjt og dårligt vejr«, når de er arrangeret på en sådan måde, at
de kun tillader indtrængen af meget små mængder vand under
normale forhold.
4.02.Sikkerhedsafstand
Sikkerhedsafstanden skal være mindst:
a) for døre og åbninger, bortset fra luger, som kan lukkes tæt over for
søsprøjt og dårligt vejr: 0,15 m;
b) for døre og åbninger, bortset fra luger, som ikke kan lukkes tæt
over for søsprøjt og dårligt vejr: 0,20 m;
c) for luger, som lukkes tæt over for søsprøjt og dårligt vejr: 0,30 m;
d) for luger, som ikke kan lukkes ved lukkemidler, eller som ikke er
lukkede (utildækkede lastrum): 0,50 m.
4.03Fribord
Fribordet skal være tilstrækkeligt til, at sikkerhedsafstandene respek-
teres, og det må ikke være negativt.
4.04.Nedlastningsmærker
4.04.1. Dybeste lastevandlinje bestemmes således, at forskrifterne for mindste
sikkerhedsafstand respekteres samtidig, uden at denne linje på noget
punkt er over skandækket eller, når skandæk ikke findes, over overkant
af klædningen.
4.04.2. Dybeste lastevandlinje angives ved let synlige og uudslettelige nedlast-
ningsmærker.
4.04.3. Nedlastningsmærkerne skal bestå af et rektangel 0,30 m langt og 0,04
m højt, hvis basislinjer er vandret og falder sammen med dybeste laste-
vandlinje som tilladt ved nærværende bilag. Det er tilladt at kombinere
disse mærker med dem, der finder anvendelse ifølge andre regler.
4.04.4. Ethvert fartøj skal have mindst tre par nedlastningsmærker, hvoraf det
ene par anbringes på midten og de to andre i en afstand fra henholdsvis
for og agter på omkring en sjettedel af længden.
Dog
— er det for fartøjer, hvislængde er mindre end 40 m, tils trækkeligt at
anbringe to par mærker, der placeres i en afstand fra henholdsvis
for og agter på omkring en fjerdedel af længden;
— for fartøjer, der ikke er beregnet til transport af gods, er det
tilstrækkeligt med ét par mærker anbragt omkring fartøjets midte.
4.04.5. Mærker eller angivelser, der som følge af en ny besigtigelse ophører
med at være gyldige, skal udslettes eller mærkes som ikke længere
værende gyldige under kontrol af de myndigheder, der har kompetence
til udstedelse af certifikatet.
Hvis et nedlastningsmærke af en eller anden grund forsvinder, må det
kun genanbringesunder kontrol af de myndigheder, der har kompe-
tence til at udstede certifikatet.
4.04.6. Når et fartøj er blevet amet i henhold til den gældende konvention om
aming af fartøjer, der foretager indlandssejlads (1), og amingsmærkerne1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 25
(1) Nr. E/ECE/626.
Nr. E/ECE/546 af 15. 2. 1966.
▼B
opfylder bestemmelserne i dette bilag, træder disse mærker i stedet for
nedlastningsmærkerne.
4.05.Dybgangsskalaer
4.05.1. Ethvert fartøj, som kan opnå en dybgang på 1 m, skal have en
dybgangsskala på hver side agter; det kan have yderligere dybgangs-
skalaer.
4.05.2. Nulpunktet for hver dybgangsskala skal være lodret på denne i et plan
parallelt med dybeste lastevandlinje gennem det laveste punkt på
skroget eller kølen, hvis en sådan findes. Den lodrette afstand over
nulpunktet skal inddeles i decimeter. Denne inddeling skal foretages
på hver dybgangsskala fra let vandlinje til 10 cm over dybeste laste-
vandlinje, ved kørnemærker eller indmejslede mærker, og males som
vandrette streger, godt synlige, i to skiftende farver. Inddelingen skal
være angivet med tal ved siden af skalaen ved mindst hver femte deci-
meter og ved toppen af denne.
4.05.3. De to amingsskalaer agter, anbragt som foreskrevet i den under punkt
4.04.6 omhandlede konvention, kan træde i stedet for dybgangsskalaer
på betingelse af, at de har en inddeling i overensstemmelse med oven-
stående forskrifter, i påkommende tilfælde kompletteret med tal, der
angiver dybgangen.
KAPITEL 5
KONSTRUKTION AF MASKINER
5.01.Generelle bestemmelser
5.01.1. Alle maskiner og deres installationer skal være konstrueret, udført og
installeret på behørig måde.
5.01.2. Kedler og andre trykbeholdere og derestilbehør s kal opfylde gældende
regler i den medlemsstat, som udsteder certifikatet, indtil der vedtages
fællesskabsregler.
5.01.3. Installation af hovedmaskiner eller hjælpemaskiner, der forbruger
brændstof med et flammepunkt under 55º C, er forbudt.
Brug af motorer, der arbejder med brændstof, hvis flammepunkt er
under 55º C, er imidlertid tilladt til spil, til både og til transportable
motorpumper.
5.01.4. Installationer til hjælp ved opstart, som forbruger brændstof, hvis flam-
mepunkt er under 55º C, er tilladt.
5.02.Sikkerhedsforanstaltninger
5.02.1. Maskineriet skal være installeret og monteret på en sådan måde, at det
er tilstrækkeligt tilgængeligt for manøvrering og vedligeholdelse og
ikke bringer de personer, som udfører dette arbejde, i fare.
5.02.2. Fremdrivningsmaskineriet, hjælpemaskineriet og kedlerne med deres
tilbehør skal udstyres med sikkerhedsanordninger i overensstemmelse
med gældende regler i den medlemsstat, som udsteder certifikatet.
5.02.3. De motorer, som driver suge- og blæserventilatorer, skal kunne stoppes
fra et sted uden for det rum, hvor de er monteret.
5.03.Fremdrivningsanordninger
5.03.1. Fartøjets fremdrivningsmiddel (skrue, hjul etc.) skal kunne startes,
standses eller reverseres på en hurtig og sikker måde.
5.03.2. Hvis kontrollen med fremdrivningsmidlet under fartøjets sejlads ikke
sker fra styrehuset, skal der etableres en sikker forbindelse for afgivelse
af ordrer mellem styrehus og maskinrum og omvendt.
5.04.Udstødningsrør for motorer
5.04.1. Udstødningsrør, som går gennem beboelsesrum eller styrehus, skal i
disse rum være omgivet af en tilstrækkelig gastæt beskyttelseskappe.
Rummet mellem udstødningsrøret og denne kappe skal stå i forbindelse
med fri luft.
5.04.2. Al udstødningsgas skal ledes ud uden for fartøjet. Alle fornødne
forholdsregler skal tages for at undgå indtrængen af farlig gas i de
forskellige rum. Udstødningsrør fra hovedfremdrivningsmotorer, der
udmunder vandret gennem klædningen, er forbudt.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 26
▼B
5.04.3. Udstødningsrør skal være passende varmeisolerede eller afkølede.
5.04.4. Hvis udstødningsrør går langs med eller gennem brændbart materiale,
skal dette materiale beskyttes ved en isoleringsplade eller ved andre
foranstaltninger, som sikrer en effektiv isolering.
5.05.Tanke, bunkertanke og rørsystemer
5.05.1. Flydende brændstoffer skal opmagasineres i tanke, der er solidt fast-
gjort til skroget, eller i bunkertanke.
5.05.2. Disse tanke og bunkertanke med deres rørsystem og andet tilbehør skal
være anbragt og indrettet på en sådan måde, at hverken brændstof eller
gasarter tilfældigt kan strømme ud i fartøjets indre.
5.05.3. Påfyldningsrør i tanke og bunkertanke til flydende brændstof skal have
påfyldningsstudse over dækket, idet dog undtages påfyldningsrør i
dagtanke. Påfyldningsrøret skal være forsynet med et lukkemiddel.
Hver af disse tanke og bunkertanke skal være forsynet med et udluft-
ningsrør, som udmunder i fri luft oven over dækket, og som er udført
på en sådan måde, at indtrængen af vand ikke er mulig.
5.05.4. Fordelingsrørene for flydende brændstof skal være forsynet med et
lukkemiddel ved afgangen fra tanken eller bunkertanken.
De rør, som direkte føder motorer, kedler og apparater til opvarmning,
skal kunne lukkes fra dækket.
Brændstofledninger må ikke udsættes for uheldig varmepåvirkning og
skal kunne kontrolleres i hele deres længde.
5.05.5. Niveaukontrolrør på tanke og bunkertanke til flydende brændstof skal
beskyttes effektivt mod stød, være forsynet med automatisk lukkende
haner og forbindesi den øvers te ende til tanke eller bunkertanke.
5.05.6. Tanke og bunkertanke til flydende brændstof skal være forsynet med
åbninger med tætte lukkemidler beregnet til rengøring og inspektion.
5.05.7. Tanke, som direkte forsyner fremdrivningsmaskineriet, skal være
udstyret med en anordning, som afgiver et optisk og akustisk signal i
styrehuset, når deres fyldningsgrad ikke mere er tilstrækkelig til at
sikre driften.
5.05.8. Rør til farlige gasarter eller farlige væsker, især sådanne, som er under
et sådant tryk, at en eventuel utæthed udgør en fare for personer, må
ikke føres igennem beboelsesrum og -gange. Denne bestemmelse
gælder ikke for damprør og for rør i hydrauliske systemer, såfremt de
er forsynet med en beskyttelseskappe af metal.
5.06.Installationer til lænsning
5.06.1. Forskrifterne i 2.02.5 finder anvendelse.5.06.2. Fartøjer, der har mandskab ombord, skal være udstyret med mindst en
lænsepumpe. Dog skal fartøjer, der er udstyret med mekaniske frem-
drivningsmidler med en ydeevne over 225 kW, eller fartøjer over 350
tons dødvægt være udstyret med to uafhængige lænsepumper, hvoraf
mindst en skal være motordrevet.
For tætte rum med en længde under 4 m er en håndlænsepumpe
tilstrækkelig.
5.06.3. Lænserør skal have en indvendig diameter (d) på mindst
d¼1;5ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
LB þC ðÞ þ 25ðmmÞ:p
Lænserørsforgreninger til de forskellige sugekurve skal have en
indvendig diameter (d
a) på mindst
da¼2;0ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
lBþC ðÞ þ 25ðmmÞ:p
I disse former er
L = fartøjetslængde mellem perpendikulærer i m,
B = fartøjetsbredde udvendig på s pant i m,
C = fartøjetsdybde til hoveddækket i m,l = længden af det tilsvarende tætte rum i m.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 27
▼B
5.06.4. En motordreven længepumpes ydeevne skal være mindst 0,1 d2l/min.
Den sekundære lænsepumpes ydeevne skal være mindst 0,1 da2l/min,
hvorved darefererer til det længste tætte rum.
Ydeevnen for en håndlænsepumpe beregnet for et enkelt rum skal være
mindst:
0,1 da2l/min. refererende til dette rum.
5.06.5. Kun selvspædende lænsepumper er tilladt.5.06.6. I alle rum med flad bund og en bredde over 5 m, skal der findes mindst
en sugekurv i hver side. I maskinrum med en længde over 5 m skal der
findes mindst 2 sugekurve.
5.06.7. Lænsning af agterpeak kan foregå via maskinrummet gennem en
rørforbindelse med automatisk lukkemiddel (2.02.8).
5.06.8. Lænsesystemets forgreninger til de forskellige rum skal være forbundet
til en hovedsamlekasse ved en kontraventil, som kan lukkes.
Rum og andre lokaler, der er indrettet til ballast, kan være forbundet til
lænsesystemet blot ved en simpel lukkeanordning.
5.07.Anordning til opsamling af brugt olie
Installationer til tømning af kimingen i maskinrum skal være indrettet
på en sådan måde, at olie eller olieholdigt vand, som måtte befinde sig
i kimingen, forbliver ombord.
En dynamisk olieseparator skal monteres på røret neden for last-
pumpen: et dette ikke muligt, skal en statisk separator monteres ved
hver sugekurv.
Disse apparater skal være af en type, som er godkendt af de kompe-
tente myndigheder i en af medlemsstaterne, og af passende
dimensioner.
5.08.Spil
5.08.1. Ankerspil skal forefindes om bord for ankre over 50 kg.
5.08.2. Spil, som er konstrueret til at drives både ved håndkraft og ved motor-
kraft, skal være udformet på en sådan måde, at brug af motorkraften
ikke kan sætte håndkraftanordningen i bevægelse.
5.09.Støj frembragt af fartøjet
5.09.1. Den støj, som fartøjet frembringer under sejlads, og især støjen fra
motorens indsugning og udstødning, skal reduceres ved egnede midler.
5.09.2. Ved motorer i normaldrift må den støj, som fartøjet frembringer i en
vandret afstand på 25 m fra skibssiden, ikke overstige 75 dB(A).
KAPITEL 6
ELEKTRISKE INSTALLATIONER
6.01.Generelle anvisninger
6.01.1. De elektriske installationer skal svare til forskrifterne i dette kapitel.6.01.2. Der skal om bord findes:
a) En installations- og kabelplan med påtegning af vedkommende
tilsynsmyndighed samt indeholdende specifikation over
— typer og fabrikat af de anvendte maskiner og apparater,
— typer og tværsnitsarealer af kabler,— alle andre nødvendige oplysninger til vurdering af sikkerheden.
b) En beskrivelse af brugen af den elektriske installation.
6.01.3. Alle elektriske installationer skal være udformet, konstrueret og
monteret til permanent slagside på indtil 15º og omgivende tempera-
turer på indtil 40º C.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 28
▼B
6.02.Højest tilladelige spænding
6.02.1. Med hensyn til spænding må følgende værdier ikke overskrides:
Installationens artHøjest tilladelige spænding
JævnstrømEnfaset
vekselstrømTrefaset
vekselstrøm
A. Kraft og varmeinstallationer med elstik til
almindelig brug250 V 250 V 500 V
B. Belysningsinstallationer med elstik til
almindelig brug250 V 250 V —
C. Elstik til forsyning af håndapparater, der
anvendespå frit dæk eller i s nævre
metalrum eller fugtige rum, bortset fra
kedler og tanke
1. i almindelighed 50 V 50 V —
2. ved brug af en transformator, som kun
forsyner et apparat. Systemets to
ledninger må ikke have jordforbindelse— 250 V —
3. ved brug af apparater med forstærket
isolering eller dobbelt isolering250 V 250 V —
D. Elstik til forsyning af håndapparater til
brug i kedler og tanke50 V 50 V —
6.02.2. Forudsat at foreskrevne sikkerhedsforanstaltninger overholdes, er
højere spændninger tilladt:
a) i installationer til opladning af batterier afhængigt af opladepro-
cessen,
b) til maskineri, hvis ydelse kræver det,
c) til specielle installationer om bord (f.eks. radioinstallationer og
tændingsudstyr).
