1995L0001 — DA — 28.03.2006 — 002.001

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

Ændret ved:









▼B

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDETS DIREKTIV 95/1/EF

af 2. februar 1995

om konstruktivt bestemt maksimalhastighed samt motorens maksimale drejningsmoment og nettoeffekt for to- og trehjulede motordrevne køretøjer







EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A, under henvisning til Rådets direktiv 92/61/EØF af 30. juni 1992 om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer ( 1 ), under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 2 ), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg ( 3 ), i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B ( 4 ), og ud fra følgende betragtninger: ud fra følgende betragtninger: Det indre marked indebærer et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital; det er nødvendigt at vedtage foranstaltninger i denne forbindelse; metoderne til måling af konstruktivt bestemt maksimalhastighed og af motorens maksimale nettoeffekt og drejningsmoment for to- og trehjulede motordrevne køretøjer er forskellige fra den ene medlemsstat til den anden og udgør derved en hindring for Fællesskabets indre samhandel; hindringerne for det indre markeds funktion kan fjernes, hvis medlemsstaterne indfører de samme forskrifter i stedet for de nuværende nationale bestemmelser; gennemførelse af fremgangsmåderne i direktiv 92/61/EØF for standardtypegodkendelse og typegodkendelse af alle typer to- og trehjulede motordrevne køretøjer forudsætter harmoniserede forskrifter for metoder til måling af konstruktivt bestemt maksimalhastighed og af motorens maksimale drejningsmoment og nettoeffekt for disse køretøjer — UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:







Artikel 1

Dette direktiv omhandler metoder til måling af konstruktivt bestemt maksimalhastighed, af motorens maksimale drejningsmoment og af motorens maksimale nettoeffekt for alle motordrevne køretøjer, som er defineret i artikel 1 i direktiv 92/61/EØF.

Artikel 2

Fremgangsmåden for meddelelse af typegodkendelse af to- eller trehjulet motordrevetkøretøj for så vidt angår konstruktivt bestemt maksimalhastighed, motorens maksimale drejningsmoment og motorens maksimale nettoeffekt (målemetoder) samt betingelserne for fri bevægelighed for nævnte køretøjer er de samme som de i direktiv 92/61/EØF fastsatte.

Artikel 3

Senest to år efter vedtagelsen af dette direktiv gennemfører Kommissionen en omfattende ny undersøgelse af forbindelsen mellem ulykker og en maksimal motornettoeffekt på over 74 kW. I denne undersøgelse indgår indsamling og evaluering af den videnskabelige forsknings seneste resultater og gennemførelse af hensigtsmæssig ny forskning med henblik på opstilling af endelige politiske retningslinjer på dette område. Kommissionen vil på grundlag af undersøgelsens konklusioner om nødvendigt fremsætte forslag til nye lovforanstaltninger.

Artikel 4

Ændringer, der er nødvendige for tilpasning af bilag I og II til den tekniske udvikling, vedtages efter fremgangsmåden i artikel 13 i direktiv 70/156/EØF ( 5 )

Artikel 5

1. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør de nødvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv inden den 2. august 1996 og underretter straks Kommissionen herom.

Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.

Fra ovennævnte dato må medlemsstaterne ikke længere forbyde den første ibrugtagning af køretøjer, der opfylder dette direktivs bestemmelser.

De anvender disse bestemmelser fra 2. februar 1997.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 6

De nationale lovgivninger kan tillade medlemsstaterne at nægte den første registrering samt efterfølgende registreringer på deres område af køretøjer med en maksimal motornettoeffekt på over 74 kW.

Artikel 7

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.









BILAGSFORTEGNELSE







BILAG I: Forskrifter for måling af konstruktivt bestemt maksimalhastighed … Tillæg 1: Fremgangsmåde ved bestemmelse af korrektionsfaktor for ringformet prøvebane … Tillæg 2: Oplysningsskema for køretøjets hovedspecifikationer med indvirkning på den konstruktivt bestemte maksimalhastighed … Tillæg 3: Typegodkendelsesattest for to- eller trehjulet motordrevet køretøj for så vidt angår konstruktivt bestemt maksimalhastighed … BILAG II: Forskrifter for måling af motorens maksimale drejningsmoment og nettoeffekt … Tillæg 1: Bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af knallertmotor med styret tænding … Undertillæg 1: Oplysningsskema for motorens hovedspecifikationer med indvirkning på dens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt … Undertillæg 2: Typegodkendelsesattest for knallert for så vidt angår motorens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt … Tillæg 2: Bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af motor med styret tænding for to- og trehjulet motorcykel … Undertillæg 1: Måling af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt ved motortemperaturmetoden … Undertillæg 2: Oplysningsskema for motorens hovedspecifikationer med indvirkning på dens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt … Undertillæg 3: Typegodkendelsesattest for to- eller trehjulet motorcykel for så vidt angår motorens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt … Tillæg 3: Bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af motor med kompressionstænding for to- og trehjulet køretøj … Undertillæg 1: Oplysningsskema for motorens hovedspecifikationer med indvirkning på dens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt … Undertillæg 2: Typegodkendelsesattest for to- eller trehjulet motordrevet køretøj for så vidt angår motorens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt …









BILAG I

FORSKRIFTER FOR MÅLING AF KONSTRUKTIVT BESTEMT MAKSIMALHASTIGHED

1. FORSKRIFTER

1.1. Måling af køretøjets konstruktivt bestemte maksimalhastighed skal ske efter følgende forskrifter.

2. FORBEREDELSE AF KØRETØJET

2.1. Køretøjet skal være rent, og kun udstyr, som er nødvendigt for afprøvningens gennemførelse, skal være i funktion.

2.2. Indstillingen af benzintilførsel og tænding, viskositeten af olien til mekaniske dele i funktion samt dæktrykket skal være i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger.

2.3. Motor, kraftoverføring og dæk skal være tilkørt efter fabrikantens anvisninger.

2.4. Ved afprøvningens begyndelse skal alle køretøjets dele være i termisk ligevægt ved normal arbejdstemperatur.

2.5. Køretøjets masse skal være massen i køreklar stand.

2.6. Vægtfordelingen på hjulene skal være den af fabrikanten foreskrevne.

3. FØRER

3.1. Køretøjer uden kabine

3.1.1. Massen af føreren skal være 75 ± 5 kg, og førerens højde 1,75 ± 0,05 m. Disse tolerancer er for knallert dog kun henholdsvis ± 2 kg og ± 0,02 m.

3.1.2. Føreren skal være iført motorcykeldragt eller lignende.

3.1.3. Føreren skal være placeret på førersædet med fødderne på pedaler eller fodhviler, og med normalt strakte arme. For køretøjer, for hvilke maksimalhastigheden er over 120 km/h med siddende fører, skal føreren være iført det udstyr og indtage den stilling, der foreskrives af fabrikanten. Dog skal kørestillingen tillade føreren til stadighed at kontrollere køretøjet under afprøvningen. Kørestillingen skal være den samme under hele prøvens; stillingen skal beskrives eller afbildes ved et fotografi i rapporten.

3.2. Køretøjer med kabine

3.2.1. Førerens masse skal være 75 ± 5 kg. Denne tolerance er for knallert dog kun ± 2 kg.

4. BESKRIVELSE AF PRØVEBANEN

4.1. Afprøvningen skal foretages på en vej: 4.1.1. som tillader, at køretøjet holder sin maksimalhastighed over en måledistance som angivet i punkt 4.2. Indkørslen til målestrækningen skal være af samme art som denne med hensyn til belægning og længdeprofil, og lang nok til at køretøjet kan nå sin maksimalhastighed 4.1.2. som er ren, jævn, tør, og belagt med asfalt eller tilsvarende 4.1.3. med højst 1 % hældning i længderetningen og højst 3 % i tværretningen. Højdeforskellen mellem to vilkårlige punkter af banen må ikke overstige 1 m.

4.2. Mulige udformninger af målestrækningen er illustreret i punkt 4.2.1, 4.2.2 og 4.2.3. 4.2.1. Formel 1 4.2.2. Formel 2 4.2.3. Formel 3 4.2.3.1. De to måledistancer L skal have samme længde og være praktisk talt parallelle. 4.2.3.2. Er de to måledistancer uanset bestemmelserne i punkt 4.1.3 slyngede, skal centrifugalkraftens virkning i kurverne ophæves af vejbanens tværprofil. 4.2.3.3. I stedet for de to målestrækninger L i punkt 4.2.3.1 kan målestrækningen udgøres af hele ringbanen. I så fald skal kurverne have en radius på mindst 200 m, og centrifugalkraftens virkning i kurverne skal ophæves af vejbanens tværprofil.

4.3. Målestrækningens længde L skal vælges på grundlag af nøjagtigheden af måleapparatur og -metode, som anvendes til bestemmelse af køretiden t, således at den faktiske hastighed kan måles med en nøjagtighed på ± 1 %. Er måleudstyret af manuel type, skal målestrækningen være mindst 500 m. Vælges en målebane af type 2, skal der anvendes elektronisk måleudstyr til bestemmelse af tiden t.

5. VEJRFORHOLD

▼M1

Atmosfærisk tryk: 97 +/- 10 kPa.

▼B

Temperatur: mellem 278 og 308 K.

Relativ luftfugtighed: 30 til 90 %.

▼M1

Gennemsnitlig vindhastighed, målt 1 meter over jorden: < 3 m/s, tilladt vindstød < 5 m/s.

