1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B KOMMISSIONENS FORORDNING(EF) Nr. 1749/96
af 9. september 1996
vedrørendeoprindeligeforanstaltningerforRådetsforordning(EF)nr.2494/95omharmoniserede
forbrugerprisindekser
(EFT L 229 af 10.9.1996, s. 3)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Rådets forordning (EF) nr. 1687/98 af 20. juli 1998 L 214 12 31.7.1998
►M2Rådets forordning (EF) nr. 1688/98 af 20. juli 1998 L 214 23 31.7.1998
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 2
▼B
KOMMISSIONENS FORORDNING(EF) Nr. 1749/96
af 9. september 1996
vedrørendeoprindeligeforanstaltningerforRådetsforordning(EF)
nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-skab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 af 23. oktober
1995 om harmoniserede forbrugerprisindekser(
1), særlig artikel 4 og 5,
og
ud fra følgende betragtninger:Hver medlemsstat skal udarbejde et harmoniseret forbrugerprisindeks
(HCPI) fra og med indekset for januar 1997;
i henhold til forordning (EF) nr. 2494/95, artikel 3, er anvendelsesom-
rådet for HCPI varer og tjenesteydelser, som udbydes på medlemssta-tens økonomiske område med henblik på direkte imødekommelse afforbrugernes efterspørgsel;
dækningsområdet for de eksisterende forbrugerprisindekser, der udar-
bejdes af medlemsstaterne, eller den praksis, der følger ved indkorpore-ring af varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning,eller fremgangsmåderne ved justering af priser efter kvalitetsændringer ide observerede varer og tjenesteydelser, eller metoderne til sammen-kædning af priser ved beregning af prisindekser for basisaggregater,eller stikprøvemetoder og praksis i forbindelse med tilvejebringelser afprisoplysninger varierer i de enkelte medlemsstater i et sådant omfang,at de af medlemsstaterne udarbejdede forbrugerprisindekser ikke ertilstrækkeligt sammenlignelige til beregning af HCPI’er;
anvendelsen af tidligere observerede priser til erstatning for løbende
månedlige priser medfører afvigelser fra de indsamlede priser i et sådantomfang, at de af medlemsstaterne udarbejdede forbrugerprisindekserikke er tilstrækkeligt sammenlignelige til beregning af HCPI’er;
det er nødvendigt at inkludere varer og tjenesteydelser, som har fået
økonomisk betydning, i både de HCPI’er, hvis vægte ajourføres hvert årog i de HCPI’er, hvis vægte ajourføres mindre hyppigt;
i henhold til forordning (EF) nr. 2494/95, artikel 5, stk. 3, er det
nødvendigt at indføre gennemførelsesforanstaltninger for at sikreHCPI’ernes sammenlignelighed;
i henhold til forordning (EF) nr. 2494/95, artikel 15, forelægger
Kommissionen (Eurostat) en rapport for Rådet om HCPI’ernes pålide-lighed og overholdelsen af sammenlignelighedskravene;
foranstaltninger, som er givet i denne forordning, er i overensstemmelse
med en udtalelse fra Udvalget for Det Statistiske Program, der blevnedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF (
2);
Det Europæiske Monetære Institut (EMI) er blevet hørt i overensstem-
melse med forordning (EF) nr. 2494/95 artikel 5, stk. 3, og har afgiveten positiv udtalelse—
(1) EFT nr. L 257af 27 . 10. 1995, s. 1.
(2) EFT nr. L 181 af 28. 6. 1989, s. 47.
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 3
▼B
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
I. ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Formål
Formålet med denne forordning er med henblik på opstilling af et
sammenligneligt harmoniseret forbrugerprisindeks (HCPI), der udar-bejdes af hver medlemsstat, at fastlægge:
— det►
M1 ◄dækningsområde for varer og tjeneste-
ydelser samt sammenlignelig praksis for ajourføring af dæknings-området med henblik på at inkludere forbrugsvarer og tjeneste-ydelser, som har fået økonomisk betydning
— minimumsnormer for kvalitetsjusteringer— minimumsnormer for de anvendte priser— formlen til beregning af prisindekser for basisaggregater.