6.03.Landtilslutning
6.03.1. Når en elektrisk installation forsynes fra en strømkilde i land, skal
kablerne have en fast forbindelse om bord eller være udstyret med
kabelsko eller indretninger til at aftage strømmen.
Det må påses, at kablerne og deres forbindelser ikke udsættes for træk.
6.03.2. Som forsyningskabler godkendes kun smidige kabler, der er isolerede,
modstandsdygtige over for olie og ikke-flammespredende.
6.03.3. Skroget skal jordforbindes effektivt, hvis spændingen overstiger 50 V.
Jordforbindelsen skal være specielt mærket.
6.03.4. Hovedstrømtavlen skal vise, om landtilslutningen er under spænding.
6.04.Generatorer og motorer
6.04.1. Generatorer og motorer skal placeres på en sådan måde, at de er let
tilgængelige for kontrol, måling og reparation og således, at hverken
vand eller olie kan komme i berøring med viklingerne. Terminalkas-
serne skal være lette at komme til.
6.04.2. Når generatorer drives af hovedmaskinen, skrueaksel eller af en gruppe
hjælpemotorer, der er bestemt til andre formål, skal der tages hensyn til
variationer i omdrejningshastigheden, der kan forekomme under
driften.
6.05.Akkumulatorer
6.05.1. Akkumulatorer skal være af en konstruktion specielt egnet til brug i
skibe. Akkumulatorhuse skal bestå af et materiale, der er modstands-
dygtigt over for stød og vanskeligt antændeligt. De skal være udført
på en sådan måde, at udslip af elektrolytten ikke forekommer ved 40º
krængning fra lodret.
6.05.2. Akkumulatorer skal være fastgjort på en sådan måde, at de ikke
forskubbes ved fartøjets bevægelser. De må ikke være placeret på
steder, hvor de udsættes for høj varme, stærk kulde, sprøjt eller damp.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 29
▼B
De skal være placeret på en sådan måde, at de er lette at komme til, og
at de dampe, de afgiver, ikke beskadiger apparater i nærheden.
Akkumulatorer må ikke installeres i styrehuset, beboelsesrum eller
lastrum.
Akkumulatorer til transportable apparater kan dog placeres i styrehuset
og i beboelsesrum.
6.05.3. Batterier, der kræver en kraft på mere end 2 kW til opladning
(beregnet på grundlag af maksimal ladestrøm og batteriets nominelle
spænding) skal installeres i et særskilt batterirum. Hvis de placeres på
dækket, skal de anbringes i et skab eller en bænk.
Batterier, der kræver en kraft på 2 kW eller mindre til opladning, kan
installeres under dæk i et skab eller bænk. De kan også installeres imaskinrummet eller i et andet velventileret rum på betingelse af, at de
er beskyttet mod faldende genstande og drypvand.
6.05.4. Den indvendige overflade i alle rum, skabe eller kasser, hylder og
andre konstruktionselementer til batterier skal beskyttes mod elektrolyt-
tensnedbrydende virkning ved maling eller foring med et materiale,
som er modstandsdygtigt over for elektrolytten.
6.05.5. Der skal forefindes en effektiv ventilation, når akkumulatorerne er
installeret i lukkede rum, skabe eller bænke. Tilgangsluften skal
komme ind forneden og afgangsluften slippe ud foroven på en sådan
måde, at total udluftning af gassen sikres. Ventilationskanalerne må
ikke indeholde anordninger, som kan hindre luftens frie passage
(f.eks. spjæld).
6.05.6. Den nødvendige luftmængde i liter pr. time kan beregnesved hjælp af
følgende formel:
Q = 110.J.n.
hvori
— J er en fjerdedel af ladeapparatets maksimalt tilladte strøm i ampere
og
— n er antallet af celler.
6.05.7. Når naturlig ventilation bruges, skal luftkanalernes tværsnitsareal svare
til den nødvendige luftmængde ved en lufthastighed på 0,5 m/sek.
Tværsnitsarealet skal være mindst 80 cm
2for blybatterier og mindst
120 cm2for alkaliske batterier.
6.05.8. Hvisden nødvendige ventilation ikke kan opnåsved naturlig ventila-
tion, skal en vifte forefindes, helst med en indsugningsventilator, hvis
motor ikke må befinde sig i luft- eller gasstrøm.
Specielle forholdsregler skal træffes for at forhindre gas i at trænge ind
i motoren.
Ventilatorerne skal være af en udformning og et materiale, som
udelukker gnistdannelse ved en vinges eventuelle berøring af ventilato-
rens casing, og som ikke danner statisk elektricitet.
6.05.9. Ved døre eller åbninger til rum, skabe og bænke, hvori der findes
akkumulatorer, skal anbringes et skilt med symbolet »rygning forbudt«
med en diameter på mindst 0,10 m.
6.06.Elektriske tavler
6.06.1. Elektriske tavler skal anbringes på et tilgængeligt sted fri for gasarter
og syrer og være godt ventileret. De skal være anbragt på en sådan
måde, at de er beskyttet mod stød og mod nedbrydning ved dårlige
vejrforhold eller af vand, olie, flydende brændstoffer og damp.
Tavlerne må ikke anbringesi nærheden af pejlerør eller luftventiler til
tanke til flydende brændstof.
6.06.2. Materialer, der i almindelighed anvendes til fremstilling af tavler, skal
have en passende mekanisk styrke, være bestandige og ubrændbare. De
må ikke være vandsugende.
6.06.3. Når spændingen overstiger 50 V:
a) skal der anvendes tavler, hvis spændingsførende dele er anbragt og
beskyttet på en sådan måde, at tilfældig kontakt undgås;1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 30
▼B
b) skal der være en isolerende måtte eller et ristværk af imprægneret
træ; dette gælder dog ikke for undertavler,
c) skal metaldele i tavlens stel og ramme være omhyggeligt forbundet
til jord.
6.06.4. Alle dele af tavlen og dens forbindelser skal være let tilgængelige for
inspektion, vedligeholdelse eller udskiftning og skal kunne gøres spæn-
dingsfri.
6.06.5. Skilte ved alle kredsløb eller forgreninger skal anbringes på fartøjet
med angivelse af kredsløb.
6.07.Strømafbrydere, stikdåser, beskyttelsesapparater og ledninger
6.07.1. Hele installationen, hovedtavlens forgreninger og udgange fra under-
tavler skal kunne gøres spændingsfri ved almindelige eller
automatiske afbrydere, der samtidig gør alle ledere spændingsfri.
Undtagelse herfra kan gøres for udgange fra undertavler, når spæn-
dingen er på 50 V eller mindre, og især når det drejer sig om
kredsløb, som har særlig afbryder for hvert brugsapparat.
6.07.2. Alle generatorer og alle kredsløb skal beskyttes mod overbelastning
ved hver pol eller leder, som ikke er jordforbundet. Til dette formål
kan anvendes maksimalafbrydere eller smeltesikringer af lukket type.
Disse elektriske beskyttelsesapparater skal installeres på en sådan
måde, at de er passende beskyttet mod stød.
6.07.3. Med hensyn til beskyttelse af styreanordningskomponenter skal
bestemmelserne i punkt 3.16.3, 3.16.4 og 3.16.5 iagttages.
6.07.4. Stillingerne »åbent« og »lukket« kredsløb skal angives på afbryderen.
Dette gælder ikke for afbrydere for belysning under 10 ampere.
6.07.5. Alle afbrydere og elstik skal samtidig gøre alle ledere spændingsfri.
Der kan gøres undtagelser for afbrydere for belysning under 10
ampere, undtagen for belysning i fugtige rum.
6.07.6. De apparater, som kræver en strøm på mere end 10 ampere, skal
forbindes til specielle kredsløb.
6.07.7. Kabler skal have vandtæt kappe, være ikke-flammespredende og være
af en marin type.
I beboelsesrum kan kabler af anden type tillades anvendt, forudsat at
de er beskyttet på en effektiv måde og har ikke-flammespredende egen-
skaber.
Kablerne skal beskyttes mod enhver risiko for beskadigelse under
normalbrug, især på dækket og i lastrum.
6.07.8. Det er under ingen omstændigheder tilladt at forsyne bevægelige appa-
rater gennem armerede kabler eller kabler med udvendig metalkappe.
6.07.9. Kablers tilslutning til elektrisk udstyr skal udføres ved solide og
permanente anordninger, der forhindrer træk ved forbindelsen.
6.08.Installationer til kontrol af jordafledning
For forsyningsnet, som ikke er jordforbundet, med en spænding over
50 V skal der findes en passende installation til kontrol af afledning.
6.09.Belysning
6.09.1. Alle belysningsapparater skal installeres på en sådan måde, at den
udviklede varme ikke kan antænde brændbare genstande i nærheden.
6.09.2. I rum, hvor der er installeret akkumulatorer, eller hvor der opbevares
maling og andre let antændelige materialer, eller i tilsvarende rum,
må kun monteres lysinstallationer af en type, der frembyder ringe
eksplosionsfare.
6.09.3. Lysinstallationer i maskinrum og kedelrum skal være fordelt på mindst
to kredsløb.
6.10.Signallys
6.10.1. Signallystavlen skal være installeret i styrehuset; den skal kunne
forsynes gennem et uafhængigt kabel fra hovedtavlen.
6.10.2. Ethvert lys skal forsynes direkte fra signallystavlen, beskyttes og
kontrolleres separat. Det tillades, at flere lys i en gruppe forsynes fra1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 31
▼B
en enkelt strømkreds på betingelse af, at slukning af en lampe i denne
gruppe aktiverer kontrolalarmanordningen.
6.10.3. Til kontrol af lysene skal der anbringes kontrollys eller anden ækviva-
lent anordning på tavlen i styrehuset, medmindre en direkte kontrol fra
styrehus er mulig. En defekt i en kontrollampe må ikke genere det lys,
den kontrollerer.
6.11.Jordforbindelse
6.11.1. Metaldele, som ikke er underkastet spænding under brugen, som
bundramme og motorblok for maskine, apparater og armaturer skal
være jordforbundne i den udstrækning, de ikke allerede er i metallisk
kontakt med skroget ved deres montage.
6.11.2. Armaturer, metalkapper og rør til de elektriske ledninger for jævnstrøm
skal jordforbindes i begge ender som et minimum. Hvis kabler er
monteret på træ eller syntetiske materialer, er det tilstrækkeligt med
en jordforbindelse ét sted. Ved vekselstrøm kan kabler og ledninger
nøjesmed at være jordforbundne ét s ted.
6.11.3. I installationer med en spændning, der ikke overstiger 50 V, kan jord-
forbindelse udelades.
6.11.4. Hvor spændingen overstiger 50 V, skal kapper på bevægelige strømfor-
brugende apparater, hvisde ikke er udført af et is olerende materiale
eller er beskyttet, være jordforbundet gennem forsyningskablet ved en
supplerende leder, der normalt er strømløs.
6.12.Nødinstallationer
6.12.1. Som nødkilder er tilladt:
a) et hjælpeaggregat med selvstændig brændstofforsyning uafhængig
af hovedmaskinen og et uafhængigt kølesystem, som i tilfælde af
strømafbrydelse starter automtisk eller kan startes manuelt, hvis det
befinder sig i umiddelbar nærhed af styrehuset eller et andet sted,
hvor der til stadighed opholder sig kvalificeret personel, og som på
30 sekunder kan overtage hele strømforsyningen; eller
b) et akkumulatorbatteri, som automatisk overtager strømforsyningen i
tilfælde af strømafbrydelse, eller som kan tilsluttes manuelt fra
styrehuset eller ethvert andet sted, hvor der til stadighed opholdersig kvalificeret personel, og som er i stand til at forsyne nævnte
strømbrugere med strøm i den foreskrevne tid uden at blive genop-
ladet og uden utilladeligt spændingsfald.
6.12.2. Hjælpeaggregater og nødbatterier samt deres styreinstallationer kan
installeres i maskinrummet, men så højt som muligt.
6.12.3. Nødkilden skal være tilstrækkelig til, at i det mindste følgende elek-
triske installationer kan fungere samtidigt i det omfang, disse er
obligatoriske, og de ikke har deres egen nødkilde:
a) signallys,
b) lydgivere,
c) nødbelysning,
d) radiotelefoninstallation,
e) alarminstallationer eller højtalere beregnet til dette formål og andre
sikkerhedsinstallationer,
f) nødprojektører.
Den tid, nødinstallationerne skal kunne fungere, skal fastsættes under
hensyn til fartøjets anvendelse, men må aldrig være mindre end 30
minutter.
KAPITEL 7
UDRUSTNING
7.01.Ankre, kæder og ankertove
Antal og vægt af ankre og deres kæder, som skal svare til forholdene
på de vandveje, der besejles, bestemmes af de kompetente lokale
myndigheder.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 32
▼B
7.02.Anden udrustning
7.02.1. Fartøjets anden udrustning skal mindst omfatte:
a) nødvendige apparater og midler til at udsende optiske og akustiske
signaler, samt de ved gældende politivedtægter foreskrevne fartøjs-
signaler;
b) nødlys, uafhængige af skibets installation, til erstatning for de lys,
som er foreskrevet i omtalte vedtægter for så vidt angår opankrede,grundstødte eller sunkne fartøjer;
c) wirer og tovværk;
d) en redningskapsel, medmindre certifikatet angiver, at der kan
dispenseres herfra;
e) en landgangsbro mindst 0,40 m bred og 4 m lang, hvis sider er
mærket med en lys stribe. Denne landgang skal være forsynet
med et gelænder;
f) korkfendere eller flydende træfender;
g) bådshage;
h) en forbindingskasse;
i) kikkert;
j) et opslag om redning og genoplivning af forulykkede;
k) en beholder med låg til oliemættede klude;
l) en kasteline;
m) en økse.