▼B

6. FREMGANGSMÅDE VED AFPRØVNINGEN

6.1. Der skal anvendes det gear, som giver køretøjet dets maksimale hastighed på vandret vej. Gasforbindelsen skal vedholdende være indstillet på fuld gas, og brændstofsystemets tilskudsanordninger skal være ude af funktion.

6.2. På køretøjer uden kabine skal føreren indtage den i punkt 3.1.3 angivne kørestilling.

6.3. Køretøjet skal ved påbegyndelse af målestrækningen have nået stabil hastighed. For strækninger af type 1 og type 2 skal strækningen gennemkøres i begge retninger. 6.3.1. For baner af type 2 kan det godkendes, at strækningen kun gennemføres i den ene retning såfremt køretøjet som følge af banens egenskaber ikke kan nå op på sin maksimalhastighed i begge retninger. I sådanne tilfælde gælder følgende: 6.3.1.1. strækningen skal gennemkøres fem gange umiddelbart efter hinanden 6.3.1.2. vindens aksiale komponent må ikke overstige 1 m/s.

6.4. For målestrækninger af type 3 skal de to strækninger L gennemkøres umiddelbart efter hinanden i samme retning uden afbrydelse. 6.4.1. Såfremt målestrækningen netop er ringbanens totale længde, skal den gennemkøres mindst to gange i samme retning. Den største forskel i køretid må ikke overstige 3 %.

6.5. Som brændstof og smøremiddel skal anvendes det af fabrikanten foreskrevne.

6.6. Totaltiden t til gennemkørsel af målestrækningen i begge retninger skal bestemmes med en nøjagtighed på 0,7 %.

6.7. Bestemmelse af gennemsnitshastighed. Gennemsnitshastigheden V (km/h) ved afprøvningen bestemmes således: 6.7.1. målestrækninger af type 1 og af type 2 hvor: L = målestrækningens længde (m) t = total tid (s) til gennemkørsel af begge målestrækninger L (m) 6.7.2. målestrækninger af type 2, som gennemføres i en retning V = Va hvor: Va = Hastighed målt ved hver gennemkørsel (km/h) = hvor t = tiden (s) til gennemkørsel af målestrækningen L (m) 6.7.3. målestrækning af type 3 6.7.3.1. målestrækning bestående af to afsnit L (se punkt 4.2.3.1) hvor: L = målestrækning (m) t = total tid (s) til gennemkørsel af begge målestrækninger L (m) 6.7.3.2. målestrækning, hvis længde svarer til ringbanens totale længde (se punkt 4.2.3.3) V = Va · k hvor: Va = målt hastighed (km/h) = hvor: L = længden af den effektivt gennemkørte distance på ringbanen (m) t = tid (s), som bruges til gennemkørsel af en hel omgang hvor: n = antal omgange ti = tid (s) til gennemkørsel af hver omgang k = korrektionsfaktor (1,00 ≤ k ≤ 1,05); denne faktor afhænger af den anvendte ringbane og skal bestemmes eksperimentelt som angivet i tillæg 1.

6.8. Måling af gennemsnitshastigheden skal udføres mindst to på hinanden følgende gange.

▼M2

7. MAKSIMALHASTIGHED

Køretøjets maksimalhastighed skal udtrykkes i kilometer/time afrundet til nærmeste hele tal af det aritmetiske gennemsnit af de målte hastigheder ved to på hinanden følgende prøver; disse må indbyrdes højst afvige 3 %. Er det aritmetiske gennemsnit nøjagtig midt mellem to hele tal, afrundes det til det højeste af disse tal. Hvis der er tale om køretøjer, hvor maksimalhastigheden ikke er begrænset ved den relevante definition i artikel 1, stk. 2 og 3, i direktiv 2002/24/EF, er det ikke nødvendigt med en typegodkendelsesprøvning, og maksimalhastigheden accepteres som den hastighed, køretøjets fabrikant har angivet i det oplysningsskema, der findes i bilag II til direktiv 2002/24/EF.

▼B

8. TOLERANCER FOR MÅLING AF MAKSIMALHASTIGHED

8.1. Den maksimalhastighed, som den tekniske tjeneste finder ved målingen, må højst afvige ± 5 % fra den af fabrikanten angivne værdi.

8.2. Maksimalhastigheden bestemt ved overensstemmelseskontrol af produktionen må højst afvige ± 5 % fra den ved typegodkendelsen bestemte værdi. Denne tolerance er dog ± 10 % for knallert med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på ≤ 30 km/h.









Tillæg 1

Fremgangsmåde ved bestemmelse af korrektionsfaktor for ringformet prøvebane

1. Faktoren k for ringformet bane skal bestemmes ved hastigheder indtil den maksimalt tilladte.

2. Faktoren k skal bestemmes ved forskellige hastigheder, idet forskellen mellem to på hinanden følgende hastigheder ikke må være over 30 km/h.

3. For hver af de valgte hastigheder skal prøven gennemføres efter bestemmelserne i dette direktiv, hvilket kan ske på to måder: 3.1. Hastighed målt på lige strækning: Vd, og 3.2. Hastighed målt på ringbane: Va.

4. For hver målt hastighed skal værdierne Va og Vd indføres i et diagram (fig. 1), og de på hinanden følgende punkter forbindes med rette linjer. Fig. 1

5. For hver af de målte hastigheder er faktoren k givet ved:









Tillæg 2

Oplysningsskema for køretøjets hovedspecifikationer med indvirkning på den konstruktivt bestemte maksimalhastighed

(Vedlægges ansøgningen om typegodkendelse, hvis denne ikke indgives samtidig med ansøgningen om standardtypegodkendelse af køretøjet)

Løbenummer (tildelt af ansøgeren): …

Ansøgning om typegodkendelse af to- eller trehjulet motordrevet køretøj for så vidt angår konstruktivt bestemt maksimalhastighed skal ledsages af de oplysninger, der er nævnt under afsnit A i bilag II til direktiv 92/61/EØF, punkt:

0.1

0.2

0.4 til 0.6

2.1 til 2.2.1

3.0 til 3.1.1

4.1 til 4.6

5.2

5.2.2.









Tillæg 3









BILAG II

FORSKRIFTER FOR MÅLING AF MOTORENS MAKSIMALE DREJNINGSMOMENT OG NETTOEFFEKT

1. ALMINDELIGE BESTEMMELSER

1.1. Til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af knallertmotor (med styret tænding) benyttes fremgangsmåden i tillæg 1.

1.2. Til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af motor (med styret tænding) for to- og trehjulet motorcykel benyttes fremgangsmåden i tillæg 2.

1.3. Til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af motor med kompressionstænding benyttes fremgangsmåden i tillæg 3.









Tillæg 1

Bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af knallertmotor med styret tænding

1. DEFINITIONER

I dette direktiv forstås ved:

1.1. Nettoeffekt

Effekt afgivet til prøvebænken fra enden af krumtapakslen eller tilsvarende, ved den af fabrikanten fastlagte motorhastighed og med det i tabel 1 anførte motorudstyr. Kan måling kun foretages, når gearkassen er monteret på motoren, skal gearkassens virkningsgrad tages i betragtning.

1.2. Maksimal nettoeffekt

Den største nettoeffekt, målt ved fuld last på motoren.

1.3. Drejningsmoment

Drejningsmomentet, målt ved de i punkt 1.1 anførte betingelser.

1.4. Maksimalt drejningsmoment

Det største drejningsmoment, målt ved fuld last på motoren.

1.5. Motorudstyr

De i tabel 1 anførte aggregater og anordninger.

1.6. Standardudstyr

Alt udstyr, som af fabrikanten foreskrives til en given anvendelse.

1.7. Motortype

De motorer, der ikke indbyrdes frembyder grundlæggende forskelle, hvad angår de karakteristika, som er defineret i undertillæg 1.

2. NØJAGTIGHED AF DREJNINGSMOMENT- OG EFFEKTMÅLING VED FULD LAST PÅ MOTOREN

2.1. Drejningsmoment

Målt drejningsmoment ± 2 %.

2.2. Omdrejningshastighed

Målenøjagtigheden skal være ± 1 %.

2.3. Brændstofforbrug

± 2 % for samtlige anvendte apparater.

2.4. Temperatur af motorens indsugningsluft

± 2 K.

2.5. Atmosfæretryk

± 70 Pa.

2.6. Tryk ved udstødningen og undertryk ved indsugningen

± 25 Pa.

3. MÅLING AF MOTORENS MAKSIMALE DREJNINGSMOMENT OG MAKSIMALE NETTOEFFEKT

3.1. Motorudstyr

3.1.1. Motorudstyr, som skal medtages

Under afprøvningen skal der i prøvebænken monteres sådant motorudstyr (som angivet i tabel 1), som er nødvendigt for den pågældende anvendelse af motoren; udstyret skal så vidt muligt placeres på samme måde, som det ville blive placeret ved den pågældende anvendelse.

3.1.2. Motorudstyr, som ikke skal medtages

Motorudstyr, som udelukkende er nødvendigt for anvendelse af selve køretøjet, men som kan være monteret på motoren, skal afmonteres inden afprøvningen.

For motorudstyr, som ikke kan afmonteres, skal dettes effektforbrug uden belastning bestemmes og lægges til den målte effekt.