Formålet med denne forordning er endvidere at sikre, at prisstikprø-
verne udformes på en sådan måde, at HCPI’er er tilstrækkeligt pålide-lige til at kunne anvendes i internationale sammenligninger og til attilvejebringe oplysninger, ud fra hvilke der kan fastlægges minimums-normer for stikprøveudtagning.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning gælder følgende:
▼
M1
a1) HICP’s »dækningsområde« er de varer og tjenesteydelser, der
indgår i husholdningernes pengeudgifter til konsum som omhandleti litra a2). De er klassificeret i henhold til de firecifrede kategorierog underkategorier i den klassifikation i bilag Ia, som er udarbejdetpå grundlag af den internationale COICOP-klassifikation, og sombetegnes COICOP/HICP (klassifikation af individuelt forbrug efterformål tilpasset HICP).
▼
M2
a2) »Husholdningernes pengeudgifter til konsum« er den del af udgif-
terne til konsum, som afholdes:
— af husholdningerne uanset nationalitet eller hjemsted, og
— i monetære transaktioner, og— på medlemsstatens økonomiske område, og— til varer og tjenesteydelser, som anvendes til direkte opfylde af
individuelle behov, og
— i en af eller begge de perioder, der sammenlignes.
Husholdningernes pengeudgifter til konsum er specificeret i bilag
1b og er i overensstemmelse med definitionerne i det europæiskenationalregnskabssystem (ENS) 1995, som indeholdt i forordning(EF) nr. 2223/96 (
1).
▼M1
a3) De priser, der anvendes i HICP, er de køberpriser, som husholdnin-
gerne betaler for individuelle varer og tjenesteydelser i monetæretransaktioner. Hvis forbrugerne får stillet varer og tjenesteydelsergratis til rådighed, og de senere rent faktisk afkræves betalingherfor, bør ændringen fra en gratisydelse til den faktiske pris ogomvendt afspejles i HICP.
a4) Ved »vægte« i HICP forstås de aggregerede udgifter, som hushold-
ningerne afholder til en given kategori af varer og tjenesteydelser
(1) EFT L 310 af 13. 11. 1996, s. 1.
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 4
▼M1
sat i forhold til de samlede udgifter til alle varer og tjenesteydelser i
HICP.
▼B
b) »Varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning« er
de varer og tjenesteydelser, for hvilke prisændringerne ikke udtryk-keligt er inkluderet i en medlemsstats HCPI, og hvis andel af deestimerede forbrugsudgifter mindst udgør en tusindedel af deudgifter, som er omfattet af den pågældende HCPI.
c) »Kvalitetsændring« forekommer, når en medlemsstat finder, at en
ny type eller model af en vare eller tjenesteydelse er så væsensfor-skellig fra den vare eller tjenesteydelse, som den erstatter, og somtidligere har været udvalgt med henblik på prisobservation i HCPI,at den har medført en væsentlig ændring i nytteværdien for forbru-geren. Der foreligger ikke en kvalitetsændring, når der foretages enomfattende revision af HCPI-stikprøven.
d) »Kvalitetsjustering« er den fremgangsmåde, hvorved der tages
højde for en kvalitetsændring ved at hæve eller sænke den observe-rede løbende pris eller referencepris med en faktor eller et beløb,som svarer til værdien af den pågældende kvalitetsændring.
e) »Målstikprøven«. Målstikprøven er de prisserier for varer og tjene-
ster, som medlemsstaten har til hensigt at indhente oplysninger ommed henblik på udarbejdelse af HCPI fra januar 1997eller har tilhensigt at indhente oplysninger om på et senere tidspunkt for atopfylde medlemsstatens egne eller andre europæiske normer forpålidelighed eller sammenlignelighed.
f) »Observeret pris« er den pris, som bekræftes af medlemsstaterne.
g) »Estimeret pris« er den pris, som benyttes i stedet for en observeret
pris, og som er baseret på en passende beregningsmetode. Tidligereobserverede priser bør ikke betragtes som estimerede priser,medmindre det kan godtgøres, at der er tale om passende skøn.
h) »Erstatningspris« er en observeret pris på en vare eller tjeneste-
ydelse, der betragtes som en direkte erstatning for en vare eller entjenesteydelse, hvis pris indgik i målstikprøven.
i) »Indeks for basisaggregater« er et prisindeks for et basisaggregat,
der kun omfatter prisdata.
j) »Basisaggregat« er de udgifter eller det forbrug, som er dækket af
det mest detaljerede stratificeringsniveau i HCPI, og inden forhvilken der ikke foreligger pålidelige udgiftsdata til vægtnings-formål.
k) »Stikprøveudtagning« er enhver fremgangsmåde ved udarbejdelsen
af HCPI, hvor en delmængde af populationen af de priser, sombetales af forbrugerne, anvendes til beregning af prisændringen foren kategori af varer og tjenester, der er dækket af HCPI.
l) »Pålidelighed« vurderes på grundlag af »præcision«, som er et
udtryk for omfanget af stikprøvefejl, og »repræsentativitet«, som eret udtryk for, at systematiske skævheder ikke forekommer.