7.02.2. I fartøjer, hvor højden fra lønningensøvers te kant til let vandlinie er
over 1,5 m, skal der findes en landgangstrappe eller lejder.
7.03.Midler til bekæmpelse af brand
7.03.1. Der skal om bord findes mindst:
a) i styrehuset: en transportabel ildslukker;
b) ved hver adgang fra dækket til beboelsesrummene: en transportabel
ildslukker;
c) ved adgangen til tjenesterum, hvortil der ikke er adgang fra beboel-
sesrummene, og hvori der er installationer til opvarmning, kabys
eller køleapparater, som anvender flydende eller fast brændsel: en
transportabel ildslukker;
d) ved indgangen til hvert maskinrum og kedelrum: en transportabel
ildslukker;
e) på et passende sted i maskinrummet i den del, der er beliggende
under dækket, når den samlede kraft er mere end 110 kW: en trans-
portabel ildslukker.
7.03.2. De foreskrevne transportable ildslukkere skal opfylde følgende betin-
gelser:
a) kapaciteten af transportable væskeildslukkere må ikke være større
end 13,5 liter og ikke mindre end 9 liter. Indholdet i pulverslukkere
må ikke være mindre end 6 kg;
b) slukningsmidler skal passe i det mindste til den mest sandsynlige
form for brand, som kan tænkes at opstå i det eller de rum, som
ildslukkeren hovedsagelig er beregnet for. I fartøjer, hvor den elek-
triske installation har en arbejdsspænding på mere end 50 volt, skal
slukningsmidlet også være egnet til bekæmpelse af brand i elek-
triske anlæg. Brugsanvisning skal være klart angivet på hver
transportabel ildslukker;
c) slukningsmidlet i de transportable ildslukkere, der er foreskrevet i
punkt 7.03.1 må ikke være CO
2og ikke indeholde et stof, som kan
afgive giftige gasarter under brugen (f.eks. tetrachlormethan);
d) ildslukkere, der er følsomme overfor frost eller varme, skal instal-
leres eller beskyttes på en sådan måde, at deres effektivitet altid er
garanteret.
7.03.3. Alle ildslukkere skal kontrolleres mindst hver andet år. En attestation i
denne henseende, underskrevet af den person, som har undført
kontrollen, skal forefindes om bord.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 33
▼B
7.03.4. Hvis ildslukkere er installeret på en sådan måde, at de ikke er let
synlige, skal det skod, som skjuler den, mærkes med et F i rød farve
og mindst 10 cm højt.
7.03.5. Et brandslukningsanlæg med vand under tryk, som omfatter en føde-
ledning med en eller flere pumper, og som betjener strålerør gennem
studse og koblinger, kan installeres på følgende betingelser:
a) brandpumperne skal være motordrevne. De må ikke være installeret
foran kollisionsskoddet;
b) et tryk på mindst tre bar skal kunne opretholdes ved brandstudsene;
c) brandslanger og studse skal være indrettet på en sådan måde, at
kobling let kan udføres;
d) alle strålerør skal være forsynet med anordninger, der giver
mulighed for at vælge enkel stråle, tågestråle eller stop;
e) alt materiel skal overholde specifikationerne i gældende normer.
7.03.6. Det eneste tilladte slukningsmiddel til fast installerede brandsluknings-
anlæg er halon 1301 (CBrF3). Det anvendespå følgende betingels er:
a) disse anlæg må kun anvendes i maskinrum, kedelrum og
pumperum;
b) mængden af slukningsmiddel skal være tilstrækkelig til i luftform
ved 20º C at fylde 4,25 - 7 % af det samlede rumfang af det rum,
der skal beskyttes, inklusive ventilationsskorsten.
Ved beregningen af den fornødne mængde slukningsmiddel går
man ud fra, at et kilo halon 1301 ved 20º C har et rumfang på
0,160 m3;
c) beholdere under tryk til opbevaring af halon 1301 skal være i over-
ensstemmelse med de godkendte kontrolorganers forskrifter.
Desuden skal disse beholdere kunne modstå samme tryk som det
samlede anlæg under forhold, hvor den omgivende temperatur når
den maksimale værdi af 60º C. På beholderne skal der med let
læselig og uudslettelig skrift være angivet følgende oplysninger:
nominelt arbejdstryk, det tryk, hvorunder slukningsmidlet opbe-
vares, fremstillingsår og seneste kontrolår, samt slukningsmidlets
art og mængde;
d) beholdere, der er placeret i det rum, der skal beskyttes, skal være
forsynet med en automatisk sikkerhedsanordning, som sørger for
frigørelse af slukkemidlet i det beskyttede rum, dersom beholderen
i tilfælde af brand bliver udsat for ild, og brandslukningsanlægget
ikke er blevet taget i brug; denne sikkerhedsanordning skal udløses
ved en omgivende temperatur på 60º C;
e) beholdere, der er placeret uden for det rum, der skal beskyttes, skal
være tilstrækkeligt beskyttet mod påvirkning af for store tryk indtil
en maksimal omgivende temperatur på 60º C. Denne betingelse
gælder ligeledesfor beholdere, der indeholder gasberegnet til driv-
middel;
f) alle beholdere, der indeholder gasberegnet til drivmiddel, s kal
være udstyret med et manometer eller et lignende instrument til
kontrol af gassens tryk. En tabel over tryk/temperaturforholdet
skal være placeret i nærheden;
g) rørforbindelser og tilbehør skal være udført i stål eller i et material
med tilsvarende modstandsdygtighed over for varme;
h) for beholdere, der er placeret inde i det rum, der skal beskyttes, er
det eneste tilladte drivmiddel nitrogen, der skal være undergivet det
fornødne beholdertryk;
i) udstrømningsdyserne skal være placeret således, at slukningsmidlet
fordeles regelmæssigt, og de skal være udformet således, at sluk-
ningsmidlet kan blande sig ensartet og fuldstændigt med luften,
således at det undgås, at der opstår store lokale koncentrationer af
slukningsmidlet;
j) udformningen af rørforbindelser og udstrømningsdyser skal være
således, at slukningsmidlet kan være udtømt i det rum, der skal
beskyttes, på 10 sekunder, hvis det forudsættes, at slukningsmidlet
er flydende ved en omgivende temperatur på 0º C;
k) slukningsanlægget skal kunne sættes i gang manuelt fra styrehuset
eller et andet sted, som findes hensigtsmæssigt; dette sted skal
findes uden for det rum, der skal beskyttes;
det er ikke tilladt at installere en automatisk udløsningsanordning,
der ikke er forsynet med en lydalarm;1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 34
▼B
l) når et slukningsanlæg skal sikre beskyttelse af flere rum, skal
brugsanvisning og den fornødne mængde slukningsmiddel til hvert
enkelt rum klart angives;
m) de pneumatiske, hydrauliske og elektriske styresystemer skal være
installeret således, at sandsynligheden for svigt i tilfælde af brand
eller eksplosion er mindst mulig;
n) slukningsanlægget skal efterses mindst en gang om året. Dette
eftersyn skal mindst omfatte:
— udvendig inspektion af den samlede installation;
— kontrol af, at det elektriske system, der fremkalder sprængning
af låsemekanismerne, virker tilfredsstillende;
— kontrol af trykket i beholderne.
Trykformindskelsen må ikke overstige 10 % i hver beholder.
Ved andet eftersyn skal også mængden af slukningsmiddel i behol-
derne kontrolleres. Formindskelsen af denne mængde i den enkelte
ildslukker må ikke overstige 5 %;
o) attester for eftersyn underskrevet af de inspektører, der har fore-
taget dette, skal findes om bord;
p) når fartøjet er udstyret med et eller flere slukningsanlæg, hvortil
anvendes halon 1301, og som er blevet efterset, skal der på certifi-
katet for fartøjet under rubrik 18 angivesfølgende:
»… (antal) fast installerede slukningsanlæg, hvortil anvendes halon
1301. De nødvendige attester skal findes om bord«.
7.04.Både
7.04.1. Motorfartøjer og slæbepramme på over 150 tons dødvægt og
slæbebåde, skubbebåde og slæbeskubbebåde med et deplacement over
150 m3skal være udstyret med mindst én båd.
7.04.2. Denne båd skal være installeret på fartøjet på en sådan måde, at den
kan sætttes i vandet på kortest mulige tid og fuldstændig sikkert, om
nødvendigt ved hjælp af et passende håndspil.
7.04.3. Alle både, der er foreskrevet i punkt 7.04.1 og 7.04.2, skal opfylde
følgende betingelser:
a) have siddeplads til mindst tre personer, idet længden af sædet skal
være mindst 0,45 m per person;
b) have en tilstrækkelig styrke;
c) rumindholdet skal være mindst 1,5 m3, eller produktet af L × B × C
skal være mindst 2,7 m3;
d) fribordet skal være mindst 25 cm med tre personer à ca. 75 kg om
bord;
e) båden skal have tilstrækkelig stabilitet. Denne anses for tilstræk-
kelig, hvis der, når to personer à ca. 75 kg befinder sig i en side
så tæt ved lønningen som muligt, stadig er et fribord på 10 cm;
f) bådens opdriftskapacitet i kg uden personer om bord, men fuld-
stændig fyldt med vand skal være mindst 30 × ( L × B × C);
g) følgende udrustning skal findes om bord:
— 1 sæt årer,
— 1 fangline,
— 1 øsekar.
7.04.4. I punkt 7.04.3. angiver
L = bådens største længde i m;
B = bådens største bredde i m;
C = bådensdybde i m.
7.05.Redningskranse, redningskugler og redningsveste
7.05.1. Om bord i fartøjet skal findes mindst tre redningskranse eller to
redningskranse og to redningskugler. De skal være klar til brug og
anbragt på dækket på passende steder uden at være fastgjort til deres
ophæng. Mindst én redningskrans skal befinde sig i umiddelbar nærhed
af styrehuset.
Om bord i motorfartøjer med en længde på 40 m eller mindre er to
redningskranse tilstrækkeligt.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 35
▼B
Mindst en af redningskransene eller en af redningskuglerne skal være
forsynet med en tilstrækkelig lang kasteline.
7.05.2. Redningskransene skal:
— have en opdrifskapacitet på mindst 7,5 kg i ferskvand;
— være fremstillet af et egnet materiale, være modstandsdygtige over
for olie og olieprodukter samt kunne tåle temperaturer på op til 50º
C;
— være farvede, således at de ses tydeligt i vandet;
— have en egenmasse på mindst 1 kg;— have en indvendig diameter på 0,45 m (± 10 %);
— være omgivet af reb, som gør det muligt at få tag i dem.
7.05.3. Redningskuglerne skal:
— have en opdriftskapacitet på mindst 7,5 kg i ferskvand;
— være fremstillet af et egnet materiale, være modstandsdygtigt over
for olie og olieprodukter samt kunne tåle temperaturer op til 50º C;
— være farvede, således at de ses tydeligt i vandet,
— have en egenmasse på mindst 1 kg,
— være omgivet af et net, som gør det muligt at få tag i dem.
7.05.4. På fartøjet skal der være en redningsvest inden for rækkevidde for hver
person, som normalt er om bord.
7.05.5. Redningsvestenes opdriftskapacitet, fremstillingsmateriale og farve skal
opfylde de i punkt 7.05.2 nævnte betingelser.
Oppustelige redningsveste skal kunne pustes op automatisk og manuelt
og skal desuden kunne pustes op med munden.
KAPITEL 8
ANLÆG TIL FLYDENDE GAS TIL HUSHOLDNINGSBRUG
8.01.Generelt
8.01.1. Ethvert anlæg til flydende gas skal i det væsentligste bestå af en forsy-
ningsenhed, der omfatter en eller flere gasbeholdere og en eller flere
reduktionsventiler, et fordelingssystem og et antal gasforbrugende
apparater.
8.01.2. Der må kun anvendeskommerciel propangasi anlæggene.
8.02.Installation
8.02.1. Anlæg til flydende gas skal i alle henseender være egnede til brug af
propangas og skal være fremstillet og installeret på behørig måde og
være i overensstemmelse med gældende regler i den medlemsstat,
som har udstedt certifikatet.
8.02.2 Et anlæg til flydende gas må kun anvendes til husholdningsbrug i
beboelsesrummene og i styrehuset.
8.02.3. Der kan være flere separate anlæg om bord. Et enkelt anlæg må ikke
betjene beboelsesrum, der er adskilt ved lastrum eller en fast anbragt
tank.
8.03.Beholdere
8.03.1. Kun beholdere, hvisgodkendte kapacitet er på mellem 5 og 35 kg, er
tilladt.
8.03.2 Beholderne skal opfylde gældende forskrifter i den medlemsstat, der
har udstedt certifikatet.
De skal være forsynet med officielt stempel, der attesterer, at de har
bestået de reglementerede prøver.
8.04.Anbringelse og indretning af forsyningsenheden
8.04.1. Hvor beholdere med en kapacitet på op til 35 kg anvendes, skal forsy-
ningsenheden installeres på dæk i et særligt skab (eller vægskab)
anbragt uden for beboelsesrummene på en sådan måde, at færdsel om
bord ikke generes. Det må imidlertid ikke installeres mod skanseklæd-
ningen for eller agter. Skabet kan være et vægskab, der er indbygget i
overbygninger, forudsat at det kun kan åbnes udefter. Det skal være
således anbragt, at rørledninger, der fører til gasforbrugende steder, er
så korte som muligt.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 36
▼B
For hvert anlæg kan op til fire beholdere arbejde samtidig med eller
uden brug af en automatisk omskifterhane. Antallet af beholdere om
bord, incl. reservebeholdere, må ikke overstige seks pr. anlæg.
Reduktionsventilen, eller hvor der er totrinsreduktion den første reduk-
tionsventil, skal befinde sig i samme skab som beholderne og være
fastgjort til en af skabsvæggene.