TABEL 1 Motorudstyr, som skal være monteret ved bestemmelse af motorens drejningsmoment og nettoeffekt Nr. Udstyr Monteret ved måling af drejningsmoment og nettoeffekt 1 Indsugningssystem — Indsugningsmanifold — Luftfilter — Indsugningslyddæmper — Udtag for recirkulation af gas fra krumtaphus — Hastighedsbegrænser Hvis standardudstyr — Ja 2 Udstødningssystem — Udstødningsrenser — Manifold — Rør (1) — Lyddæmper (1) — Udstødningsrør (1) Hvis standardudstyr — Ja 3 Karburator Hvis standardudstyr — Ja 4 Brændstofindsprøjtningssystem — Forfilter — Filter — Pumpe — Rørforbindelse — Indsprøjtningsdyse — Eventuelt luftindtagsspjæld (2) — Eventuel regulator Hvis standardudstyr — Ja 5 Væskekøling — Køler — Ventilator (4) (5) — Vandpumpe — Termostat (6) Hvis standardudstyr — Ja (3) 6 Luftkøling — Ventilatorskærm — Blæser (4) (5) — Temperaturregulator — Ekstra køleblæser for prøvebænk Hvis standardudstyr — Ja, hvis nødvendig 7 Elektrisk udstyr Hvis standardudstyr — Ja (7) 8 Udstyr til forureningsbegrænsning Hvis standardudstyr — Ja 9 Smøringssystem — Olieregulator Hvis standardudstyr — Ja (1) Såfremt køretøjets standardudstødningssystem vanskeligt kan anvendes, kan der med fabrikantens samtykke til afprøvningen monteres et udstødningssystem, som medfører tilsvarende effekttab. (2) Luftindtagsventilen er styreorgan for den pneumatiske regulator af indsprøjtningspumpen. (3) ►M1 Køleren, ventilatoren, ventilatorkapslingen, vandpumpen og termostaten skal på prøvebænken, i så stort omfang som muligt, være i samme position, som når de er installeret i køretøjet. Hvis køleren, ventilatoren, ventilatorkapslingen, vandpumpen og termostaten på prøvebænken har en anden position, end når de er installeret i køretøjet, skal positionen på prøvebænken beskrives og noteres i prøverapporten. ◄ (4) Har motoren kølerblæser, som kan frakobles, skal motorens nettoeffekt angives såvel med frakoblet som med tilkoblet blæser. (5) Såfremt en fast tilkoblet blæser, som drives elektrisk eller mekanisk, ikke lader sig montere på prøvebænken, skal den af blæseren optagne effekt bestemmes ved samme omdrejningstal som det, der benyttes ved måling af motoreffekten. Til beregning af nettoeffekten skal den af blæseren optagne effekt trækkes fra den korrigerede effekt. (6) Termostaten kan indstilles i fuldt åben position. (7) Dynamoens minimale ydelse: Dynamoen skal kun levere den strømstyrke, som er absolut nødvendig til forsyning af motorudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion. Under afprøvningen må der således ikke ske nogen opladning af batteriet.

3.2. Motorens indstilling

I tabel 2 er angivet, hvorledes motoren skal være indstillet under måling af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt.







TABEL 2 Motorens indstilling 1 Indstilling af karburator(er) Indstilling foretages efter fabrikantens standardspecifikationer for den pågældende anvendelse uden yderligere ændringer 2 Indstilling af indsprøjtningspumpens leveringsmængde 3 Indstilling af tændings- eller indsprøjtningstidspunkt (forstillingskurve)

3.3. Afprøvningsbetingelser

3.3.1. Afprøvningen til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt skal udføres ved fuldt åbent gasspjæld, og motoren skal være udstyret som angivet i tabel 1.

3.3.2. Målingerne skal foretages under normale og stabiliserede funktionsbetingelser; motorens lufttilførsel skal være tilstrækkelig. Motoren skal være tilkørt på den af fabrikanten foreskrevne måde. Forbrændingskamrene må indeholde belægninger, men i begrænset mængde. Afprøvningsbetingelserne, såsom indsugningsluftens temperatur, skal vælges så nær som muligt til standardbetingelserne (jf. punkt 4.2) for at nedsætte korrektionsfaktoren.

3.3.3. Temperaturen af motorens indsugningsluft (den omgivende luft) skal måles højst 0,15 m før luftfilterets indtag, eller, hvis filter ikke forefindes, 0,15 m før luftindtagsrøret. Termometer eller termoelement skal beskyttes mod strålevarme og skal være anbragt direkte i luftstrømmen. Endvidere skal disse dele være beskyttet mod forstøvet brændstof. Der skal anvendes et tilstrækkeligt antal positioner til at give en repræsentativ gennemsnitstemperatur på indsugningsluften.

3.3.4. Før enhver måling skal drejningsmoment, omdrejningshastighed og temperaturer have været praktisk talt konstante i mindst 30 sekunder.

3.3.5. Til målingerne skal der vælges en motorhastighed, som skal overholdes med en nøjagtighed på ± 2 %.

3.3.6. Målingerne af bremsebelastning og temperatur af indsugningsluften skal foretages samtidigt, og som resultat skal gælde gennemsnittet af to stabiliserede, på hinanden følgende målinger; for bremsebelastning gælder, at disse to målinger indbyrdes ikke må afvige mere end 2 %.

3.3.7. Når der til måling af omdrejningshastighed og forbrug anvendes en anordning med automatisk udløsning, skal målingen strække sig over mindst 10 sekunder; sker betjeningen af måleanordningen manuelt, skal måleperioden være mindst 20 sekunder.

3.3.8. Temperaturen af kølervæsken ved udløbet fra motoren skal være den af fabrikanten specificerede øvre termostatindstilling ± 5 K. Har fabrikanten ikke specificeret denne temperatur, skal den være 353 K ± 5 K. For luftkølede motorer skal temperaturen i et af fabrikanten angivet punkt holde den af fabrikanten ved standardbetingelserne foreskrevne maksimaltemperatur +0/− 20 K.

3.3.9. Brændstoftemperaturen skal måles ved indgangen til karburator eller indsprøjtningssystem og skal være inden for de af fabrikanten fastsatte grænser.

3.3.10. Smøremidlets temperatur, målt i bundkarret eller ved afgangen fra eventuel oliekøler, skal være inden for de af fabrikanten fastsatte grænser.

3.3.11. Afgangstemperaturen af udstødningsgassen skal måles ved flangen (flangerne) af udstødningsmanifolden (-erne) eller ved udstødningsåbningerne.

3.3.12. Brændstof Der anvendes et brændstof, som fås i handelen, uden røgdæmpende tilsætningsstoffer ( 6 ).

3.4. Prøvernes udførelse

Målingerne skal udføres ved et sådant antal forskellige motorhastigheder, at effektkurven i området mellem den af fabrikanten anbefalede laveste og højeste motorhastighed kan bestemmes korrekt. Dette hastighedsområde skal indbefatte den motorhastighed, hvor motoren afgiver sin største effekt og opnår sit maksimale drejningsmoment. For hver hastighed beregnes gennemsnittet af mindst to stabiliserede målinger.

3.5. Data, som skal registreres, er anført i undertillæg 1.

4. KORREKTIONSFAKTORER FOR DREJNINGSMOMENT OG EFFEKT

▼M1

4.1. Definition af faktorerne α1 og α2

Faktorer, med hvilke målt drejningsmoment og nettoeffekt skal multipliceres for at kunne bestemme en motors drejningsmoment og nettoeffekt, under hensyntagen til den under prøvningen anvendte transmissions effektivitet (faktor α2) og for at bringe målt drejningsmoment og nettoeffekt ind under de i punkt 4.2.1 specificerede atmosfæriske referenceforhold (faktor α1).

Korrektionsformlen for motoreffekt er som følger:

hvor:

P0 = korrigeret motoreffekt (dvs. motoreffekten under referenceforholdene målt på krumtapakslen)

α1 = korrektionsfaktoren for atmosfæriske referenceforhold

α2 = korrektionsfaktoren for transmissionseffektivitet

P = målt motoreffekt (observeret motoreffekt).

▼B

4.2. Atmosfæriske standardbetingelser

4.2.1. Temperatur

25 °C (298 K).

4.2.2. Tørt standardtryk (Pso)

99 kPa (990 mbar).

▼M1

4.3. Fastlæggelse af korrektionsfaktorerne

4.3.1. Fastlæggelse af faktoren α2

— Hvor målepunktet er krumtapakslens driftsside, er denne faktor lig 1.

— Hvor målepunktet ikke er krumtapakslens driftsside, kalkuleres denne faktor med formlen: — — hvor nt er transmissionseffektiviteten mellem krumtapakslen og målepunktet. — Denne transmissionseffektivitet nt bestemmes via produktet (multiplikation) af effektiviteten nj for hver komponent, der indgår i transmissionen: — — Effektiviteten nj for hver komponent, der indgår i transmissionen, vises i følgende tabel. —



Type Effektivitet Geartype Koniske tandhjulssæt 0,98 Skråtfortandet cylindrisk tandhjul 0,97 Koniske tandhjul 0,96 Kæder Rullekæde 0,95 Støjdæmpet kæde 0,98 Drivrem Fortandet 0,95 Konisk 0,94 Hydraulisk kobling eller konverter Hydraulisk kobling (1) 0,92 Hydraulisk konverter (1) 0,92 (1) Ulåst.

4.3.2. Fastlæggelse af faktoren α1 ( 7 )

4.3.2.1. Fastlæggelse af karakteristika T, Ps for korrektionsfaktorerne α1

T = den indsugede lufts absolutte temperatur

Ps = tørt atmosfærisk tryk i (kPa), dvs. samlet barometrisk tryk minus vanddamptryk.