II. FORANSTALTNINGER TIL SIKRING AF HCPI’ERNES SAMMEN-
LIGNELIGHED, PÅLIDELIGHED OG RELEVANS
▼M1
Artikel 3
Dækningsområde
1. HICP’er anses for sammenlignelige, når de er udarbejdet på
grundlag af prisændringer og vægte for hver af de i bilag Ia anførtekategorier af husholdningernes pengeudgifter til konsum, og dissevægtes andel udgør mere end en tusindedel af de samlede udgifter forsamtlige kategorier som specificeret i stk. 2.
2. HICP’s dækningsområde udvides til at omfatte følgende:
a) fra og med udarbejdelsen af HICP for januar 1997bearbejder
medlemsstaterne de indsamlede data for de kategorier, der er opført ikolonnen »oprindelige dækning« i bilag Ia
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 5
▼M1
b) først ved udarbejdelsen af HICP for december 1999 bearbejder
medlemsstaterne også de indsamlede data for de kategorier, der eropført i kolonnen »december 1999« i bilag Ia.
▼
M2
3. HICP’er, der udarbejdes ved hjælp af delindeksvægte, somafspejler pengeudgifter til konsum afholdt af en delkategori af hushold-ninger og ikke af alle husholdninger, anses for at være sammenligne-lige, når denne forskel i praksis udgør mindre end en tusindedel afsamtlige de af HICP omfattede udgifter. Eventuelle ændringer ivægtene, som er nødvendige for at opfylde sammenlignelighedskravet ihenhold til nærværende stykke, skal være foretaget inden december1999.
▼
B
Artikel 4
Varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning
Medlemsstaterne:
a) foretager en systematisk identificering af varer og tjenester, som har
fået økonomisk betydning
b) undersøger den økonomiske betydning af varer og tjenesteydelser,
som andre medlemsstater har indberettet som økonomisk betyd-ningsfulde.
En HCPI udarbejdes på en sådan måde, at den inkluderer prisændringer
for en vare eller tjeneste, som har fået økonomisk betydning, hvis denpågældende vare eller tjeneste anses for at falde inden for definitionen iartikel 2, litra b). Dette skal ske inden for en frist på tolv måneder, efterat varen eller tjenesteydelsen er blevet identificeret, enten ved at justerevægtene for eller inden for den relevante kategori i COICOP-/HCPI-klassifikationen i ►
M1bilag Ia◄til denne forordning eller ved at
tildele en del af vægten specifikt til den vare eller tjenesteydelse, somhar fået økonomisk betydning.
Artikel 5
Minimumsnormer for kvalitetsjusteringer
1. HCPI’er anses for at være sammenlignelige, når der er foretaget
passende kvalitetsjusteringer. Når der optræder kvalitetsændringer,udarbejder medlemsstaterne prisindekser ved at foretage passende kvali-tetsjusteringer baseret på eksplicitte skøn over værdien af kvalitetsæn-dringen. Hvis der ikke foreligger nationale skøn, anvender medlemssta-terne skøn, som er baseret på relevante oplysninger fra Kommissionen(Eurostat).
2. Hvis der ikke foreligger skøn, beregnes prisændringerne som
forskellen mellem prisen på den udvalgte erstatning og prisen på denvare eller tjenesteydelse, der erstattes. Kvalitetsændringen bør underingen omstændigheder beregnes som svarende til hele prisforskellenmellem de to produkter, medmindre det kan godtgøres, at dette er etpassende skøn. Hvis det bliver nødvendigt at anvende erstatninger, efterat varer eller tjenester er blevet tilbudt til nedsat pris, udvælges erstat-ningerne efter analogi med hensyn til nytteværdien for forbrugeren ogikke efter analogi med hensyn til pris.