8.04.2. Forsyningsenheden skal installeres således, at enhver gasudstrømning
ved utæthed kan bortledesfra s kabet, der indeholder enheden, uden
nogen risiko for, at gassen kan trænge ind i fartøjet eller komme i
berøring med noget, som kan antænde den.
8.04.3. Skabet skal være fremstillet af vanskeligt antændeligt materiale og skal
være passende ventileret ved åbninger foroven og forneden. Behol-
derne skal anbringes i opretstående stilling i skabet på en sådan måde,
at de ikke kan vælte.
8.04.4. Skabet skal udformes og anbringes således, at beholdernes temperatur
ikke kan overstige 50º C.
8.04.5. Den udvendige skabsvæg skal mærkes »Flydende gasanlæg« og med
symbolet »Rygning forbudt« i overensstemmelse med punkt 6.05.9.
8.04.6. Hvis det er nødvendigt med lys inde i skabet, skal dette være elektrisk,
og installationen skal være eksplosionssikker.
8.05.Reservebeholdere og tomme beholdere
Reservebeholdere og tomme beholdere, som ikke opbevares i forsy-
ningsenheden, skal anbringes uden for beboelsesrum og styrehus i et
skab, der er udført i overensstemmelse med forskrifterne i artikel 8.04
i nærværende kapitel.
8.06.Reduktionsventiler
8.06.1. De gasforbrugende apparater må kun forbindes til beholderne gennem
et fordelingssystem, der er forsynet med en eller flere reduktionsven-
tiler, der nedsætter gastrykket til forbrugstrykket. Trykket kan
nedsættes i et eller to trin. Alle reduktionsventiler skal stilles perma-
nent ved et tryk, der fastsættes i overensstemmelse med punkt 8.07
nedenfor.
8.06.2. Slutreduktionsventiler skal enten være forsynet med eller umiddelbart
efterfulgt af en anordning til automatisk at beskytte rørledningerne
mod overtryk i tilfælde af, at reduktionsventilen ikke fungerer korrekt.
Hvis denne beskyttelsesanordning lader gas strømme ud, skal gassen
førestil fri luft uden ris iko for, at den kan trænge ind i fartøjet eller
komme i berøring med andet, som kan antænde den; om nødvendigt
skal der til dette formål indrettes et særligt aftræk.
8.06.3. Såvel beskyttelsesanordninger som ventilationsåbninger skal beskyttes
mod vandindtrængen.
8.07.Tryk
8.07.1. Trykket ved udgangen fra slutredutionsventilen må ikke være mere end
0,05 bar over det atmosfæriske tryk med en tolerance på 10 %.
8.07.2. Hvor totrins-reduktionssystemer anvendes, må mellemtrykket ikke
være mere end 2,5 bar over det atmosfæriske tryk.
8.08.Rørledninger og fleksible rør
8.08.1. Ledningerne skal være faste rør af stål eller kobber.
Ledninger, der tilsluttes beholderne, skal imidlertid være fleksible
højtryksrør eller spiralslange egnet til propangas. De gasforbrugende
apparater kan, hvisapparaterne ikke er fas t anbragte, forbindesmed
fleksible rør, der ikke er over 1 m lange.
8.08.2. Rørledningerne skal kunne modstå alle mekaniske og korroderende
påvirkninger, som kan forekomme ved normal brug om bord, og deres
beskaffenhed og oplægning skal være således, at der sikres en tilfreds-
stillende gasstrøm ved passende tryk til de gasforbrugende apparater.
8.08.3. Rørledningerne skal have så få samlinger som muligt. Såvel rørled-
ninger som samlinger skal være gastætte og forblive gastætte, selv om
de udsættes for vibrationer eller ekspansion.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 37
▼B
8.08.4. Rørene skal være let tilgængelige, fastgjort på passende måde og
beskyttet overalt, hvor de kan blive udsat for stød eller skamfiling,
især hvor de føres gennem stålskodder eller adskillelser af metal.
Hele den udvendige overflade af stålrør skal være behandlet mod
korrosion.
8.08.5. Fleksible rørledninger og deres samlinger skal kunne modstå enhver
påvirkning, som kan forekomme under normal brug om bord. De skal
være oplagt uden bøjningspændinger på en sådan måde, at de kan
synes i deres fulde længde.
8.09.Fordelingssystem
8.09.1. Ingen del af et anlæg til flydende gasmå findesi mas kinrummet.
Om bord på tankfartøjer, der er underkastet reglerne for transport af
farligt gods, må ingen del af et anlæg til flydende gas findes i last-
zonen.
8.09.2. Hele fordelingssystemet skal kunne afbrydes ved hjælp af en stop-
ventil, der er hurtigt og let tilgændelig.
8.09.3. Ethvert gasforbrugende apparat skal have tilførsel fra en separat gren af
fordelingssystemet, og hver sådan afgrening skal kontrolleres ved hjælp
af en separat lukkeanordning.
8.09.4. Ventilerne skal så vidt muligt anbringes på steder, hvor de er beskyttet
mod vejrliget og mod stød.
8.10.Gasforbrugende apparater og disses installation
8.10.1. Der må kun installeres gasforbrugende apparater, som er tilladt til
anvendelse af propan i den medlemsstat, som udsteder certifikatet, og
kun apparater som er udstyret med anordninger, som effektivt hindrer
gasudstrømning både ved slukning af flammen og ved slukning af
vågekonen.
8.10.2. Ethvert gasapparat skal anbringes og tilsluttes således, at enhver risiko
for tilfældig løsrivelse af forbindelsesledningerne undgås.
8.10.3. Varmeapparater og vandvarmere skal til afledning af forbrændingspro-
dukterne være tilsluttet et aftræksrør.
8.10.4. Installation af gasforbrugende apparater i styrehus er kun tilladt, hvis
styrehuset er udført således, at ingen gas, der tilfældigt strømmer ud,
kan trænge ned i fartøjet, f.eks. gennem kontrolsystemet til maskin-
rummet.
Om bord på tankfartøjer, der er underkastet reglerne for transport af
farligt gods, må intet gasforbrugende apparat findes i styrehuset.
8.10.5. Gasforbrugende apparater må kun installeres i soverum, hvis forbrænd-
ingsprocessen foregår uafhængigt af luften i rummet.
8.10.6. Gasforbrugende apparater, i hvilke forbrændingsprocessen afhænger af
luften i rummene, hvori de er anbragt, må kun installeres i tilstrække-
ligt store rum.
8.10.7. Om bord på tankfartøjer, der er underkastet reglerne for transport af
farligt gods, skal gasforbrugende apparater være forsynet med et let
synligt rødt mærke.
8.11.Ventilation og bortledning af forbrændingsgas
8.11.1. I rum, hvor der er opstillet gasforbrugende apparater, i hvilke
forbrændingsprocessen sker ved den omgivende luft, skal tilførslen af
frisk luft og bortledningen af forbrændingsgas sikres ved ventilati-
onsåbninger af tilstrækkelige dimensioner, som bestemmes i forhold
til apparaterneskapacitet.
8.11.2. Ventilationsåbningerne må ikke have lukkeanordninger og må ikke
vende ud mod soverum.
8.11.3. Anordninger til bortledning skal være udført således, at forbrændin-
gsgas bortledes på en sikker måde. De skal være driftsikre og
modstandsdygtige over for ild. Ventilatorer til rummet må ikke
indvirke på deresfunktion.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 38
▼B
8.12.Brugs- og sikkerhedsanvisninger
Et opslag indeholdende anvisninger for brugen af anlægget skal
opsættes om bord på et passende sted. Opslaget skal bl.a. indeholde
følgende forskrifter på det/de relevante sprog:
— »Afspærringsventilerne på beholdere, som ikke er tilsluttet forde-
lingssystemet, skal være lukkede, selv om beholderne antages at
være tomme«,
— »Fleksible rørledninger skal udskiftes, så snart deres tilstand kræver
det«,
— »Alle beholdere skal forblive tilsluttet, medmindre de dertil
hørende forbindelsesledninger er lukket med haner eller plom-
beret«.
8.13.Besigtigelse
Før et anlæg til flydende gastagesi brug, efter ombygning eller repa-
ration og ved enhver fornyelse af den i artikel 8.15 nedenfor omtalte
attestering skal hele det omhandlede anlæg besigtiges af en ekspert,
der er godkendt af den medlemsstat, som udsteder certifikatet. Ved
denne besigtigelse skal eksperten kontrollere, at anlægget opfylde
forskrifterne i dette kapitel. Han skal indsende rapport om dette til de
kompetente myndigheder, som udsteder certifikatet.
8.14.Prøver
Prøvning af anlægget skal udføres som følger:
8.14.1. Rørledninger under mellemtryk anbragt mellem første reduktionsanord-
nings udmunding og haner foran slutreduktionsventilen:
a) trykprøve udført med luft, inert gaseller væs ke ved et tryk på 20
bar over atmosfærens tryk;
b) tæthedsprøve udført med luft eller inert gas ved et tryk på 3,5 bar
over atmosfærens tryk.
8.14.2. Rørledninger under brugstryk anbragt mellem reduktionsventilen, hvis
der kun er én, eller slutreduktionsventilen og hanerne før de gasforbru-
gende apparater:
— tæthedsprøve udført med luft eller inert gas ved et tryk på 1 bar
over atmosfærens tryk.
8.14.3. Rørledninger anbragt mellem reduktionsventilen, hvis der kun er én,
eller slutreduktionsventilen og reguleringshanen på det gasforbrugende
apparat:
— tæthedsprøve ved et tryk på 0,2 bar over atmosfærens tryk.
8.14.4. Ved de i punkt 8.14.1 b), 8.14.2 og 8.14.3 omhandlede prøver anses
rørledningerne for tætte, hvisder, efter en tils trækkelig tid til at opnå
varmebalance, ikke konstateres fald i prøvetrykket i løbet af de
følgende 10 minutter.
8.14.5. Samlinger ved beholdere, forbindelser og armaturer, der er udsat for
trykket i beholderne, og samlinger mellem reduktionsventil og forde-
lingssystemet:
— tæthedsprøve udført med et skumprodukt ved arbejdstrykket.
8.14.6. Alle gasforbrugende apparater skal tages i brug og prøves ved nominelt
tryk for at sikre, at forbrændingen er tilfredsstillende med indstillings-
grebet i forskellige stillinger.
Sikkerhedsanordningerne skal kontrolleres for at sikre, at de virker
tilfredsstillende.
8.14.7. Efter afprøvningen som nævnt i punkt 8.14.6 skal det for ethvert
gasforbrugende apparat, der er tilsluttet en aftrækskanal, efter 5 minut-
tersgang ved nominelt tryk med vinduer og døre lukket og
ventilationsanordningerne i gang, konstateres, om forbrændingsgassen
trækker ud gennem lukkespjældet.
Er dette tilfældet ud over sporadisk, skal grunden hertil straks findes og
fjernes. Apparatet må ikke godkendes til brug før alle fejl er rettet.
8.15.Attestering
8.15.1. Når det efter besigtigelse som omhandlet i punkt 8.13 er konstateret, at
alle anlæg til flydende gas opfylder forskrifterne i dette kapitel, skal
dette attesteres i certifikatet.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 39
▼B
8.15.2. Attestationens gyldighed er 3 år eller mere. Den kan kun fornyes efter
en ny besigtigelse i overensstemmelse med punkt 8.13.
Efter motiveret andragende fra fartøjetsejer eller dennesrepræs entant,
kan den medlemsstat, som udsteder certifikatet, forlænge gyldigheden
af denne attestation i højst 6 måneder, uden at besigtigelse i henhold
til punkt 8.13 har fundet sted. Denne forlængelse skal indføres i certi-
fikatet. Terminen for den følgende besigtigelse flyttes ikke på grund af
forlængelsen.
KAPITEL 9
SÆRLIG INDRETNING AF STYREHUS TIL RADARSTYRING VED ÉN
PERSON
9.01.Generelle bestemmelser
Et styrehus anses for at være særligt indrettet til radarstyring ved én
person, hvis det opfylder betingelserne i nærværende kapitel.
9.02.Generelle konstruktionskrav
9.02.1. Styrehuset skal være indrettet til rorgænger i siddende stilling.
9.02.2. Alle apparater, instrumenter og styreanordninger skal være anbragt
således, at rorgængeren let kan betjene dem under sejladsen uden at
forlade sin plads og uden at tabe radarskærmen af syne.
Styreorganerne skal let kunne sættes i funktionsstilling, hvilket skal
kunne ses umiskendeligt tydeligt.
9.02.3. Kontrolinstrumenter skal være let aflæselige, og disses belysning skal
kunne reguleres kontinuerligt til slukningspunktet under alle belys-
ningsforhold inden i styrehuset, således at belysningen ikke virker
generende, og sigtbarheden ikke forringes.
9.02.4. Styrehuset skal være udstyret med regulerbare varmeapparater. Styre-
husets mørklægningsanordning må ikke indvirke ugunstigt på
ventilationen.
9.03.Radaranlæg og drejningshastighedsviser
9.03.1. Radarskærmens placering må ikke afvige kendeligt fra rorgængerens
synsakse i normal stilling.
9.03.2. Radarbilledet skal forblive klart synligt, uden hætte, ligegyldigt
hvordan lysforholdene er uden for styrehuset.
9.03.3. En drejningshastighedsviser skal være installeret umiddelbart over eller
under radarskærmen.
9.04.Installationer til signalering og udsendelse af signaler
9.04.1. Lys og signallys skal kontrolleres af afbrydere ved et arrangement, der
svarer til deres faktiske placering. Den upåklagelige funktion af hvert
lys og signallys skal indikeres ved en kontrollampe i hver afbryder
eller ved siden af denne i samme farve som det lys eller signallys,
den betjener. Funktionssvigt af et lys eller signallys skal medføre sluk-
ning af det korresponderende kontrollys.
9.04.2. Aktivering af akustiske advarselsanordninger skal kunne udføres med
foden.