4.3.2.2. Faktor α1

Korrektionsfaktoren α1 udregnes via:

Denne formel gælder kun, hvis:

Hvis grænseværdierne overskrides, skal den korrigerede værdi anføres og prøvebetingelserne (temperatur og tryk) anføres nøjagtigt i prøverapporten.

▼M1 —————

▼B

5. PRØVERAPPORT

Prøverapporten skal indeholde resultater og alle beregninger, som kræves til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt som angivet i undertillæg 2, samt motorens specifikationer som angivet i undertillæg 1.

Prøverapporten skal endvidere indeholde følgende oplysninger:







De enkelte måleresultater Motorens effekt Motorhastighed, min−1 Dynamometerbremsens rotationshastighed, min−1 Belastning af dynamometerbremse, N Drejningsmoment, målt på krumtapaksel, Nm Målt effekt, kW Prøvningsbetingelser Atmosfæretryk, kPa Indsugningsluftens temperatur, K Damptryk, kPa Atmosfærisk korrektionsfaktor, α1 Mekanisk korrektionsfaktor, α2 Korrigeret drejningsmoment ved krumtapaksel, Nm Korrigeret effekt, kW Specifikt brændstofforbrug (1), g/kWh Temperatur af motorens kølervæske, K (2) Olietemperatur i målepunktet, K Udstødningens temperatur, K Luftens temperatur efter kompressoren, K Tryk efter kompressoren, kPa (1) Uden korrektion af effekten på grund af den atmosfæriske faktor. (2) Målepunktets placering angives: måling foretaget (det ikke fældende overstreges): a) ved kølervæskeafgangen b) ved tændrørets pakning c) anden placering (anføres).

6. TOLERANCER FOR MÅLING AF MAKSIMALT DREJNINGSMOMENT OG MAKSIMAL NETTOEFFEKT

6.1. Det maksimale drejningsmoment og den maksimale nettoeffekt, som den tekniske tjeneste finder ved målingen, må højst afvige 10 % fra de af fabrikanten angivne værdier, hvis den målte effekt er ≤ 1 kW, og ± 5 %, hvis den målte effekt er > 1 kW, med en tolerance på ►M1 3 %, ◄ for motorens omdrejningshastighed.

6.2. Det maksimale drejningsmoment og den maksimale nettoeffekt, bestemt ved overensstemmelseskontrol af produktionen, må højst afvige ± 20 % fra de ved typegodkendelsen bestemte værdier, hvis den målte effekt er ≤ 1 kW, og ± 10 %, hvis den målte effekt er > 1 kW.









Undertillæg 1

Oplysningsskema for motorens hovedspecifikationer ( 8 ) med indvirkning på dens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt

(Knallertmotor med styret tænding)

(Vedlægges ansøgningen om typegodkendelse, hvis denne ikke indgives samtidig med ansøgningen om standardtypegodkendelse af køretøjet)

Løbenummer (tildelt af ansøgeren): …

Ansøgning om typegodkendelse af knallert for så vidt angår maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt skal ledsages af de oplysninger, der er nævnt under afsnit A i bilag II til direktiv 92/61/EØF, punkt:

0.1

0.2

0.4 til 0.6

3 til 3.2.2

3.2.4 til 3.2.4.1.5.

3.2.4.3 til 3.2.12.2.1

3.5 til 3.6.3.1.2.









Undertillæg 2









Tillæg 2

Bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af motor med styret tænding for to- og trehjulet motorcykel

1. DEFINITIONER

I dette direktiv forstås ved

1.1. Nettoeffekt

Effekt afgivet til prøvebænken fra enden af krumtapakslen eller tilsvarende, ved den af fabrikanten fastlagte motorhastighed og med det i tabel 1 anførte motorudstyr. Kan måling kun foretages, når gearkassen er monteret på motoren, skal gearkassens virkningsgrad tages i betragtning.

1.2. Maksimal nettoeffekt

Den største nettoeffekt, målt ved fuld last på motoren.

1.3. Drejningsmoment

Drejningsmomentet, målt ved de i punkt 1.1 anførte betingelser.

1.4. Maksimalt drejningsmoment

Det største drejningsmoment, målt ved fuld last på motoren.

1.5. Motorudstyr

De i tabel 1 anførte aggregater og anordninger.

1.6. Standardudstyr

Alt udstyr, som af fabrikanten foreskrives til en given anvendelse.

1.7. Motortype

De motorer, der ikke indbyrdes frembyder grundlæggende forskelle med hensyn til de karakteristika, som er defineret i undertillæg 1.

2. NØJAGTIGHED AF DREJNINGSMOMENT- OG EFFEKTMÅLING VED FULD LAST PÅ MOTOREN

2.1. Drejningsmoment

Målt drejningsmoment ± 1 % ( 9 ).

2.2. Omdrejningshastighed

Målenøjagtigheden skal være ± 1 %.

2.3. Brændstofforbrug

± 1 % for samtlige anvendte apparater.

2.4. Temperatur af motorens indsugningsluft

± 1 K.

2.5. Atmosfæretryk

± 70 Pa.

2.6. Tryk ved udstødningen og undertryk af indsugningsluften

± 25 Pa

3. MÅLING AF MOTORENS MAKSIMALE DREJNINGSMOMENT OG MAKSIMALE NETTOEFFEKT

3.1. Motorudstyr

3.1.1. Motorudstyr, som skal medtages

Under afprøvningen skal der i prøvebænken monteres sådant motorudstyr (angivet i tabel 1), som er nødvendigt for den pågældende anvendelse af motoren; udstyret skal så vidt muligt placeres på samme måde, som det ville blive placeret ved den pågældende anvendelse.

3.1.2. Motorudstyr, som ikke skal medtages

Motorudstyr, som udelukkende er nødvendigt for anvendelse af selve køretøjet, men som kan være monteret på motoren, skal afmonteres inden afprøvningen.

For motorudstyr, som ikke kan afmonteres, skal effektforbruged uden belastning bestemmes og tillægges den målte effekt.







TABEL 1 Motorudstyr, som skal være monteret ved bestemmelse af motorens drejningsmoment og nettoeffekt Nr. Udstyr Monteret ved måling af drejningsmoment og nettoeffekt 1 Indsugningssystem — Indsugningsmanifold — Luftfilter — Indsugningslyddæmper — Udtag for recirkulation af gas fra krumtaphus — Eventuel elektrisk styreenhed — Eventuel hastighedsbegrænser Hvis standardudstyr — Ja 2 Anordning til forvarmning af indsugningsmanifold Hvis standardudstyr — Ja (om muligt skal anordningen indstilles i sin gunstigste position) 3 Udstødningssystem — Udstødningsmanifold — Rør (1) — Lyddæmper (1) — Udstødningsrør (1) — Anordning til trykladning — Eventuel elektrisk styreenhed Hvis standardudstyr — Ja 4 Brændstoffødepumpe Hvis standardudstyr — Ja 5 Karburator Hvis standardudstyr — Ja 6 Brændstofindsprøjtningssystem — Forfilter — Filter — Pumpe — Højtryksrør — Indsprøjtningsdyse — Eventuelt luftindtagsspjæld (2) Hvis standardudstyr — Ja (3) 7 Væskekøling — Motorhjelm — Køler — Ventilator (4) (5) — Ventilatorskærm — Vandpumpe — Termostat (6) Hvis standardudstyr — Ja (3) 8 Luftkøling — Ventilatorskærm — Blæser (4) (5) — Temperaturregulator Hvis standardudstyr — Ja 9 Elektrisk udstyr Hvis standardudstyr — Ja (7) 10 Eventuel trykladning — Kompressor drevet direkte af motoren og/eller af udstødningsgassen — Ladeluftkøler — Kølervæskepumpe eller ventilator (drevet af motoren) — Eventuel anordning til regulering af kølevæskegennemstrømning Hvis standardudstyr — Ja 11 Eventuel oliekøler Hvis standardudstyr — Ja 12 Anordninger til forureningsbegrænsning Hvis standardudstyr — Ja 13 Smøresystem — Olieregulator Hvis standardudstyr — Ja (1) Såfremt køretøjets standardudstødningssystem vanskeligt kan anvendes, kan der med fabrikantens samtykke til afprøvningen monteres et udstødningssystem, som medfører tilsvarende effekttab. Når motoren er i gang, må prøvelaboratoriets system til udsugning af udstødningsgassen ikke frembringe en afvigelse fra atmosfæretrykket på mere end ± 740 Pa (7,40 mbar) i det punkt, hvor systemet er tilsluttet køretøjets udstødningssystem, medmindre fabrikanten i forvejen har tilsluttet sig anvendelse af et større modtryk. (2) Luftindtagsventilen er styreorgan for den pneumatiske regulator af indsprøjtningspumpen. (3) ►M1 Køleren, ventilatoren, ventilatorkapslingen, vandpumpen og termostaten skal på prøvebænken, i så stort omfang som muligt, være i samme position, som når de er installeret i køretøjet. Hvis køleren, ventilatoren, ventilatorkapslingen, vandpumpen og termostaten på prøvebænken har en anden position, end når de er installeret i køretøjet, skal positionen på prøvebænken beskrives og noteres i prøverapporten. ◄ Kølingen af væsken kan ske enten gennem motorens køler eller gennem et udvendigt kredsløb, forudsat at effekttabet i dette tilnærmelsesvis svarer til tabet i motorens kølesystem. Har motoren kølerjalousi, skal dette være åbent. (4) Har motoren kølerblæser, som kan frakobles, skal motorens nettoeffekt angives såvel med frakoblet som med tilkoblet blæser. (5) Såfremt en fast tilkoblet blæser, som drives elektrisk eller mekanisk, ikke lader sig montere på prøvebænken, skal den af blæseren optagne effekt bestemmes ved samme omdrejningstal som det, der benyttes ved måling af motoreffekten. Til beregning af nettoeffekten skal den af blæseren optagne effekt trækkes fra den korrigerede effekt. (6) Termostaten kan indstilles i fuldt åben position. (7) Dynamoens minimale ydelse: dynamoen skal kun levere den strømstyrke, som er absolut nødvendig til forsyning af motorudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion. Under afprøvningen må der således ikke ske nogen opladning af batteriet.