Artikel 6
Minimumsnormer for priser
1. Medlemsstaterne udarbejder HCPI’er på grundlag af de observe-
rede priser i målstikprøven.
a) Hvis målstikprøven kræver månedlige observationer, og disse ikke
kan foretages, fordi en vare eller en tjenesteydelse ikke er til rådi-ghed, eller af en hvilken som helst anden grund, kan der anvendesberegnede priser for den første eller anden måned, mens der fra dentredje måned skal anvendes erstatningspriser.
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 6
▼B
b) Hvis målstikprøven undtagelsesvis kræver mindre hyppige observati-
oner, anvendes estimerede priser for de måneder, hvor observeredepriser ikke er obligatoriske. Estimerede priser kan også anvendesførste gang, hvor en prisobservation ikke foretages. Hvis prisobser-vationen ikke foretages to gange i træk, anvendes erstatningspriser.
2. Hvis erstatningspriser i de i denne artikel nævnte tilfælde ikke
foreligger, kan estimerede priser fortsat anvendes, forudsat at anven-delsen heraf begrænses til et omfang, som gør det muligt at opnåsammenlignelighed.
Artikel 7
Prisindekser for basisaggregater
HCPI’er udarbejdes ved hjælp af en af de to formler, der er anført i stk.
1 i bilag II til denne forordning eller en alternativ sammenligneligformel, hvis det på grundlag heraf beregnede indeks ikke systematiskafviger fra et indeks, der er udarbejdet ved hjælp af en af de givneformler med mere end en tiendedel af et procentpoint i gennemsnit foret år i forhold til året forinden.
Artikel 8
Minimumsnormer for stikprøveudtagning
HCPI’er anses for pålidelige og sammenlignelige, hvis de er baseret på
målstikprøver som for hver COICOP-/HCPI-kategori og under hensyn-tagen til den pågældende kategoris vægt indeholder tilstrækkeligt mangebasisaggregater til at repræsentere stikprøven af varer og tjenesteydelserinden for kategorien og tilstrækkeligt mange priser inden for hvertbasisaggregat til at tage højde for variationer i prisudviklingen i popula-tionen.
Artikel 9
Kvalitetskontrol
Medlemsstaterne:
a) indsender efter anmodning fra Kommissionen (Eurostat) oplysninger
om udgifter, som en andel af de samlede udgifter, der er dækket afHCPI; disse oplysninger skal være tilstrækkelige til at gøre detmuligt at fastslå, om denne forordnings bestemmelser er overholdt,
b) indsender oplysninger til Kommissionen (Eurostat) om varer og
tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning, når de er identi-ficeret og om nødvendigt om grundene til, at varer eller tjeneste-ydelser, som har fået økonomisk betydning, inkluderes ikke iHCPI’erne; disse oplysninger skal være tilstrækkelige til at gøre detmuligt at fastslå, om denne forordnings bestemmelser er overholdt,
c) overvåger virkningerne af kvalitetsændringer og de foretagne juste-
ringer i et omfang, der gør det muligt at fastslå, om denne forord-nings bestemmelser er overholdt og indsender oplysninger heromefter anmodning fra Kommissionen (Eurostat),
d) udarbejder og ajourfører en detaljeret beskrivelse af målstikprøven
og foretager kontrol af prisobservationer og estimerede priser i etomfang, der gør det muligt at sikre, at denne forordnings bestem-melser overholdes. Efter anmodning fra Kommissionen (Eurostat)indsender de oplysninger, som gør det muligt at fastslå, om denneforordnings bestemmelser er overholdt,
e) meddeler Kommissionen (Eurostat) på dennes anmodning, hvis der
anvendes en formel, som er forskellig fra formlerne i stk. 1 i bilag IItil denne forordning; de indsender i denne forbindelse oplysningerom virkningerne af anvendelsen af denne alternative formel forudvalgte perioder og udvalgte basisaggregater i et omfang som gørdet muligt at fastslå, om denne forordnings bestemmelser er over-holdt,
f) indsender efter anmodning fra Kommissionen (Eurostat) oplysninger
om målstikprøverne i et omfang, der gør det muligt at fastslå, omdenne forordnings bestemmelser er overholdt og summariske stati-
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 7
▼B
stiske oplysninger om stikprøvernes repræsentativitet og præcision,ud fra hvilke Kommissionen (Eurostat) kan fremlægge forslag tilminimumsnormer for stikprøveudtagning med henblik på revisionenaf HCPI’er, som i henhold til forordning (EF) nr. 2494/95, artikel15, skal finde sted i oktober 1997.
III. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 10
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen
iDe Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat.
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 8
Kode COICOP/HICP-positionOprindelig
dækning
januar 1997Udvidet
december 1999Undtaget▼M1
BILAG Ia
HICP’s dækningsområde omfatter følgende kategorier i COICOP/HICP:
01. NÆRINGSMIDLER OG IKKE-ALKOHO-
LISKE DRIKKEVARER
01.1 Næringsmidler
01.1.1 Brød og kornprodukter fuld
01.1.2 Kød fuld
01.1.3 Fisk fuld
01.1.4 Mælk, ost og æg fuld
01.1.5 Olie og fedtstoffer fuld
01.1.6 Frugt fuld
01.1.7 Grøntsager inklusive kartofler og andrerodknolde fuld
01.1.8 Sukker, marmelade, honning, chokolade ogkonfekture fuld
01.1.9 Næringsmidler i.a.n. fuld
01.2 Ikke-alkoholiske drikkevarer
01.2.1 Kaffe, te og kakao fuld
01.2.2 Mineralvand, læskedrikke og frugtsaft fuld
02. ALKOHOLISKE DRIKKEVARER OGTOBAK
02.1 Alkoholiske drikkevarer
02.1.1 Spiritus fuld
02.1.2 Vin fuld
02.1.3 Øl fuld
02.2 Tobak
02.2.1 Tobak fuld
02.3 Euforiserende stoffer
02.3.1 Euforiserende stoffer undtaget
03. BEKLÆDNING OG FODTØJ
03.1 Beklædning
03.1.1 Materialer til beklædning fuld
03.1.2 Beklædningsartikler fuld
03.1.3 Andre artikler til beklædning og beklæd-
ningstilbehørfuld
03.1.4 Reparation og leje af beklædning fuld
03.2 Fodtøj
03.2.1 Sko og andet fodtøj fuld
03.2.2 Reparation og leje af fodtøj fuld
04. BOLIG, VAND, ELEKTRICITET, GAS OGANDET BRÆNDSEL
04.1 Faktiske huslejebetalinger
04.1.1 Faktiske huslejer, betalt af lejere delvis (1) fuld (2)
04.1.2 Andre faktiske lejebetalinger delvis (1) fuld (2)
04.2 Beregnet lejeværdi af bolig
04.2.1 Lejeværdi af egen bolig undtaget (3)
04.2.2 Anden beregnet lejeværdi undtaget (3)
04.3 Almindelig vedligeholdelse og reparation af
bolig
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 9
▼M1
Kode COICOP/HICP-positionOprindelig
dækning
januar 1997Udvidet
december 1999Undtaget
04.3.1 Produkter til almindelig vedligeholdelse og
reparation af boligfuld (4)
4.3.2 Tjenesteydelser til almindelig vedligeholdelseog reparation af bolig fuld (4)
04.4 Andre tjenesteydelser i forbindelse medboliger
04.4.1 Renovation delvis (5) fuld (6)
04.4.2 Kloakvæsen delvis (5) fuld (6)
04.4.3 Vandforsyning delvis (5) fuld (6)
04.4.4 Andre serviceydelser i forbindelse medboliger i.a.n. fuld
04.5 Elektricitet, gas og andet brændsel
04.5.1 Elektricitet fuld
04.5.2 Gas fuld
04.5.3 Flydende brændsel fuld
04.5.4 Fast brændsel fuld
04.5.5 Varmt vand, damp og is fuld
05. BOLIGUDSTYR, HUSHOLDNINGSUD-STYR OG RUTINEMÆSSIG VEDLIGE-HOLDELSE AF BOLIG
05.1 Møbler, boligudstyr og indretning, tæpper oganden gulvbelægning samt reparation
05.1.1 Møbler, boligudstyr og indretning fuld
05.1.2 Tæpper og anden gulvbelægning fuld
05.1.3 Reparation af møbler, boligudstyr og gulvbe-lægninger fuld
05.2 Boligtekstiler
05.2.1 Boligtekstiler fuld
05.3 Varme- og kogeapparater, køleskabe, vaske-maskiner og lignende større husholdningsma-skiner, herunder installation og reparation
05.3.1 Større husholdningsapparater, også elektriske fuld
05.3.2 Mindre elektriske husholdningsapparater fuld
05.3.3 Reparation af husholdningsapparater fuld
05.4 Glas, service og husholdningsredskaber