9.05.Installationer til manøvrering af fartøjet og til betjening af frem-
drivningsmotorer
9.05.1. Fartøjets styreapparat skal kontrolleres ved hjælp af en vandret arm.
Denne arm skal være let at håndtere, og armens vinkelafstand fra fartø-
jets akse skal svare nøjagtigt til rorbladets afstand. Armen skal kunne
slippes i en hvilken som helst stilling, uden at rorbladets stilling
ændres. Et tilsvarende system anerkendes for Voith Schneider-propeller
og drejelige skruer.
Hvis fartøjet desuden er forsynet med ror til sejlads agterover eller
bovror, skal disse have separate styrearme.
9.05.2. Hver fremdrivningsmotor skal kontrolleres ved en enkelt arm, der
bevæger sig i en cirkelbue i et lodret plan, der tilnærmelsesvis er paral-
lelt med fartøjets langskibs akse. Flytning af denne arm mod fartøjets
forstavn skal bevirke sejlads fremover, medens flytning af armen mod
agterstavnen skal bevirke sejlads agterover. Indkobling og vending af1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 40
▼B
sejlretning sker med denne arm i omtrentlig neutral stilling. En lille,
tydeligt mærkbar modstand skal angive overgang til denne stilling.
Armens bevægelse fra neutral stilling til »fuld kraft frem« eller til
»fuld kraft bak« må ikke overstige 90º.
9.05.3. Skruernes omdrejningsretning og hastighed skal indikeres.
9.06.Installationer til betjening af hækankre
Rorgængeren skal kunne kaste anker eller ankre uden at forlade sin
plads. Dette gælder ikke fartøjer, der skubbes samlet, eller som er
sammenkoblede med en længde på op til 86 m.
9.07.Telefoninstallationer
9.07.1. Fartøjet skal være udstyret med en radiotelefoninstallation til fartøj-til-
fartøj forbindelse. Modtagelse skal ske ved højttaler, sending ved en
fast mikrofon. Begge operationer skal kunne udføres af rorgængeren.
Skift mellem modtagelse og sending skal ske ved hjælp af en trykknap.
Anvendelsen af denne installation skal kunne udføres af rorgængeren,
uden at han forlader sin plads.
Samme forskrifter gælder i påkommende tilfælde for betjening af
nautiske systemer.
9.07.2. Hvis styrehuset er udstyret med radiotelefoninstallation til offentlig
korrespondance, skal modtagelse ske ved højttaler ved rorgængers
plads. I intet tilfælde må mikrofonen til fartøj-til-fartøj forbindelsen
tjene til forbindelse med den offentlige telefontjeneste.
9.07.3. Der skal findes en hørlig interkommunikation om bord. Der skal findes
stationer i det mindste:
— i forenden af fartøjet eller konvojen,
— i mandskabets beboelsesrum, og— i styrehuset.
Modtagelse skal ske gennem en separat højttaler, sending ved en fast
mikrofon, som kan være den, der anvendes ved fartøj-til-fartøj forbin-
delse, hvis dette ikke medfører forstyrrelser mellem de to systemer.
Skift mellem modtagelse og sending skal ske ved en trykknap eller
ved omskifter.
9.08.Alarmsignal
9.08.1. Rorgængeren skal til sin disposition have et alarmsignal, som styres af
en afbryder til/fra; afbrydere, som automatisk vender tilbage til stop-
stilling, når de slippes, er ikke tilladt.
9.08.2. Dette signals styrke skal være på mindst 75 dB(A) i beboelsesrum-
mene. I maskinrummet skal signalets styrke være 5 dB(A) større end
den omgivende støj, når fremdrivningsmotoren går fuld kraft.
9.09.Andre kontrolinstrumenter
Andre kontrolinstrumenter end de ovennævnte skal reduceres til det
mindst mulige.
9.10.Påtegning i certifikatet
Når fartøjet opfylder forskrifterne i nærværende kapitel, skal følgende
påtegning indføresi certifikatet: »Godkendt til radars tyring ved én
person«.
KAPITEL 10
SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR FARTØJER, DER ER BEREGNET
TIL AT VÆRE EN DEL AF EN SKUBBEKONVOJ, EN SLÆBEKONVOJ
ELLER EN PARFORMATION
10.01.Skubbebåde
10.01.1. Skubbebåde skal forude være udstyret med et arrangement kaldet
»skubbeplatform« med en bredde på mindst to tredjedele af fartøjets
største bredde. Denne platform skal være konstrueret på en sådan
måde, at den fra starten af koblingsmanøvrerne tillader det personel,
som udfører disse, at passere let og farefrit fra det ene fartøj til det
andet med koblingsmidlerne.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 41
▼B
Denne skubbeplatform skal ligeledes gøre det muligt for skubbebåden
at indtage en fast position i forhold til skubbeprammene og især at
forhindre, at skubbebådens tværskibsbevægelse overføres til disses
agterende.
10.01.2. Skubbebåde skal være udstyret med de nødvendige koblingsanord-
ninger; hvis koblingen foregår ved hjælp af trosser, skal skubbebåden
være udstyret med mindst to specielle spil eller tilsvarende indret-
ninger.
10.01.3. Fremdrivningsmaskineriet skal kunne betjenes fra styrehuset. Der skal
være installeret kontrolorganer for deres funktion i styrehuset.
10.02.Skubbepramme
10.02.1 Bestemmelserne i kapitel 3 og i punkt 7.02, 7.04 og 7.05.1 finder ikke
anvendelse på skubbepramme. Punkt 5.06 finder ikke anvendelse på
pramme uden beboelse, maskinrum eller kedelrum.
10.02.2. Skibspramme skal desuden opfylde følgende konstruktionsforskrifter:
a) de vandtætte tværskibsskodder, der er omhandlet i punkt 2.02.3,
kræves ikke, hvis stævnpladerne er i stand til at modstå en belast-
ning på mindst 2,5 gange den belastning, som kollisionsskoddet er
beregnet for i et fartøj med samme dybgang bestemt til indlandssej-
lads, og konstrueret i overensstemmelse med forskrifter udstedt af et
klassifikationsselskab, som er godkendt af den medlemsstat, som
skal udstede certifikatet;
b) som afvigelse fra punkt 2.02.5 kan vanskeligt tilgængelige rum med
dobbelt bund være uden lænsemulighed, når deres rumindhold ikke
overstiger 5 % af skibsprammens deplacement ved den dybest
tilladte nedlastning;
c) dæk, skandæk og lugedæksler skal være skridsikre. Skrå overflader
skal om nødvendigt være forsynet med skridlister;
d) yderkanter af dæk og skandæk skal være forsynet med mindst 0,03
m høje kanter eller stringervinkler og et mindst 0,90 m højt
rækværk; dette rækværk kan være aftageligt.
Fortil krævesikke rækværk.
10.03.Motorfartøjer og slæbebåde egnede til skubning
10.03.1. Motorfartøjer og slæbebåde skal for at kunne udføre skubbeoperationer
a) enten være udstyret med den i 10.01.1 omhandlede skubbeplatform,
eller
b) være udstyret med egnede og effektive midler til at forhindre tvær-
skibs bevægelser i fartøjets forende i forhold til agterenden af det
fartøj, som skal skubbes.
10.04.Prøver med skubbekonvojer
10.04.1. Med henblik på udstedelse af et certifikat for en skubbebåd eller en
slæbe-skubbebåd i eller på påtegning »egnet til skubning« i certifikatet
for et motorfartøj eller en slæbebåd bestemmer de kompetente myndig-
heder, om og hvilke konvojer der skal synes, hvorefter de udfører
prøver med den eller de formationer, som de anser for de mest ugun-
stige. I certifikatet angives, på hvilke betingelser skubbebåden er
certificeret eller påtegningen »egnet til skubning« er gyldig.
10.04.2. Det skal ved disse prøver godtgøres, at:
a) konvojens kursstabilitet er tilstrækkelig,
b) en større kursændring og umiddelbart efter en tilbagevenden til den
oprindelige kurskan udføreshurtigt og let,
c) konvojens hastighed gennem vandet er tilstrækkelig,
d) fremdrivningskraften ved sejlads agterover i påkommende tilfælde
er tilstrækkelig til at stoppe med stævnen i strømretningen,
e) betjening af koblingerne er let og farefri under formering og frakob-
ling af konvojen.
Desuden skal koblingerne opfylde følgende bestemmelser:
— sikre konvojens stivhed,
— være holdt under ensartet spænding ved egnede foranstaltninger,
fortrinsvis ved specielle spil.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 42
▼B
10.04.3. Under de ovenfor omtalte prøver må de kompetente myndigheder, der
udsteder certifikatet, ikke tage hensyn til den gunstige virkning, som
specielle anordninger (styreindretninger, fremdrivningsmidler, etc.),
der befinder sig om bord i prammene, eventuelt kan have, medmindre
disse pramme altid sejler i samme konvoj. I dette tilfælde skal de
tilladte prammesnavne anføresi certifikatet for det fartøj, s om frem-
driver konvojen.
10.05.Fartøjer egnede til slæbning
Ethvert fartøj skal for at kunne udføre slæbeoperationer opfylde
følgende betingelser:
a) slæbeapparater skal være arrangeret på en sådan måde, at deres
brug ikke bringer sikkerheden for fartøjets besætning eller ladning
i fare. Fartøjets manøvreevne og stabilitet skal forblive tilstrækkelig
under slæbning.
b) Rorgængeren skal selv kunne manøvrere fremdrivningsmaskineriet,
eller beordre disse manøvrer udført uden at fjerne sig fra styre-
stedet.
c) Når slæbning sker ved trosse, skal der som slæbeindretning være
slæbespil eller en slæbekrog, som kan udløses fra styrestedet. Denne
slæbeindretning skal være anbragt foran skruernes plan. Dette
gælder dog ikke ved leddelt slæbning.
10.06.Fartøjer egnede til at fremdrive en parformation
Ethvert fartøj skal for at kunne fremdrive en parformation:
1. opfylde bestemmelserne i 10.05, litra a) og b);
2. være udstyret med apparater, som ved deres antal og anbringelse på
sikker måde kan sørge for forbindelsen mellem den enhed, som
føresi parformation, hvad enten den er las tet eller ej, og det fartøj,
som fremdriver formationen.
KAPITEL 11
HYGIEJNE OG SIKKERHED I MANDSKABETS BEBOELSESRUM OG
PÅ ARBEJDSPOSTER
11.01.Generelt
11.01.1. Fartøjer, om bord i hvilke uafbrudt tilstedeværelse af personer er
påkrævet ud over arbejdstiden, skal være forsynet med de nødvendige
beboelsesrum.
11.01.2. Beboelsesrummene skal være planlagt, dimensioneret og installeret på
en måde, der tilfredsstiller behovet for sikkerhed, sundhed og velbefin-
dende for de personer, der er om bord. Sådanne rum er underkastet
forskrifterne i punkt 11.02 til 11.12.
11.01.3. De myndigheder, der udfører besigtigelsen, kan tillade afvigelser fra
nedenstående regler, når sikkerheden, sundheden og velbefindendet for
de ombordværende personer sikres tilsvarende på anden måde.
11.01.4. Punkt 11.03, 11.08.2, 11.09, 11.10 og 11.11 gælder ikke for de beboel-
sesrum, der udelukkende anvendes af medlemmer af mandskabet, der
ikke er ansat ved en arbejdskontrakt. Disse undtagelser skal anføres
under nr. 21 i certifikatet.
11.02.Beboelsesrummenes indretning
11.02.1. Beboelsesrummene skal placeres agtenfor kollisionsskoddet, og den
størst mulige del heraf skal være over dæk.
Forude i fartøjet må dørken ikke være beliggende mere end 1,20 m
under dybeste lastevandlinje.
Der kan indrømmesundtagels er for rum, der ikke anvendestil
stadighed.
11.02.2. Beboelsesrummene skal være let og sikkert tilgængelige.
Som hovedregel skal opholdsrum og kabys være tilgængelige fra
dækket gennem en gang.
11.02.3. Beboelsesrummene skal være indrettet og arrangeret på en sådan måde,
at det så vidt muligt undgås, at forurenet luft fra andre rum i fartøjet
(maskinrum, lastrum, f.eks.) trænger ind: I tilfælde af mekanisk venti-1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 43
▼B
lation skal indsugningsåbningerne placeres således, at ovenstående
bestemmelser er opfyldt. Afgangsluft fra kabys og sanitære rum skal
føres så direkte som muligt til fri luft.
11.02.4. Beboelsesrummene skal være beskyttet mod virkningerne af util-
stedelig støj og vibrationer. Det højst tilladelige støjniveau er
— i opholdsrum: 70 dB(A),
— i soverum, undtagen i fartøjer som udelukkende sejler om dagen:
60 dB(A).
11.02.5. For at muliggøre hurtig evakuering i tilfælde af forliseller brand s kal
beboelsesrummene være forsynet med nødudgange, der helst skal ligge
så langt fra hinanden som muligt og så vidt muligt være placeret i styr-
bord og i bagbord side.
Dette gælder ikke for:
a) beboelsesrum, som har flere udgange, vinduer eller skylighter, som
muliggør hurtig evakuering,
b) sanitærrum.
11.02.6. Nødudgange eller vinduer eller skylightlemme, der tjener som nødud-
gange, skal have en brugbar åbning på mindst 0,36 m2; mindste
dimension skal være mindst 0,50 m.
11.03.Beboelsesrummenes størrelse
11.03.1. Den fri højde for opretstående stilling i mandskabsrum må ikke være
mindre end 2 m.
11.03.2. Det disponible dørkareal i beboelsesrum må ikke være mindre end 2
m2pr. person. Det areal, som anvendes til ikke-fast inventar som
f.eks. stole og borde, er en del af det disponible areal.
11.03.3. Hver beboer skal have et luftrumfang på mindst 3,5 m3i opholdsrum
og i soverum mindst 5 m3for den første beboer og 3 m3for den anden
beboer. Luftrumfanget er det, som resterer efter fradrag for skabe,
køjer etc.
11.03.4. Rumfanget af hvert opholdsrum og soverum må ikke være mindre end
7m3.
11.03.5. WC skal have et areal på mindst 1 m2(bredde mindst 0,75 m og
længde mindst 1,1 m).
11.03.6. Soverum må højst være beregnet for to voksne personer.
11.04.Rørledninger i beboelsesrum
For rørledninger i beboelsesrum gælder forskrifterne i punkt 5.05.8.