3.2. Motorens indstilling

I tabel 2 er angivet, hvorledes motoren skal være indstillet under måling af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt.







TABEL 2 Motorens indstilling 1 Indstilling af karburator(er) Indstilling foretages efter fabrikantens standardspecifikationer for den pågældende anvendelse uden yderligere ændringer 2 Indstilling af indsprøjtningspumpens leveringsmængde 3 Indstilling af tændings- eller indsprøjtningstidspunkt (forstillingskurve)

3.3. Afprøvningsbetingelser

3.3.1. Afprøvningen til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt skal udføres ved fuldt åbent gasspjæld, og motoren skal være udstyret som angivet i tabel 1.

3.3.2. Målingerne skal foretages under normale og stabiliserede funktionsbetingelser; motorens lufttilførsel skal være tilstrækkelig. Motoren skal være tilkørt på den af fabrikanten foreskrevne måde. Forbrændingskamrene må indeholde belægninger, men i begrænset mængde. Afprøvningsbetingelserne, såsom indsugningsluftens temperatur, skal vælges så nær som muligt til standardbetingelserne (jf. punkt 4.2) for at nedsætte korrektionsfaktoren. Såfremt prøvebænkens kølesystem tilfredsstiller minimumskravene til en god opstilling, men ikke giver mulighed for tilvejebringelse af tilfredsstillende køleforhold for motoren og dermed normale og stabile funktionsforhold under målingerne, kan den i undertillæg 1 beskrevne metode benyttes. Minimumskravene til prøveopstillingen og mulighederne for at gennemføre disse efter undertillæg 1 er følgende: V1 = køretøjets maksimalhastighed V2 = maksimalhastigheden af køleluftstrømmen ved afgangen fra blæseren Ø = tværsnittet af køleluftstrømmen. Hvis V2 ≥ V1 og Ø ≥ 0,25 m2, er minimumskravene opfyldt. Kan der derved ikke opnås stabile driftsforhold, skal den i undertillæg 1 beskrevne metode anvendes. Hvis V2< V1 og/eller Ø < 0,25 m2: a) benyttes den i punkt 3.3 angivne metode, hvis stabile driftsforhold kan opnås b) såfremt stabile driftsforhold ikke kan opnås: i) opfylder prøveopstillingen minimumskravene, hvis V2 ≥ 120 km/h og Ø ≥ 0,25 m2, og den i tillæg 1 beskrevne metode kan anvendes ii) opfylder prøveopstillingen ikke minimumskravene hvis V2< 120 km/h og/eller Ø < 0,25 m2, og prøveudstyrets kølesystem skal forbedres. I dette tilfælde kan prøven imidlertid også udføres ved hjælp af den metode, som er beskrevet i undertillæg 1, med fabrikantens og myndighedernes samtykke.

3.3.3. Temperaturen af motorens indsugningsluft (den omgivende luft) skal måles højst 0,15 m før luftfilterets indtag, eller, hvis filter ikke forefindes, 0,15 m før luftindtagsrøret. Termometer eller termoelement skal beskyttes mod strålevarme og skal være anbragt direkte i luftstrømmen. Endvidere skal disse dele være beskyttet mod forstøvet brændstof. Der skal anvendes et tilstrækkeligt antal positioner til at give en repræsentativ gennemsnitstemperatur på indsugningsluften.

3.3.4. Før enhver måling skal drejningsmoment, omdrejningshastighed og temperaturer have været praktisk talt konstante i mindst 30 sekunder.

3.3.5. Til målingerne skal der vælges en motorhastighed, som skal overholdes med en nøjagtighed på ± 1 %.

3.3.6. Målingerne af bremsebelastning og temperatur af indsugningsluften skal foretages samtidigt, og som resultat skal gælde gennemsnittet af to stabiliserede, på hinanden følgende målinger; for bremsebelastning gælder, at disse to målinger indbyrdes ikke må afvige mere end 2 %.

3.3.7. Temperaturen af kølervæsken ved udløbet fra motoren skal være den af fabrikanten specificerede øvre termostatindstilling ± 5 K. Har fabrikanten ikke specificeret denne temperatur, skal den være 353 K ± 5 K. For luftkølede motorer skal temperaturen i et af fabrikanten angivet punkt holde den af fabrikanten ved standardbetingelserne foreskrevne maksimaltemperatur + 0/− 20 K.

3.3.8. Brændstoftemperaturen skal måles ved indgangen til karburator eller indsprøjtningssystem og skal være inden for de af fabrikanten fastsatte grænser.

3.3.9. Temperaturen af smøremidlet, målt i bundkarret eller ved afgangen fra eventuel oliekøler, skal være inden for de af fabrikanten fastsatte grænser.

3.3.10. Afgangstemperaturen af udstødningsgassen skal måles ved flangen (flangerne) af udstødningsmanifolden (-erne) eller ved udstødningsåbningerne.

3.3.11. Når der til måling af omdrejningshastighed og forbrug anvendes en anordning med automatisk udløsning, skal målingerne strække sig over mindst 10 sekunder; sker betjeningen af måleanordningen manuelt, skal måleperioden være mindst 20 sekunder.

3.3.12. Brændstof (se punkt 3.3.12 i tillæg 1).

3.3.13. Såfremt den normale lyddæmper ikke kan anvendes, skal der ved afprøvningen anvendes en anordning, som er forenelig med motorens normale omdrejningsområde, i overensstemmelse med fabrikantens specifikation. Navnlig må prøvelaboratoriets system til udsugning af udstødningsgas med motoren i gang ikke forårsage en trykafvigelse på mere end ± 740 Pa (7,40 mbar) fra atmosfæretrykket i det punkt, hvor systemet er tilsluttet køretøjets udstødningssystem, med mindre fabrikanten udtrykkeligt før afprøvningen har specificeret modtrykket, i hvilket tilfælde den mindste af de to værdier skal være gældende.

3.4. Prøvernes udførelse

Målingerne skal udføres ved et sådant antal forskellige motorhastigheder, at effektkurven i området mellem den af fabrikanten anbefalede laveste og højeste motorhastighed kan bestemmes korrekt. Dette hastighedsområde skal indbefatte den motorhastighed, hvor motoren afgiver sin største effekt og opnår sit maksimale drejningsmoment. for hver hastighed beregnes gennemsnittet af mindst to stabiliserede målinger.

3.5. Data, som skal registreres

Data, som skal registreres, er anført i undertillæg 2.

4. KORREKTIONSFAKTORER FOR DREJNINGSMOMENT OG EFFEKT

▼M1

4.1. Definition af faktorerne α1 og α2

Faktorer, med hvilke målt drejningsmoment og nettoeffekt skal multipliceres for at kunne bestemme en motors drejningsmoment og nettoeffekt, under hensyntagen til den under prøvningen anvendte transmissions effektivitet (faktor α2) og for at bringe målt drejningsmoment og nettoeffekt ind under de i punkt 4.2.1 specificerede atmosfæriske referenceforhold (faktor α1).

Κorrektionsformlen for motoreffekt er som følger:

hvor:

P0 = korrigeret motoreffekt (dvs. motoreffekten under referenceforholdene målt på krumtapakslen)

α1 = korrektionsfaktoren for atmosfæriske referenceforhold

α2 = korrektionsfaktoren for transmissionseffektivitet

P = målt motoreffekt (observeret motoreffekt).

▼B

4.2. Atmosfæriske forhold

4.2.1. Standardbetingelser

4.2.1.1. Standardtemperatur (T0):

298 K (25 °C).

4.2.1.2. Tørt standardtryk (Ps0)

99 kPa.

4.2.2. Atmosfæriske forhold ved afprøvningen

Under afprøvningen skal følgende grænser være overholdt:

4.2.2.1. Afprøvningstemperatur (T)

283 K < T < 318 K.

4.3. Beregning af korrektionsfaktorerne

4.3.1. Bestemmelse af faktor α2

— Såfremt måling sker direkte på krumtapakslen, skal faktoren sættes til 1.

— Såfremt der ikke måles direkte på krumtapakslen, skal faktoren beregnes ved hjælp af formlen: —

Hvor nt er virkningsgraden for kraftoverføringen mellem krumtapakslen og målepunktet.

Kraftoverføringens virkningsgrad nt beregnes som produktet (multiplikationen) af virkningsgraden nj og de enkelte elementer i kraftoverføringen:

nt = n1 × n2 × … × nj

Virkningsgraden nj af kraftoverføringens enkelte elementer er anført i følgende tabel:







Type Virkningsgrad Tandhjulssæt Lige tandhjul 0,98 Spiralfortanding 0,97 Konisk fortanding 0,96 Kæde Rullekæde 0,95 Lydløs kæde 0,98 Drivrem Tandrem 0,95 Kilerem 0,94 Væskekobling eller momentomformer Væskekobling (1) 0,92 Momentomformer (1) 0,92 (1) Forudsat at denne ikke er spærret.