11.05.Adgange, døre og trapper i beboelsesrum
11.05.1. Adgange til beboelsesrum skal være arrangeret og dimensioneret på en
sådan måde, at de er farbare uden fare og vanskelighed.
Denne forskrift anses for opfyldt, når:
a) der er tilstrækkelig plads foran adgangsåbningen til at give fri
adgang;
b) adgangene befinder sig i tilstrækkelig afstand fra installationer, som
kan udgøre en farekilde, som for eksempel spil, anordninger til
slæbning eller trækning af losse- og lastemidler;
c) passagens fri bredde er mindst 0,60 m og summen af passagens
højde og højden af karmen er mindst 1,90 m; sidstnævnte dimen-
sion kan opnås ved hjælp af kapper eller skydekapper;
d) karme til døråbninger ikke overstiger en højde på 0,40 m, uden at
forskrifterne i andre regler vedrørende sikkerheden herved fore-
gribes;
e) isolering og beklædning af adgange til nødudgange skal være udført
i vanskeligt antændeligt materiale.
11.05.2. Uforsætlig åbning og lukning af døre og oplukkelige kapper skal
forhindres.
11.05.3. Dørene skal være forsynet med anordninger til lukning og åbning, der
kan betjenesfra begge s ider.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 44
▼B
11.05.4. Når adgangen til beboelsesrum ikke befinder sig i samme plan og
niveauforskellen er på 0,30 m eller derover, skal der være adgang til
rummene ad trapper.
11.05.5. Trapperne skal være fast anbragt. De skal være farbare uden fare.
Denne forskrift anses for opfyldt, når
a) trappen har en bredde på mindst 0,50 m;
b) dybden af trinene er mindst 0,15 m;
c) trinene er skridsikre;
d) trapper med mere end 4 trin er forsynet med mindst én håndliste.
11.06.Dørk, skodder og lofter i beboelsesrum
11.06.1. Dørk, skodder og lofter skal være udført på en sådan måde, at de er
lette at rengøre. Dørkbelægningen må ikke være glat. Materialer, der
anvendes til overfladebehandling, må ikke være skadelige for sund-
heden.
11.06.2. Beboelsesrum omfattende gange i den del af fartøjet, som udgør mand-
skabets beboelse, skal være isoleret mod kulde og varme udefra eller
fra tilstødende eller overfor liggende rum.
11.07.Opvarmning og ventilation af beboelsesrum
11.07.1. Beboelsesrum skal være forsynet med et opvarmningsanlæg, som sikrer
en tilfredsstillende temperatur under hensyn til de meteorologiske og
klimatiske forhold, som fartøjet udsættes for.
11.07.2. Beboelsesrum skal være tilstrækkeligt ventilerede, også når adgangsåb-
ninger er lukkede.
Ventilationen skal være regulerbar på en sådan måde, at tilstrækkelig
luftcirkulation opretholdesunder alle klimatis ke forhold.
11.08.Dagslys og kunstig belysning i beboelsesrum
11.08.1. Beboelsesrum skal være tilstrækkeligt oplyst. Ophold- og soverum og
kabys skal være oplyst ved dagslys og, hvis det er muligt, have udsigt
ud.
11.08.2. I beboelsesrum skal der være installeret en tilstrækkelig elektrisk belys-
ning.
11.08.3. Hvis der findes belysningsinstallationer, som anvender flydende brænd-
stof, skal disse være fremstillet af metal og kun anvende brændstof,
hvis flammepunkt er over 55º C eller handelspetroleum. De skal være
fastgjort på en sådan måde, at de ikke indebærer nogen fare for brand.
11.09.Møblering i beboelsesrum
11.09.1. Hvert medlem af mandskabet skal have egen køje til rådighed. Køjerne
skal svare til menneskets biometriske data.
11.09.2. Køjerne må ikke være anbragt ved siden af hinanden på en sådan
måde, at brugeren er nødt til at træde over en andenskøje for at nå
sin egen køje.
11.09.3. Køjerne skal være anbragt i en afstand på mindst 0,30 m over dørken.
Når køjer er anbragt over hinanden, skal overkøjen være anbragt ca.
midt mellem bunden af nederste køje og underkant af loftsbjælker.
Over hver køje skal der være en fri højde på mindst 0,60 m.
11.09.4. Køjerne og deres indfatning skal være fremstillet af et materiale, som
er fast og glat. Overkøjer skal være forsynet med en støvtæt bund.
11.09.5. Til hvert medlem af mandskabet skal der findes et passende klædeskab,
der lukkes med nøgle. Skabet skal mindst have en fri højde på 1,70 m
og et frit tværsnitsareal på 0,25 m2.
11.09.6. Ud over opholdsrum, soverum og spiserum skal der findes velventile-
rede rum til anbringelse af arbejdstøj, som anvendes i dårligt vejr eller
til snavset arbejde.
11.10.Kabys, spiserum, stores
11.10.1. Fartøjer skal i almindelighed være udstyret med mindst et lokale, der er
adskilt fra soverum, og som tjener til kabys eller til opholds- og
kogerum (spisekøkken).1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 45
▼B
11.10.2. Kabys og spisekøkkener skal være forsynet med:
a) en kogeinstallation;
b) en køkkenvask med afløb;
c) en installation til drikkevandsforsyning;
d) et kølerum med en kapacitet, der svarer til mandskabets størrelse;
e) nødvendige skabe og hylder.
11.10.3. Spiserum og spisekøkken skal være tilstrækkeligt store til det antal
personer af mandskabet, som normalt bruger dem på samme tid, og
sædernes bredde må ikke være mindre end 0,60 m.
11.10.4. I spiserum og spisekøkkener skal anbringes borde og stole med ryglæn
i tilstrækkeligt antal.
11.10.5. På fartøjer, som har fast mandskab, skal der findes køleskabe og provi-
antrum. Disse rum skal holdes tørre og velventilerede. De skal kunne
holdes i en hygiejnisk set upåklagelig stand. Køleskabe og kølerum
skal kunne åbnes indvendigt fra, selv om de er lukket udvendig fra.
11.11.Sanitærinstallationer
11.11.1. Fartøjer med beboelsesrum skal mindst være udstyret med følgende
sanitærinstallationer:
a) en håndvask med koldt og varmt drikkevand for hver beboelses-
enhed eller for hvert 4. medlem af besætningen. Håndvaskene skal
være af passende størrelse og udført af glat materiale, som ikke
krakelerer eller korroderer;
b) et badekar eller en bruser med koldt og varmt drikkevand for hver
beboelsesenhed eller for hver 6. medlem af mandskabet;
c) et WC for hver beboelsesenhed eller for hvert 6. medlem af mand-
skabet.
11.11.2. Sanitærinstallationerne skal befinde sig i umiddelbar nærhed af beboel-
sesrummene. WC'er må ikke have direkte adgang fra kabys, spiserum
eller spisekøkken.
11.11.3. Rum, som indeholder sanitærinstallationer, skal opfylde følgende
forskrifter:
a) dørk og skodder skal være udført af bestandigt materiale, der er
uigennemtrængeligt for vand;
b) sammenføjningerne mellem dørk og skodder skal være vandtætte.
11.11.4. WC-rum skal have ventilation til fri luft.
11.11.5. WC'er skal være forsynet med vandskylning. Toiletsæderne skal være
lette at rengøre.
11.12.Drikkevandsinstallation
11.12.1. a) Fartøjer med beboelsesrum skal være forsynet med en eller flere
drikkevandstanke eller en ferskvandsregenerator.
b) Deres kapacitet skal være tilpasset antallet af personer om bord og
være mindst 150 l per person.
11.12.2. Drikkevandstanke skal være udformet og anbragt på en sådan måde, at
drikkevandet ikke udsættes for forurening eller ændring i smag og lugt,
specielt ved påvirkninger fra brændselsolie eller smøreolie.
Drikkevandstanke skal så vidt muligt være beskyttet mod for stærk
ophedning af drikkevandet.
11.12.3. Drikkevandstanke skal være udstyret med en niveaukontrolanordning.
11.12.4. Drikkevandstanke må ikke have vægge fælles med tanke, der tjener til
andre formål.
11.12.5. Drikkevandstanke skal være forsynet med en åbning eller et mandehul,
der muliggør indvendig rengøring.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 46
▼B
11.12.6. Drikkevandshydroforer må kun fungere med komprimeret luft, der har
naturlig sammensætning. Hvis den komprimerede luft tages fra tryk-
luftsbeholdere, der anvendes til fartøjets drift eller til andet formål,
eller frembringes ved hjælp af kompressorer, skal der anbringes et luft-
filter eller et oliefilter umiddelbart før hydroforbeholderen, medmindre
vandet er adskilt fra luften ved en membran.
11.12.7. Drikkevandsledninger må ikke passere igennem tanke eller beholdere,
som indeholder andre væsker. Rør, som fører andre væsker eller gas,
må ikke passere gennem drikkevandstanke.
Forbindelser mellem drikkevandssystemet og andre rørsystemer er
forbudt.
Rørsystemet for drikkevand skal være bestandigt, have en glat over-
flade og være forsynet med tilslutninger til vandstandere på kajen.
11.12.8. Påfyldningsspunse og tilslutningsrør i drikkevandstanke og -beholdere
skal være mærket på en sådan måde, at brugeren gøres opmærksom
på, at kun drikkevand må påfyldes.
11.13.Sikkerhedsanordninger
11.13.1. Fartøjerne skal være indrettet på en sådan måde, at mandskabet kan
bevæge sig rundt og arbejde uden fare. I påkommende tilfælde skal
bevægelige dele og åbninger i dækket være forsynet med sikkerhedsan-
ordninger og rækværk, gelændere og håndlister skal anbringes. Spil og
slæbekroge skal være udformet på en sådan måde, at arbejdssikker-
heden betrygges.
Alle installationer, der er nødvendige for arbejdet om bord, skal være
indrettet, placeret og beskyttet på en sådan måde, at manøvrering om
bord samt vedligeholdelse og reparationer kan foregå sikkert og let.
11.13.2. Dækket i nærheden af spil og pullerter samt skandæk, dørken i maskin-
rummet, trappeafsatser, trapper og oversiden af pullerter på skandækket
skal være skridsikre.
11.13.3. Oversiden af pullerter på skandækket og forhindringer på steder, hvor
personer færdes, f.eks. trappetrin, skal angives ved en lys bemaling.
11.13.4. Der skal være passende anordninger til fastholdelse af stablerede luge-
dæksler.
11.14.Arbejdsposter og disses tilgængelighed
11.14.1. Arbejdsposter skal være tilgængelige på en let og sikker måde.
11.14.2. Trapper, lejdere og trin eller andre lignende anordninger skal fore-
findes, hvis adgange, udgange og gange har større niveauforskel end
0,50 m. Ved permanente arbejdsposter skal der findes trapper, hvis
niveauforskellen overstiger 1,00 m.
11.14.3. Nødudgange skal tydeligt mærkes som sådanne.
11.14.4. Antal, indretning og størrelse af udgange, også nødudgange, skal svare
til brugen og størrelsen af rummene.
11.15.Arbejdsposters dimensioner
11.15.1. Arbejdsposterne skal have så store dimensioner, at det sikrer ethvert
medlem af mandskabet, som arbejder der, tilstrækkelig bevægelses-
frihed.
11.15.2. Permanente arbejdsposter skal have tilstrækkelige dimensioner til at
sikre
a) et nettorumfang luft, som ikke er mindre end 7 m3; dette gælder dog
ikke styrehuse i skibe på under 40 m længde,
b) en fri dørkflade og en højdedimension ved hver arbejdspost, der
giver tilstrækkelig bevægelsesfrihed under normalt arbejde, kontrol,
vedligeholdelsesarbejde og løbende reparationer.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 47
▼B
11.15.3. Skandækkets frie bredde skal være mindst 0,60 m; denne dimension
kan være mindre ved fortøjningspullerter.
11.16.Beskyttelse mod fald
11.16.1. Arbejdsposter, der er anbragt i nærheden af vandet, eller hvis placering
indebærer niveauforskelle på mere end 1,00 m, skal være udstyret med
midler til forhindring af, at personer glider eller falder.
11.16.2. På fartøjer, der har et mandskab om bord, skal der sikres mod fald eller
gliden udenbords ved et rækværk, som skal omfatte en håndliste, en
stang i knæhøjde og et fodværn. På fartøjer uden mandskab er en
håndliste tilstrækkelig.
11.17.Adgange, døre og trapper til arbejdsposter
11.17.1. Adgangsveje, adgange og gange, der befærdes af personer eller til last-
transport skal være arrangeret og dimensioneret på en sådan måde, at
de kan befærdes uden risiko for ulykker. Minimumskravene anses for
opfyldt, når
a) der foran adgangsåbninger er tilstrækkelig plads til ikke at hæmme
bevægelserne;
b) åbningerne befinder sig i en tilstrækkelig afstand fra installationer,
som kan være en kilde til fare;
c) gangens fri bredde svarer til arbejdspostens anvendelse og er mindst
0,60 m undtagen for fartøjer med en bredde på under 8 m, hvor den
kan reducerestil 0,50 m;
d) summen af gangens højde og højden af karmen er mindst 1,90 m.
11.17.2. Døre skal være konstrueret og installeret på en sådan måde, at de ikke
udgør en fare for de personer, som åbner eller lukker dem. De skal
være sikret mod uforsætlig åbning eller lukning og være installeret på
en sådan måde, at de kan betjenes fra begge sider.
11.17.3. Opstigningsarrangementer, især trapper, lejdere og trin, skal kunne
anvendes uden risiko. Disse minimumsbetingelser er opfyldt, hvis
nedenstående minimumsbestemmelser er overholdt:
a) trapper og lejdere er fast anbragt og sikret mod udskridning og
væltning;
b) bredden af trapper er mindst 0,50 m; den frie bredde mellem håndli-
ster er mindst 0,60 m; bredden af lodrette lejdere og trin er mindst0,30 m;
c) dybden af trappetrin er ikke mindre end 0,15 m;
d) trappetrin og trin tillader passage uden risiko og forhindrer udskrid-
ning til siden; trinene er synlige oppefra;
e) trapper med mere end 4 trin er forsynet med håndlister;
f) lodrette lejdere er forsynet med håndtag oven for adgangsåbningen;
g) flytbare lejdere (lastlejdere) er beskyttet mod at vælte og skride ud
og er tilstrækkeligt lange til at hælde 60º med vandret, når de
rækker 1,00 m op over overkant af lugen. De skal være mindst
0,40 m brede, og ved foden 0,50 m;
h) trinene er fastgjort i vangerne på en sådan måde, at de ikke kan
hverken rotere eller løsne sig, og afstanden mellem trinene er højst
0,30 m.
11.17.4. Nødudgange eller vinduer eller skylightkapper, der tjener som nødud-
gange, skal have en fri åbning på mindst 0,36 m
2; den mindste
dimension skal være mindst 0,50 m.
11.18.Dørk, dæksbelægning, lastrumsbeklædning, skodder, lofter,
vinduer, skylighter
11.18.1. Dørk og lastrumsbeklædning ved indendørs arbejdsposter, dæksbelæg-
ning ved udendørs arbejdsposter og overflader på adgangsveje m.v.
skal være solidt anbragt og yde beskyttelse mod skrid og fald.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 48
▼B
11.18.2. Åbninger i dæk eller dørk skal i åben stilling være forsynet med
beskyttelsesforanstaltninger mod personers nedstyrten.
11.18.3. Dørk, dæksbelægning, lastrumsbeklædning, skodder og lofter skal være
indrettet på en sådan måde, at de kan rengøres.
11.18.4. Vinduer og skylighter skal være anbragt og indrettet på en sådan måde,
at de kan betjenesog rengøresuden ris iko.
11.19.Ventilation og opvarmning af arbejdsposter
11.19.1. Lukkede rum, hvori der udføres arbejde, med undtagelse af stores, skal
kunne ventileres. Ved ventilationsforanstaltningerne skal træk undgås
og en regelmæssig og tilstrækkelig luftfornyelse ved arbejdsposter
sikres til de personer, som befinder sig der.
Når den naturlige luftfornyelse er utilstrækkelig, skal en mekanisk
ventilation installeres. Luftfornyelsen kan anses for tilstrækkelig, når
den sker mindst 5 gange i timen.
11.19.2. Forbrændingsapparater eller ventilatorer må ikke forringe luftkvaliteten
ved arbejdsposten.
11.19.3. Indendørs permanente arbejdsposter skal være udstyret med opvarm-
ningsarrangementer, som sikrer en passende temperatur.
11.20.Naturligt lys og belysning af arbejdsposter
11.20.1. Arbejdsposter skal, hvis det er muligt også med lukkede døre, modtage
tilstrækkeligt naturligt lys. Permanente arbejdsposter skal have direkte
udsigt ud, i det omfang kravene til benyttelse og konstruktion tillader
det.
11.20.2. Belysningen skal være arrangeret på en sådan måde, at blændingsvirk-
ning undgås.
11.20.3. Lyskontakter ved arbejdsposter skal være anbragt på steder, der er let
tilgængelige nær ved dørene.
11.21.Beskyttelse mod støj og vibrationer
11.21.1. De permanente arbejdsposter og de installationer, som befinder sig der,
skal være konstrueret og beskyttet med hensyn til lydstyrke på en
sådan måde, at de ikke bringer brugerens sikkerhed og sundhed i fare
som følge af støj og vibrationer.
Med forbehold af bestemmelserne i punkt 2.06.7 og 3.15 må støjni-
veauet ved arbejdsposter, der er permanent besat, ikke overstige 90
dB(A) i højde med den arbejdendeshoved og hver adgang s kal være
forsynet med en klart formuleret advarsel.
11.21.2. Hvis dette støjniveau overskrides, skal der forefindes et tilstrækkeligt
antal individuelle høreværn.
11.21.3. Arbejdsposter skal være beliggende, indrettet og udformet således, at
mandskabet ikke udsættes for skadelige vibrationer.
KAPITEL 12
SUPPLERENDE TEKNISKE FORSKRIFTER TIL BESTEMMELSERNE
FOR ZONE 4 VEDRØRENDE FARTØJER, DER BESEJLER INDRE
VANDVEJE I ZONE 3
(Bestemmelserne i punkt 4.02 og 4.03 gælder ikke for vandveje i zone 3)
12.01.Skibsbygningstekniske krav
Fartøjer, skubbekonvojer og parformationer med en længde af mere
end 86 m.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 49
▼B
12.01.1. Ethvert fartøj med mekanisk drivkraft og med en maksimal længde af
mere end 86 m skal være således bygget og indrettet, at det kan
standse rettidigt under nedstrømssejlads og forblive manøvredygtigt
under og efter standsningen. Denne betingelse gælder også for skubbe-
konvojer og for parformationer, for hvilke længden overstiger 86 m.
Med henblik herpå verificeres det på basis af en standsningsafprøvning,
om fremdrivningskraften for baksejlads er tilstrækkelig. Dersom det på
anden måde er påvist, at denne betingelse er opfyldt, er standsningsaf-
prøvning ikke påkrævet.
Det maksimalt tilladte deplacement for fartøjet eller konvojen under
nedstrømssejlads fastsættes under hensyn til resultaterne af stands-
ningsafprøvningen eller anden påvisning og indføres i
besigtigelsescertifikatet.
12.01.2. Fartøjet, skubbekonvojen eller parformationen skal kunne opnå
tilstrækkelig stor minimal hastighed.
12.02.Fribord, sikkerhedsafstand og dybgangsskalaer
12.02.1.Betydningen af visse udtryk
I dette kapitel betyder:
a) udtrykket »længde« (L) den maksimale længde af skroget, uden ror
og bovspryd;
b) udtrykket »bredde« (B) den maksimale bredde målt udvendig på
spant, uden skovlhjul;
c) udtrykket »midten af fartøjet« midten af længden (L);
d) udtrykket »lukket overbygning« en overbygning på dækket,
bestående af faste og tætte skodder, og som er fast og vandtæt
forbundet med dækket,
— »bredden af en overbygning« er dennes gennemsnitsbredde, og
— »højden af en overbygning« er den gennemsnitlige lodrette
højde målt i borde mellem overbygningensøvre dæk og
fribordsdækket; hvis der i skodderne er åbninger såsom døre
eller vinduer, måles højden kun til underkanten af disse;
e) som »vandtætte« anses alle konstruktionselementer eller anord-
ninger, der er indrettet således, at de hindrer enhver indtrængen af
vand i fartøjetsindre,
— under indvirkning af et tryk svarende til en vandhøjde på 1 m
påført med et minutsvarighed, eller
— under indvirkning af en vandstråle med et tryk på mindst 1 bar
påført med en varighed af 10 minutter i alle retninger op på hele
overfladen;
f) som »tætte over for søsprøjt og vejrtætte« anses konstruktionsele-
menter og anordninger, der er indrettet således, at de under
normale omstændigheder kun lader en meget lille vandmængde
trænge ind.
12.02.2.Sikkerhedsafstand
1. Sikkerhedsafstanden skal være mindst 30 cm.
2. For fartøjer, på hvilke åbningerne ikke kan lukkesmed anordninger,
der er tætte over for søsprøjt og vejrtætte, og for fartøjer, som sejler
med deres lastrum uden overdækning, forhøjes sikkerhedsafstanden
med 20 cm.
For fartøjer med lastrum uden overdækning gælder forhøjelsen dog kun
for lugekarmene på ikke overdækkede lastrum, og kun indtil der er
nået den foreskrevne afstand på 50 cm mellem dybeste lastevandlinje
og lugekarmenesøvers te kant.
12.02.3.Fribord
1. Fribord for fartøjer med kontinuerligt dæk, uden spring og uden
overbygning, er 150 mm.
Denne værdi er tillige basisfribord for fartøjer med spring og overbyg-
ninger.
2. For fartøjer med spring og overbygninger udregnes fribord efter
følgende formel:1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 50
▼B
F¼F01/C0αðÞ /C0β1/C1Se1þβ2/C1Se2
15
Værdien af (F) kan i intet tilfælde være under nul.
I denne formel er:
—F0basisfribord som angivet i 12.02.3 under (1) ovenfor, i mm;
—αer en korrektionskoefficient, der tager hensyn til alle de betrag-
tede overbygninger;
—αudregnesefter følgende formel:
α¼Ple
L
hvor:
— le, i m, er den effektive længde af en overbygning.
— L, i m, er længden af fartøjet som defineret i 12.02.1.—S e
1og Se2er henholdsvis effektivt spring for og bag i mm.
—β1ogβ2er korrektionskoefficienter for indflydelse henholdsvis af
spring fortil og spring bagtil som følge af overbygninger i fartøjets
ender.
—β1beregnesved følgende formel:
β1¼l/C03le1
L
hvor:
—β2beregnesved følgende formel:
β2¼l/C03le2
L
I disse formler er:
le1, i m, den effektive længde af overbygning fortil.
le2, i m, den effektive længde af overbygning bagtil.
Den effektive længde tagesdog kun i betragtning, hvisden befinder s ig
i den forreste fjerdedel eller i den bageste fjerdedel af fartøjets længde
L.
3. Det effektive spring beregnes efter følgende formel:
Se = p S
hvor:
— S, i mm, er det effektive spring i den betragtede ende;
— S fortil ikke kan være større end 1 000 m, og— S bagtil ikke kan være større end 500 mm, og— p er den koefficient, som man finder frem til ved hjælp af efterføl-
gende tabel som funktion af forholdet
X
L.
X
L0,25 og
derover0,20 0,15 0,10 0,05 0
p 1 0,8 0,6 0,4 0,2 0
For mellemliggende værdier af forholdetX
L, findeskoefficienten ved
lineær interpolation.
X er abscissen, målt fra enden, til det punkt, hvor springet er lig med
0,25 S (se efterfølgende grafik).1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 51
▼B
Hvis β2Se2er større end β1Se1, tager man som værdi for β2Se2værdien for β1Se1.
4. Den effektive længde af en overbygning beregnesefter formlen:
le¼l2 ;5b
B/C01;5/C18/C19h
0;6/C20;6
hvor:
— l, i m, er den faktiske længde af den betragtede overbygning,
— b, i m, er bredden af den betragtede overbygning,
— B, i m, er fartøjetsbredde s om defineret i 12.02.01 (for le1og le2skal man dog tage bredden af fartøjet midt på længden af den
betragtede overbygning),
— h, i m, er højden af den betragtede overbygning (for lugers
vedkommende findesh dog ved reduktion af højden af lugekar-
mene med halvdelen af den sikkerhedsafstand, der omtales i
12.02.2).
Man anvender aldrig for h en værdi, der er højere end 0,6 × 0,6 m (det
vil sige 0,36 m).
Dersomb
Ber mindre end 0,6, skal værdien af parentesen sættes lig med
0 — det vil sige, at længden le af overbygningen bliver nul).
12.02.4.Minimalt fribord
Under hensyntagen til de reduktioner, der er omhandlet i 12.02.3, må
det minimale fribord ikke være mindre end 50 mm.
Dog kan de kompetente myndigheder fastsætte et mindre fribord,
dersom det er sikret, at besætningen har mulighed for at færdes uden
fare på hele fartøjets længde i forbindelse med tjenstlige formål.
12.02.5.Nedlastningsmærker
For fartøjer, der besejler de forskellige områder af de indre vandveje
(område 1 og 2, 3 og 4) skal der foruden nedlastningsmærkerne for
og agter være en lodret streg og en eller flere yderligere nedlastnings-
linjer af en længde på 150 mm henimod fartøjetsforende for et eller
flere områder af de indre vandveje.
Denne lodrette streg og de vandrette linjer skal være af en tykkelse på
30 mm. Ved siden af nedlastningsmærket henimod forenden af båden
angives tallet på det tilsvarende område i dimensionerne 60 × 40 mm
(se figur 1 og 2).
12.03.Udrustning
Redningskranse, redningskugler og redningsveste.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 52
▼B
Også motorfartøjer med en længde på indtil 40 m skal om bord have
mindst tre redningskranse eller to redningskranse og to redningskugler.
12.04.Særlige bestemmelser for fartøjer, der er beregnet til at være en
del af en skubbekonvoj, en slæbekonvoj eller en parformation
12.04.1. Skubbebåde skal være udstyret med motorspil til ankermanøvrering.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 53
▼B
12.04.2.Fartøjer egnet til slæbning.
For at kunne foretage nedstrøms slæbningsoperationer skal fartøjerne
endvidere opfylde følgende betingelser:
a) Længden af fartøjerne må ikke overstige 86 m; undtagelsesvis kan
den for stedet kompetente myndighed give tilladelse til fartøjer på
over 86 m til slæbning nedstrøms, når bestemte betingelser, som
myndigheden skal fastsætte, er opfyldt. Det samme gælder for skub-
bebåde, der er bestemt til at skubbe konvojer på 86 × 12 m eller
mere.
b) I tilfælde, hvor kablerne ville kunne sætte sig fast på bagenden af
fartøjet, skal der være anbragt slæbebøjler.
KAPITEL 13
DISPENSATION FOR FARTØJER, DER ER I DRIFT
13.01. De fartøjer, som den 1. januar 1985 allerede er i drift, eller hvis køl er
lagt før denne dato, men hvis konstruktion og udstyr ikke helt opfylder
bestemmelserne i nærværende direktiv, skal bringes til at opfylde disse
inden et år fra tidspunktet for den første i artikel 8, stk. 2, i direktivet
omhandlede tekniske besigtigelse at regne med undtagelse af de
bestemmelser, som er nævnt i nedenstående tabel nr. 1, hvor følgende
betingelser gælder:
a) De forskrifter, der er registreret til i tabellens første kolonne, der
skal træde i kraft inden 5 år efter datoen for første besigtigelse,
som er fastsat i direktivets artikel 8.
b) De forskrifter, der er refereret til i tabellens anden kolonne, gælder
ikke for fartøjer i drift i den udstrækning, fartøjets og mandskabets
sikkerhed er sikret på anden passende måde.
c) Når ombygning eller fornyelser udføres, gælder dispensationerne i
13.01 a) og b) ikke for de dele, der er omfattet af ombygningen
eller fornyelsen.
d) Når de i punkt 13.01, 13.01 a) efter overgangstidens udløb og 13.01
c) omhandlede forskrifter praktisk taget ikke er mulige at gennem-
føre eller ville medføre urimelig bekostning, kan de kompetente
myndigheder, der udsteder certifikatet, meddele dispensation.
e) De i punkt 13.01 a) omtalte dispensationer skal indføres i certifi-
katet med tilhørende detaljer ved den første besigtigelse efter
nærværende direktivs ikrafttræden; dispensationer som omtalt i
punkt 13.01 d) skal indføres, når de bliver givet.