4.3.2. Beregning af korrektionsfaktoren α1 ( 10 )

4.3.2.1. Definition af de fysiske størrelser T, Ps, som indgår i korrektionsfaktoren α1

T = den absolutte temperatur af motorens indsugningsluft

Ps = det tørre atmosfæretryk i kilopascal (kPa), dvs. det totale barometertryk minus vanddamptrykket.

4.3.2.2. Faktoren α1

Korrektionsfaktoren α1 beregnes efter formlen:

Denne formel kan kun anvendes, hvis 0,93 ≤ α1 ≤ 1,07.

Overskrides de anførte grænseværdier, skal den beregnede korrigerede værdi angives og afprøvningsbetingelserne (temperatur og tryk) nøje anføres i prøverapporten.

5. PRØVERAPPORT

Prøverapporten skal indeholde resultater og alle beregninger, som kræves til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt som angivet i undertillæg 3, samt motorens specifikationer som angivet i undertillæg 2.

Prøverapporten skal endvidere indeholde følgende oplysninger:







De enkelte måleresultater Motorens effekt Motorhastighed, min−1 Dynamometerets rotationshastighed, min−1 Belastning af dynamometerbremse, N Drejningsmoment, målt på krumtapaksel, Nm Målt effekt, kW Prøvningsbetingelser Atmosfæretryk, kPa Indsugningsluftens temperatur, K Damptryk, kPa Atmosfærisk korrektionsfaktor, α1 Mekanisk korrektionsfaktor, α2 Korrigeret drejningsmoment ved krumtapaksel, Nm Korrigeret effekt, kW Specifikt brændstofforbrug (1), g/kWh Temperatur af motorens kølervæske, K (2) Olietemperatur i målepunktet, K Udstødningens temperatur, K Luftens temperatur efter kompressoren, K Tryk efter kompressoren, kPa (1) Uden korrektion af effekten på grund af den atmosfæriske faktor. (2) Målepunktets placering angives: måling foretaget (det ikke gældende overstreges): a) ved kølervæskeafgangen b) ved tændrørets pakning c) anden placering (anføres).

6. TOLERANCER FOR MÅLING AF MAKSIMALT DREJNINGSMOMENT OG MAKSIMAL NETTOEFFEKT

6.1. Det maksimale drejningsmoment og den maksimale nettoeffekt, som den tekniske tjeneste finder ved målingen, må højst afvige ± 5 % fra de af fabrikanten angivne værdier, hvis den målte effekt er ≤ 11 kW og ± 2 %, hvis den målte effekt er > 11 kW, med en tolerance på 1,5 % for motorens omdrejningshastighed.

6.2. Det maksimale drejningsmoment og den maksimale nettoeffekt, bestemt ved overensstemmelseskontrol af produktionen, må højst afvige ± 10 % fra de ved typegodkendelsen bestemte værdier, hvis den målte effekt er ≤ 11 kW og ± 5 %, hvis den målte effekt er > 11 kW.









Undertillæg 1

Måling af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt ved motortemperaturmetoden

1. AFPRØVNINGSBETINGELSER

1.1. Afprøvningen til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt skal udføres ved fuldt åbent gasspjæld, og motoren skal være udstyret som angivet i tabel 1.

1.2. Målingerne skal foretages under normale funktionsbetingelser; motorens lufttilførsel skal være tilstrækkelig. Motoren skal være tilkørt på den af fabrikanten foreskrevne måde. Forbrændingskamrene må indeholde belægninger, men i begrænset mængde. Afprøvningsbetingelserne, såsom indsugningsluftens temperatur, skal vælges så nær som muligt til standardbetingelserne (jf. punkt 4.2.1) for at nedsætte korrektionsfaktoren.

1.3. Temperaturen af motorens indsugningsluft (den omgivende luft) skal måles højst 0,15 m før luftfilterets indtag, eller, hvis filter ikke forefindes, 0,15 m før luftindtagsrøret. Termometer eller termoelement skal beskyttes mod strålevarme og skal være anbragt direkte i luftstrømmen. Endvidere skal disse dele være beskyttet mod forstøvet brændstof. Der skal anvendes et tilstrækkeligt antal positioner til at give en repræsentativ gennemsnitstemperatur på indsugningsluften.

1.4. Til målingerne skal der vælges en motorhastighed, som skal overholdes med en nøjagtighed på ± 1 %.

1.5. Målingerne af bremsebelastningen skal aflæses på dynamometeret i det øjeblik, hvor temperaturen for motoren når op på reguleringstemperaturen, medens motorhastigheden holdes tilnærmelsesvis konstant.

1.6. Målingerne af bremsebelastningen, brændstofforbrug og temperatur af indsugningsluften skal foretages samtidigt, og som resultat skal gælde gennemsnittet af to stabiliserede, på hinanden følgende målinger; for bremsebelastning og brændstofforbrug gælder, at disse to målinger indbyrdes ikke må afvige mere end 2 %.

1.7. Aflæsningen af brændstofforbruget skal indledes, når motoren med sikkerhed har nået den specificerede hastighed. Når der til måling af omdrejningshastighed og forbrug anvendes en anordning med automatisk udløsning, skal målingerne strække sig over mindst 10 sekunder; sker betjeningen af måleanordningen manuelt, skal måleperioden være mindst 20 sekunder.

1.8. For væskekølede motorer skal temperaturen af kølervæsken ved udløbet fra motoren være den af fabrikanten specificerede øvre termostatindstilling ± 5 K. Har fabrikanten ikke specificeret denne temperatur, skal den være 353 K ± 5 K. For luftkølede motorer skal temperaturen, målt ved tændrørets pakning, være den af fabrikanten ved standardbetingelserne foreskrevne maksimaltemperatur ± 10 K.

1.9. For luftkølede motorer skal måling af temperaturen ved tændrørspakningen foretages ved hjælp af et termometer med termoelement og pakning.

1.10. Brændstoftemperaturen, målt ved indgangen til karburator eller indsprøjtningssystem, skal være inden for de af fabrikanten angivne grænser.

1.11. Smøremidlets temperatur, målt i bundkarret eller ved afgangen fra eventuel oliekøler, skal være inden for de af fabrikanten foreskrevne grænser.

1.12. Afgangstemperaturen af udstødningsgassen skal måles ved flangen (flangerne) af udstødningsmanifolden (-erne) eller ved udstødningsåbningerne.

1.13 Der skal anvendes et brændstof som omhandlet i punkt 3.3.12 i bilag I.

1.14. Såfremt den normale lyddæmper ikke kan anvendes, skal der ved afprøvningen anvendes en anordning, som er forenelig med motorens normale omdrejningsområde, i overensstemmelse med fabrikantens specifikation. Navnlig gælder, at når motoren er i gang, må prøvelaboratoriets system til udsugning af udstødningsgas ikke forårsage en afvigelse fra atmosfæretrykket på mere end ± 740 Pa (7,40 mbar) i det punkt, hvor systemet er tilsluttet køretøjets udstødningssystem, med mindre fabrikanten udtrykkelig før afprøvningen har specificeret modtrykket, i hvilket tilfælde den mindste af de to værdier skal være gældende.









Undertillæg 2

Oplysningsskema for motorens hovedspecifikationer ( 11 ) med indvirkning på dens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt

(Motor med styret tænding for to- og trehjulet motorcykel)

(Vedlægges ansøgningen om typegodkendelse, hvis denne ikke indgives samtidig med ansøgningen om standardtypegodkendelse af køretøjet)

Løbenummer (tildelt af ansøgeren). …

Ansøgning om typegodkendelse for to- eller trehjulet motorcykel for så vidt angår motorens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt skal ledsages af de oplysninger, der er nævnt under afsnit A i bilag II til direktiv 92/61/EØF, punkt:

0.1

0.2

0.4 til 0.6

3 til 3.2.2

3.2.4 til 3.2.4.1.5

3.2.4.3 til 3.2.12.2.1

3.5 til 3.6.3.1.2.









Undertillæg 3









Tillæg 3

Bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af motor med kompressionstænding for to- og trehjulet køretøj

1. DEFINITIONER

I dette direktiv forstås ved:

1.1. Nettoeffekt

Effekt afgivet til prøvebænken fra enden af krumtapakslen eller tilsvarende, ved den af fabrikanten fastlagte motorhastighed og med det i tabel 1 anførte motorudstyr. Kan måling kun foretages, når gearkassen er monteret på motoren, skal gearkassens virkningsgrad tages i betragtning.

1.2. Maksimal nettoeffekt

Den største nettoeffekt, målt ved fuld last på motoren.

1.3. Drejningsmoment

Drejningsmomentet, målt ved de i punkt 1.1 anførte betingelser.

1.4. Maksimalt drejningsmoment

Det største drejningsmoment, målt ved fuld last på motoren.

1.5. Motorudstyr

De i tabel 1 anførte aggregater og anordninger.

1.6. Standardudstyr

Alt udstyr, som af fabrikanten foreskrives til en given anvendelse.

1.7. Motortype

De motorer, der ikke indbyrdes frembyder grundlæggende forskelle med hensyn til de karakteristika, som er defineret i undertillæg 1.