13.02. Med hensyn til kapitel 9 har de fartøjer, der allerede er godkendt til
radarstyring ved én person, 5 år til at opfylde dette kapitel. Fartøjer,
som første gang anmoder om en sådan godkendelse, skal bringes i
overensstemmelse med kapitel 9, inden de kan opnå denne godken-
delse.
13.03. Fartøjer, der pr. 1. januar 1985 har fast installerede brandsluknings-
anlæg, der bruger CO2som slukningsmiddel, kan beholde disse anlæg,
dersom de opfylder følgende betingelser:
For fast installerede brandslukningsanlæg tillades anvendelse af CO2som slukningsmiddel på følgende betingelser:
a) CO2-anlæg må kun anvendesi mas kindrum, kedelrum og
pumperum.
b) Alle faste CO2-brandslukningsanlæg skal være udstyret med et
alarmapparat, hvis signal høres klart og tydeligt, også under drifts-
forhold, der bevirker den størst mulige støj i alle rum, som vil blive
fyldt med CO2-gas, og signalet skal adskille sig klart fra alle andre
akustiske alarmsignaler, der findes om bord.
Dette CO2-alarmsignal skal ligeledes være klart hørligt i alle tilstø-
dende rum med døre lukkede og under driftsforhold, der bevirker
den størst mulige støj, hvis disse rum kan evakueres gennem det
rum, som vil blive fyldt med CO2-gas.
Ved udgange og indgange til alle rum, der kan blive påvirket af
CO2, skal ophænges et skilt på et passende sted med følgende
indskrift med røde bogstaver på hvid bund på tysk, fransk og neder-
landsk samt på den medlemsstats sprog, hvor fartøjet sejler:
»Forlad øjeblikkeligt dette rum ved CO2-alarm (beskrivelse af
alarmsignalet) — Kvælningsfare«.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 54
▼B
c) I nærheden af alle udløsningsanordninger for CO2-brandsluknings-
anlæg skal være ophængt en brugsanvisning på tysk, fransk eller
nederlandsk eller på den medlemsstats sprog, hvor fartøjet sejler,
som er let læselig og med holdbar skrift.
Rørledningen til de forskellige rum, som kan blive påvirket af CO2,
skal være forsynet med et lukkemiddel.
Forinden slukningsanlægget udløses, skal det under b) ovenfor fore-
skrevne alarmsignal først udløses automatisk.
d) CO2-beholdere skal være anbragt i et gastæt rum, der er adskilt fra
andre rum.
Dette rum må kun være tilgængeligt direkte udefra og skal have en
tilstrækkelig og uafhængig ventilation, der er fuldstændig adskilt fra
andre ventilationssystemer om bord.
Temperaturen i rummet må ikke overstige 60º C.
Alle beholdere under tryk skal bære påskriften »CO2« i hvidt på rød
bund. Højden af tal og bogstaver skal være mindst 6 cm.
e) Beholdere, udstyr og rørforbindelser til CO2under tryk skal være i
overensstemmelse med gældende regler i den medlemsstat, somhar udstedt certifikatet. De skal bære den officielle indhugning,
som attesterer, at de med tilfredstillende resultat har været underka-
stet de foreskrevne prøver.
f) Den under b) nævnte alarm skal afprøves mindst hver tolvte (12.)
måned.
Slukningsanlægget skal efterses mindst hvert andet år. Dette
eftersyn skal mindst omfatte:
— udvendig inspektion af den samlede installation;
— funktionskontrol af rørforbindelser og studse;
— funktionskontrol af udløsningsmekanismen;— kontrol af CO
2-indholdet i hver beholder.
g) Attester for eftersyn, underskrevet af kontrollørerne, skal findes om
bord. Disse attester skal mindst angive ovennævnte kontrol og
resultaterne heraf samt datoen for eftersynet.
h) Når fartøjet er forsynet med et eller flere kontrollerede CO2-sluk-
ningsanlæg, skal der i det for fartøjet udstedt certifikat i rubrik 18
anføresfølgende:
»… (antal) fast installerede CO2-slukningsanlæg. De nødvendige
attester skal findes om bord«.
13.04. Bestemmelserne i kapitel 11 gælder kun for de fartøjer, der er
omhandlet i direktivets artikel 8, stk. 1. Af sikkerhedsgrunde gælder
bestemmelserne i punkt 11.01.1, 11.01.3 og 11.01.4 samt inden for de
nævnte frister de i tabel nr. 2 i dette kapitel nævnte dog også for de
fartøjer, der er omhandlet under punkt 13.1 i denne artikel.
13.05. På eksisterende fartøjer, som har et skandæk, der er smallere end 0,50
m, kan rækværket erstattes af en håndliste i form af en trosse langs
med vandet eller en håndliste, der er fastgjort til lugesiden.
TABEL 1
DispensationForskrifter, der skal opfyldes af
fartøjer i drift inden 5 år efter
datoen for første besigtigelseForskrifter, der ikke finder anven-
delse på fartøjer i drift
Kapitel Artikel Punkt Artikel Punkt
2. Skibsbygningstekniske
krav2.02 3, 6, 7
2.03 2, 32.04 1, 2, 3, 4, 52.05 1, 2, 32.06 3, 5, 6 2.06 2, 71982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 55
▼B
DispensationForskrifter, der skal opfyldes af
fartøjer i drift inden 5 år efter
datoen for første besigtigelseForskrifter, der ikke finder anven-
delse på fartøjer i drift
Kapitel Artikel Punkt Artikel Punkt
3. Styreinstallationer og
styrehus3.01 2
3.02
3.03 2 3.03 13.04 1, 2, 33.05 1, 23.06 1, 23.08 1, 2, 3, 43.09 1, 2
3.10
3.113.123.13 2, 3, 4, 53.14
3.15
3.16 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7
3.17
4. Fribord, sikkerhedsaf-
stand og dybgangsska-
laer4.05 1, 2, 3
5. Konstruktion af
maskiner5.01 3
5.02 2, 3
5.03 2/reciprokt5.04 1, 2, 3, 4
5.05 2, 3, 4, 5, 6 5.05 7, 85.06 8 5.06 2, 3, 4, 5, 6, 7
5.08 1, 25.09 2
6. Elektriske installati-
oner6.01 2, 3
6.02 1, 2
6.03 1, 2, 3, 4
6.04 1, 2
6.05 1, 2, 5, 6, 7, 8 6.05 36.06 1, 2, 3, 4, 5
6.07 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8,
9
6.08
6.09 1, 2 6.09 3
6.10 1, 2, 3
6.11 1, 2, 3, 4
6.12 1, 2, 3
7. Udrustning7.03 6 7.03 5
7.04 1, 2 7.04 3, 4
7.05 2, 3, 5
8. Anlæg til flydende gas
til husholdningsbrugHele
kapitl-
et
undta-
gen
8.153 år i stedet for 5
år
12. Supplerendetekniske
forskrifter til bestem-
melserne for område
4 vedrørende fartøjer,
der besejler indre
vandveje i område 312.02 2, 3, 4
12.031982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 56
▼B
TABEL 2
DispensationForskrifter, der skal opfyldes af
fartøjer i drift inden 5 år fra tids-
punktet for den første besigti-
gelseForskrifter, der skal opfyldes af
fartøjer i drift inden for en frist
på et år fra tidspunktet for den
første besigtigelse
Kapitel Artikel Punkt Artikel Punkt
11. Hygiejne og sikkerhed
i mandskabets beboel-
sesrum og på arbejds-
poster11.01 2
11.02 511.05 2
11.08 3
11.12 5, 6, 7 11.12 8
11.13 1, 2, 3, 4
11.14 1, 3, 4
11.16 1, 2
11.17 2 11.17 3 a)
11.18 1, 2, 4
11.20 2, 3
11.21 2
KAPITEL 14
PROCEDURE
14.01.Begæring om besigtigelse
Proceduren for indsendelse af begæring om besigtigelse og fastsættelse
af sted og dato for denne henhører under de myndigheders kompetence,
som udsteder certifikatet. Denne procedure skal være sådan, at besigti-
gelsen kan finde sted inden for en rimelig tidsfrist efter indsendelse af
begæringen.
14.02.Fremstilling af fartøjet til besigtigelse
14.02.1. Ejeren eller dennes repræsentant skal fremstille fartøjet til besigtigelse i
let tilstand, rengjort og med udstyr; han er forpligtiget til at yde den
nødvendige hjælp ved besigtigelsen, for eksempel stille en egnet båd
og mandskab til rådighed, og at lette undersøgelse af dele af skrog og
installationer, som ikke er direkte tilgængelige eller synlige.
14.02.2. Hvisder er s ærlige motiver for at gøre dette, kan de kompetente
myndigheder foretage besigtigelsen, tillige kræve følgende operationer
inkluderet:
a) besigtigelse i tørdok;
b) afprøvning under sejlads;
c) godtgørelse af skrogets soliditet ved beregning;
d) godtgørelse af stabilitet ved beregning, eventuelt på basis af en
krængningsafprøvning.
14.03.Omkostninger
14.03.1. Når fartøjets ejer eller dennes repræsentant er skyldig at betale alle om-
kostninger i forbindelse med besigtigelsen og udstedelsen af
fællesskabscertifikatet efter en detaljeret tarif, som fastsættes af hver
enkelt medlemsstat. Der må ikke ske nogen form for diskriminering
på grund af registreringsland, nationalitet eller ejerens hjemsted.
14.04.Oplysninger
Personer, der kan godtgøre at have begrundet interesse i at få kendskab
til indholdet af et fartøjscertifikat, kan opnå dette hos det organ, som
udsteder certifikatet, og på egen bekostning få uddrag eller bekræftede
kopier af certifikatet, som da skal betegnes som sådanne.1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 57
▼B
14.05.Register for fællesskabscertifikater
14.05.1. De myndigheder, som udsteder certifikat, nummererer dem og indfører
dem i et register.
14.05.2. De myndigheder, som udsteder certifikat, opbevarer kopi af alle certi-
fikater, som de har udstedt, og indfører på disse alle bemærkninger ogændringer såvel som annullering og udskiftning af certifikater.
14.06.Udfyldelse af certifikatet
1. Certifikatet skal udfyldes på maskine eller med blokbogstaver.
Skriftens farve skal være sort eller blå.
2. Angivelser forsynet med en henvisning, som ikke anvendes, skal
overstreges med sort eller blåt.
3. Hvis en rubrik ikke kan udfyldes, skal den tomme linje gennem-
streges i hele sin længde med en vandret uafbrudt sort eller blå streg.
4. Angivelser, som skal ændres, skal overstreges med rødt. Angivelser,
som er overstreget med sort eller blåt, skal understreges med rødt.
5. Den nye bemærkning skal indføres med sort eller blåt under punkt
23 i certifikatet.
14.07.Bemærkninger til forskellige punkter i certifikatet
2. Til angivelse af fartøjets type bør så vidt muligt anvendes de
udtryk, der er defineret i kapitel 1. Ligeledes skal referencen for disse
udtryk angives. Eksempel: »Slæbebåd reference 1e«.
3. Kontrolnummeret er kontrolnummeret ifølge vedtægten for sejlads
på Rhinen eller Mosel, eller hvis foreskrevet, kontrolnummeret ifølge
nationale regler
4. Ejerens gyldige postadresse.15 og 17. Når myndighederne kun udsteder certifikat for visse
områder, overstreges de øvrige rubrikker. Indehaveren af et sådant
certifikat vil senere kunne få udstedt et suppleringscertifikat, der
gælder for de andre områder eller få certifikatet ændret.
15. Angivelser ifølge målebrev; opføres med to decimaler.16. Angiv udelukkende masse, længde og effektiv brudstyrke. Angi-
velserne i kolonnen beskriver de ankre og kæder, som befandt sig om
bord ved synet.
20. Listen kan kompletteres med angivelser vedrørende udstyr og
udrustning foreskrevet ved nationale bestemmelser.
Antallet af elementer skal opgives; typeangivelse er frivillig.
21. Angivelse af de permanente og midlertidige bestemmelser samt de
pågældende artikler og udløbsdatoer.
Under dette punkt kan ligeledes anføres bestemmelser eller særlige
betingelser vedrørende sejlads, lastning osv. Certifikat for transport af
farligt godskan anføresher.
22 til 25. Om nødvendigt kan særlige sider indsættes til yderligere
påtegninger. Disse sider skal nummereres 5a, 5b, 6a, 6b osv. De origi-
nale sider skal forblive i certifikatet.
Side 10 og eventuelt side 10a, 10b osv. er forbeholdt godkendelser,
erklæringer og/eller nationale attestationer.
Certifikatet skal opbevares i et solidt dokumentomslag. Hvis dette ikke
er gennemsigtigt, skal der på forsiden af omslaget gengives hovedet på
certifikatet (mindst certifikatets side 1 indtil linjen »Fartøjets navn«
eksklusive).1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 58
▼B
BILAG III
MODEL TIL FÆLLESSKABSCERTIFIKAT FOR SEIJLADS PÅ INDRE VANDVEJE
(Artikel 3 i direktivet)
1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 59
▼B
1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 60
▼B
1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 61
▼B
1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 62
▼B
1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 63
▼B
1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 64
▼B
1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 65
▼B
1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 66
▼B
1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 67
▼B
1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 68
▼B
BILAG IV
MODEL TIL SUPPLERENDE FÆLLESSKABSCERTIFIKAT FOR FARTØJER TIL SEJLADS PÅ INDRE VANDVEJE
(Artikel 4 i direktivet)
1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 69
▼B
1982L0714 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 70