2. NØJAGTIGHED AF DREJNINGSMOMENT- OG EFFEKTMÅLING VED FULD LAST PÅ MOTOREN

2.1. Drejningsmoment

Målt drejningsmoment ± 1 % ( 12 ).

2.2. Omdrejningshastighed

Målenøjagtigheden skal være ± 1 %. Omdrejningshastigheden skal fortrinsvis måles med automatisk synkroniseret omdrejningstæller og tidstæller.

2.3. Brændstofforbrug

± 1 % for samtlige anvendte apparater.

2.4. Brændstoffets temperatur

± 2 K.

2.5. Temperatur af motorens indsugningsluft

± 2 K.

2.6. Atmosfæretryk

± 100 Pa.

2.7. Tryk i indsugningssystemet

± 50 Pa (jf. fodnote 1 a) til tabel 1).

2.8. Tryk i udstødningssystemet

± 200 Pa (jf. fodnote 1 b) til tabel 1).

3. MÅLING AF MOTORENS MAKSIMALE DREJNINGSMOMENT OG MAKSIMALE NETTOEFFEKT

3.1. Motorudstyr

3.1.1. Motorudstyr, som skal medtages

Under afprøvningen skal der i prøvebænken monteres sådant motorudstyr (angivet i tabel 1), som er nødvendigt for den pågældende anvendelse af motoren; udstyret skal så vidt muligt placeres på samme måde, som det ville blive placeret ved den pågældende anvendelse.

3.1.2. Motorudstyr, som ikke skal medtages

Motorudstyr, som udelukkende er nødvendigt for anvendelse af selve køretøjet, men som kan være monteret på motoren, skal afmonteres inden afprøvningen, eksempelvis

— luftkompressor til bremser

— pumper til servostyring

— pumpe til affjedringssystem

— luftkonditioneringssystem.

For motorudstyr, som ikke kan afmonteres, skal effektforbruget uden belastning bestemmes og tillægges den målte effekt.

3.1.3. Udstyr til start af motorer med kompressionstænding

Der er følgende to muligheder:

a) elektrisk start: generatoren er monteret og føder, om nødvendigt, det til motorens funktion krævede udstyr

b) ikke elektrisk start: hvis der er udstyr, som er nødvendigt for motorens funktion og som fødes elektrisk, tilsluttes generatoren og føder udstyret. I modsat fald fjernes den.

I begge tilfælde skal det system, som producerer og opsamler den nødvendige startenergi, være monteret og fungere i ubelastet stand.







TABEL 1 Motorudstyr, som skal være monteret ved bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt af motor med kompressionstænding Nr. Udstyr Monteret ved måling af drejningsmoment og nettoeffekt 1 Indsugningssystem — Indsugningsmanifold — Luftfilter () — Indsugningslyddæmper () — Udtag for recirkulation af gas fra krumtaphus — Eventuel hastighedsbegrænser () Hvis standardudstyr — Ja 2 Anordning til forvarmning af indsugningsmanifold Hvis standardudstyr — Ja (om muligt skal anordningen indstilles i sin gunstigste position) 3 Udstødningssystem — Udstødningsrensningssystem — Udstødningsmanifold — Rør () — Lyddæmper () — Udstødningsrør () — Motorbremse (3) — Anordning til trykladning Hvis standardudstyr — Ja 4 Brændstoffødepumpe (4) Hvis standardudstyr — Ja 5 Brændstofindsprøjtningssystem — Forfilter — Filter — Pumpe — Højtryksrør — Indsprøjtningsdyse — Eventuel luftindtagsventil (5) — Eventuelt elektronisk styresystem, luftgennemstrømningsmåler osv. Hvis standardudstyr — Ja 6 Væskekøling — Motorhjelm — Luftudtag, motorhjelm — Køler — Ventilator (6) (7) — Ventilatorskærm — Vandpumpe — Termostat (8) Hvis standardudstyr — Ja (6) 7 Luftkøling — Ventilatorskærm — Blæser (6) (7) — Temperaturregulator Hvis standardudstyr — Ja 8 Elektrisk udstyr Hvis standardudstyr — Ja (9) 9 Eventuel trykladning — Kompressor drevet direkte af motoren og/eller af udstødningsgassen — Ladeluftkøler (10) — Kølevæskepumpe eller ventilator (drevet af motoren) — Eventuel anordning til regulering af kølevæskegennemstrømning Hvis standardudstyr — Ja 10 Hjælpeventilator til prøvebænk Om nødvendigt— Ja 11 Anordninger til forureningsbegrænsning (11) Hvis standardudstyr — Ja (1) Det komplette indsugningssystem skal monteres som ved den foreskrevne anvendelse: — når der består risiko for, at det har en væsentlig indvirkning på motorens effekt — når det drejer sig om totaktsmotorer — når fabrikanten kræver det. (2) Det komplette udstødningssystem skal monteres som ved den foreskrevne anvendelse: — når der består risiko for, at det har en væsentlig indvirkning på motorens effekt — når det drejer sig om totaktsmotorer — når fabrikanten kræver det. (3) Hvis der findes en motorbremse i udstødningssystemet, skal bremseventilen indstilles i fuldt åben position. (4) Brændstoffets fødetryk kan om nødvendigt indstilles til at gengive det eksisterende tryk ved den givne motoranvendelse (især hvis et brændstofretursystem anvendes). (5) Luftindtagsventilen er styreorgan for den pneumatiske regulator af indsprøjtningspumpen. Regulatoren eller indsprøjtningssystemet kan indeholde andre elementer, som kan påvirke mængden af indsprøjtet brændstof. (6) ►M1 Køleren, ventilatoren, ventilatorkapslingen, vandpumpen og termostaten skal på prøvebænken, i så stort omfang som muligt, være i samme position, som når de er installeret i køretøjet. Hvis køleren, ventilatoren, ventilatorkapslingen, vandpumpen og termostaten på prøvebænken har en anden position, end når de er installeret i køretøjet, skal positionen på prøvebænken beskrives og noteres i prøverapporten. ◄ Kølingen af væsken kan ske enten gennem motorens køler eller gennem et udvendigt kredsløb, under forudsætning af at dette kredsløbs ydelsestab og pumpeindgangstryk i det væsentlige er de samme som i motorens kølesystem. Har motoren kølerjalousi, skal dette være åbent. Hvis køleren, ventilatoren og ventilatorskærmen af praktiske grunde ikke kan monteres på motoren, bestemmes den effekt, som ventilatoren forbruger monteret adskilt i sin korrekte position i forhold til køler og skærm (hvis denne findes), ved de omdrejningshastingheder, som svarer til motorens omdrejningshastighed under effektprøven, enten ved beregning ud fra typedata eller ved praktisk afprøvning. Denne effekt, korrigeret ud fra de atmosfæriske standardbetingelser, der er defineret i punkt 4.2, skal fratrækkes den korrigerede effekt. (7) Hvis ventilator eller blæser kan frakobles, skal prøven gennemføres ved ventilator/blæser frakoblet, og hvis ventilator eller blæser er progressiv, skal prøven gennemføres med ventilator/blæser kørende med maksimalt slip. (8) Termostaten kan indstilles i fuldt åben position. (9) Generatorens minimale effekt: generatoren skal give den netop nødvendige strøm til fødning af det udstyr, som er nødvendigt for motorens funktion. Hvis det er nødvendigt at tilslutte et batteri, skal dette være i god stand og fuldstændigt ladet. (10) Ladeluftkølede motorer skal afprøves med ladeluftkøling, uanset om de er væske- eller luftkølede, men dersom fabrikanten ønsker det, kan et prøvebænksystem anvendes i stedet for en luftkølet køler. I begge tilfælde skal effektmålingen ved hver given omdrejningshastighed foretages med det samme tryk- og temperaturfald i motorluften efter passage af ladeluftkøleren på prøvebænksystemet som det af fabrikanten angivne fald for systemet på det komplette køretøj. (11) De forureningsbegrænsende foranstaltninger kan f.eks omfatte udstødningsgasrecirkulationssystem, katalysator, varmereaktor, sekundært lufttilførselssystem og system til modvirkning af brændstoffordampning.

3.2. Motorens indstilling

I tabel 2 er angivet, hvorledes motoren skal være indstillet under måling af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt.







TABEL 2 Motorens indstilling 1 Indstilling af indsprøjtningspumpens leveringsmængde Indstilling foretages efter fabrikantens standardspecifikationer for den pågældende anvendelse uden yderligere ændringer 2 Indstilling af tændings- eller indsprøjtningstidspunkt (forstillingskurve) 3 Indstilling af regulator 4 Anordninger til forureningsbegrænsning

3.3. Afprøvningsbetingelser

3.3.1. Afprøvningen til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt skal udføres med indsprøjtningspumpen i maksimumsstilling, og motoren skal være udstyret som angivet i tabel 1.

3.3.2. Målingerne skal foretages under normale og stabiliserede funktionsbetingelser; motorens lufttilførsel skal være tilstrækkelig. Motoren skal være tilkørt på den af fabrikanten foreskrevne måde. Forbrændingskamrene må indeholde belægninger, men i begrænset mængde. Afprøvningsbetingelserne, såsom indsugningsluftens temperatur, skal vælges så nær som muligt til standardbetingelserne (jf. punkt 4.2) for at nedsætte korrektionsfaktoren.

3.3.3. Temperaturen af motorens indsugningsluft (den omgivende luft) skal måles højst 0,15 m før luftfilterets indtag, eller, hvis filter ikke forefindes, 0,15 m før luftindtagsrøret. Termometer eller termoelement skal beskyttes mod strålevarme og skal være anbragt direkte i luftstrømmen. Endvidere skal disse dele være beskyttet mod forstøvet brændstof. Der skal anvendes et tilstrækkeligt antal positioner til at give en repræsentativ gennemsnitstemperatur på indsugningsluften.

3.3.4. Før enhver måling skal drejningsmoment, omdrejningshastighed og temperaturer have været praktisk talt konstante i mindst 30 sekunder.

3.3.5. Til målingerne skal der vælges en motorhastighed, som skal overholdes med en nøjagtighed på ± 1 % eller ± 10 min−1 i forhold til den valgte hastighed, idet den største værdi er gældende.

3.3.6. Målingerne af bremsebelastning og temperatur af indsugningsluften skal foretages samtidig, og som resultat skal gælde gennemsnittet af to stabiliserede, på hinanden følgende målinger; for bremsebelastning gælder, at disse to målinger indbyrdes ikke må afvige mere end 2 %.

3.3.7. Temperaturen af kølervæsken ved udløbet fra motoren skal være den af fabrikanten specificerede øvre termostatindstilling ± 5 K. Har fabrikanten ikke specificeret denne temperatur, skal den være 353 K ± 5 K. For luftkølede motorer skal temperaturen i et af fabrikanten angivet punkt holde den af fabrikanten ved standardbetingelserne foreskrevne maksimaltemperatur + 0/− 20 K.

3.3.8. Brændstoftemperaturen skal måles ved indgangen til indsprøjtningssystem og skal være inden for de af motorens fabrikant fastsatte grænser.

3.3.9. Temperaturen af smøremidlet, målt i bundkarret eller ved afgangen fra eventuel oliekøler, skal være inden for de af motorens fabrikant fastsatte grænser.

3.3.10. Der kan anvendes et ekstra reguleringssystem, hvis dette er nødvendigt for at holde temperaturen inden for de i punkt 3.3.7, 3.3.8 og 3.3.9 angivne grænser.

3.3.11. Brændstof (Se punkt 3.3.12 i bilag I).

3.4. Prøvernes udførelse

Målingerne skal udføres ved et sådant antal forskellige motorhastigheder, at effektkurven i området mellem den af fabrikanten anbefalede laveste og højeste motorhastighed kan bestemmes korrekt. Dette hastighedsområde skal indbefatte den motorhastighed, hvor motoren afgiver sin største effekt. For hver hastighed beregnes gennemsnittet af mindst to stabiliserede målinger.

3.5. Måling af røgindeks

Motorer med kompressionstænding skal under prøven kontrolleres for udstødningsgassernes overensstemmelse med forskrifterne om foranstaltninger mod luftforurening, når disse bringes i anvendelse.

4. KORREKTIONSFAKTORER FOR DREJNINGSMOMENT OG EFFEKT

▼M1

4.1. Definition af faktorerne αd og α2

Faktorer, med hvilke målt drejningsmoment og nettoeffekt skal multipliceres for at kunne bestemme en motors drejningsmoment og nettoeffekt, under hensyntagen til den under prøvningen anvendte transmissions effektivitet (faktor α2) og for at bringe målt drejningsmoment og nettoeffekt ind under de i punkt 4.2.1 specificerede atmosfæriske referenceforhold (faktor αd).

Korrektionsformlen for motoreffekt er som følger:

hvor:

P0 = korrigeret motoreffekt (dvs. motoreffekten under referenceforholdene målt på krumtapakslen)

αd = korrektionsfaktoren for atmosfæriske referenceforhold

α2 = korrektionsfaktoren for transmissionseffektivitet (se tillæg 2, punkt 4.3.1)

P = målt motoreffekt (observeret motoreffekt).

▼B

4.2. Atmosfæriske standardbetingelser

4.2.1. Temperatur T0

298 K (25 °C).

4.2.2. Tørt tryk (Pso)

99 kPa.

Bemærk: Det tørre standardtryk er baseret på et totaltryk på 100 kPa og et vanddamptryk på 1 kPa.

4.3. Atmosfæriske betingelser ved afprøvningen

Under afprøvningen skal følgende grænser være overholdt:

4.3.1. Temperatur (T)

283 K ≤ T ≤ 318 K.

4.3.2. Tryk (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa.

▼M1

4.4. Fastlæggelse af korrektionsfaktoren αd (1)

▼B

Effektkorrektionsfaktoren αd for motorer med kompressionstænding ved konstant brændstofgennemstrømningshastighed fås ved anvendelse af følgende formel:

αd = (fa) fm

hvor:

fa = den atmosfæriske faktor

fm = karakteristikparameteren for hver motortype og indstilling.

4.4.1. Atmosfærisk faktor fa

Denne faktor angiver omgivelsernes (tryk, temperatur og luftfugtighed) indvirkning på motorens indsugningsluft. Formlen for den atmosfæriske faktor er forskellig fra motortype til motortype.

4.4.1.1. Karburatormotorer og mekanisk trykladede motorer

4.4.1.2. Turboladede motorer (trykladede) med eller uden ladeluftkøling

4.4.2. Motorfaktor fm

fm er en funktion af qc (korrigeret brændstofforbrug) som følger:

fm = 0,036 · qc − 1,14

hvor:

qc = q/r

hvor:

q = brændstofforbruget i milligram pr. motorcyklus pr. liter samlet slagvolumen (mg/(l · motorcyklus))

r = trykforholdet mellem kompressorudgang og kompressorindsugning (r = 1 for karburatormotorer).

Denne formel er gyldig for qc-værdier mellem 40 mg/(l · motorcyklus) og 65 mg/(l · motorcyklus), begge tal inklusive.

Ved qc-værdier under 40 mg/(l · motorcyklus) vil fm blive sat til en konstant værdi på 0,3 (fm = 0,3).

Ved qc-værdier under 65 mg/(l · motorcyklus) vil fm blive sat til en konstant værdi på 1,2 (fm = 1,2) (se figuren).

4.4.3. Betingelser, der skal opfyldes i laboratoriet

En prøve er kun gyldig, dersom det for korrektionsfaktoren αd gælder, at:

0,9 ≤ αd ≤ 1,1

Overskrides de anførte grænseværdier, skal den beregnede korrigerede værdi angives, og afprøvningsbetingelserne (temperatur og tryk) nøje anføres i prøverapporten.

5. PRØVERAPPORT

Prøverapporten skal indeholde resultater og alle beregninger, som kræves til bestemmelse af maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt som angivet i undertillæg 2, samt motorens specifikationer som angivet i undertillæg 1.

Prøverapporten skal endvidere indeholde følgende oplysninger:







De enkelte måleresultater Motorens effekt Motorhastighed, min−1 Dynamometerets rotationshastighed, min−1 Belastning af dynamometerbremse, N Drejningsmoment, målt på krumtapaksel, Nm Målt effekt, kW Prøvningsbetingelser Atmosfæretryk, kPa Indsugningsluftens temperatur, K Korrektionsfaktor Korrigeret drejningsmoment ved krumtapaksel, Nm Korrigeret effekt, kW Specifikt brændstofforbrug (1), g/kWh Temperatur af motorens kølervæske, K (2) Olietemperatur i målepunktet, K Udstødningens temperatur, K Luftens temperatur efter kompressoren, K Tryk efter kompressoren, kPa (1) Uden korrektion af effekten. (2) Målepunktets placering angives: måling foretaget (det ikke gældende overstreges): a) ved kølervæskeafgangen b) ved tændrørets pakning c) anden placering (anføres).

6. TOLERANCER FOR MÅLING AF MAKSIMALT DREJNINGSMOMENT OG MAKSIMAL NETTOEFFEKT

6.1. Det maksimale drejningsmoment og den maksimale nettoeffekt, som den tekniske tjeneste finder ved målingen, må højst afvige ± 5 % fra de af fabrikanten angivne værdier, hvis den målte effekt er ≤ 11 kW og ± 2 %, hvis den målte effekt er ≥ 11 kW, med en tolerance på 1,5 % for motorens omdrejningshastighed.

6.2. Det maksimale drejningsmoment og den maksimale nettoeffekt, bestemt ved overensstemmelseskontrol af produktionen, må højst afvige ± 10 % fra de ved typegodkendelsen bestemte værdier, hvis den målte effekt er ≤ 11 kW, og ± 5 %, hvis den målte effekt er ≥ 11 kW.









Undertillæg 1

Oplysningsskema for motorens hovedspecifikationer ( 13 ) med indvirkning på dens maksimale drejningsmoment og maksimale nettoeffekt

(Motor med kompressionstænding for to- og trehjulet motordrevet køretøj)

(Vedlægges ansøgningen om typegodkendelse, hvis denne ikke indgives samtidig med ansøgningen om standardtypegodkendelse af køretøjet)

Løbenummer (tildelt af ansøgeren): …

Ansøgning om typegodkendelse af to- eller trehjulet motordrevet køretøj for så vidt angår maksimalt drejningsmoment og maksimal nettoeffekt skal ledsages af de oplysninger, der er nævnt under afsnit A i bilag II til direktiv 92/61/EØF, punkt:

0.1

0.2

0.4 til 0.6

3 til 3.2.1.5

3.2.2

3.2.4.2 til 3.2.4.2.8.3

3.2.5 til 3.2.6.8

3.2.7 til 3.2.12.2.1

3.5 til 3.6.3.1.2.









Undertillæg 2