05.4.1 Glas, service og husholdningsredskaber fuld
05.5 Væktøj og udstyr til hus og have
05.5.1 Større redskaber fuld
05.5.2 Mindre redskaber og diverse tilbehør fuld
05.6 Varer og tjenesteydelser til rutinemæssighusførelse
05.6.1 Ikke-varige forbrugsgoder fuld
05.6.2 Hushjælp og andre tjenesteydelser i forbin-delse med vedligeholdelse af bolig fuld
06. SUNDHEDSVÆSEN
06.1 Medicinske produkter og behandlingsudstyr
06.1.1 Medicinske produkter og behandlingsudstyr delvis (7) fuld (8)
06.2 Ambulant behandling
06.2.1 Lægebehandling fuld (8)
06.2.2 Tandlægebehandling fuld (8)
06.2.3 Sundhedstjenester, der ikke ydes af hospitaler fuld (8)
06.3 Tjenester ydet af hospitaler
06.3.1 Tjenester ydet af hospitaler (9)
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 10
▼M1
Kode COICOP/HICP-positionOprindelig
dækning
januar 1997Udvidet
december 1999Undtaget
07. TRANSPORT
07.1 Køb af køretøjer
07.1.1A Nye motorkøretøjer fuld
07.1.1B Brugte motorkøretøjer fuld
07.1.2 Motorcykler fuld
07.1.3 Cykler fuld
07.2 Drift af personlige transportmidler
07.2.1 Reservedele og tilbehør fuld
07.2.2 Brændstof og smøremidler fuld
07.2.3 Vedligeholdelse og reparation fuld
07.2.4 Andre tjenesteydelser vedrørende personlige
transportmidlerfuld (10)
07.3 Transporttjenester
07.3.1 Personbefordring med jernbane fuld
07.3.2 Personbefordring ad landevej fuld
07.3.3 Personbefordring ad luftvejen fuld
7.3.4 Personbefordring ad søvejen og indre vand-veje fuld
07.3.5 Andre købte transporttjenester fuld
07.3.6 Kombinerede billetter fuld (11)
08. KOMMUNIKATION
08.1 Kommunikation
08.1.1 Postvæsen fuld
08.1.2 Telefon- og telefaxudstyr fuld
08.1.3 Telefon-, telegraf- og telefaxtjenester fuld
09. FRITID OG KULTUR
09.1 Audiovisuelt og fotografisk udstyr, databe-handlingsudstyr samt tilbehør hertil, herunderogså reparation
09.1.1 Udstyr til modtagelse, afspilning og repro-duktion af lyd og billeder fuld
09.1.2 Fotografisk og kinematografisk udstyr,optiske instrumenter fuld
09.1.3 Databehandlingsudstyr fuld
09.1.4 Udstyr til optagelse af billede og lyd fuld
09.1.5 Reparation af audiovisuelt og fotografiskudstyr, databehandlingsudstyr samt tilbehørhertil fuld
09.2 Andre større forbrugsgoder i forbindelse medfritid og kultur
09.2.1 Andre større forbrugsgoder i forbindelse medfritid og kultur fuld
09.2.2 Reparation af andre forbrugsgoder i forbin-delse med fritid og kultur fuld
09.3 Andet tilbehør og udstyr til fritid; blomster,haveplanter mv. og husdyr
09.3.1 Spil, legetøj og hobbyartikler, udstyr til sport,camping og friluftsaktiviteter fuld
09.3.2 Haveplanter mv. fuld
09.3.3 Husdyr fuld
09.4 Tjenesteydelser i forbindelse med fritid ogkultur
09.4.1 Tjenesteydelser i forbindelse med sport ogfritid fuld (12)
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 11
▼M1
Kode COICOP/HICP-positionOprindelig
dækning
januar 1997Udvidet
december 1999Undtaget
09.4.2 Tjenesteydelser i forbindelse med kultur fuld (13)
09.4.3 Lotteri- og totalisatorspil undtaget
09.5 Aviser, bøger og papirvarer
09.5.1 Bøger delvis (14)fuld (15)
09.5.2 Aviser og tidsskrifter fuld
09.5.3 Diverse trykt materiale fuld
09.5.4 Papirvarer og tegnematerialer delvis (14)fuld (15)
09.6 Pakkerejser
09.6.1 Pakkerejser fuld
10. UDDANNELSE
10.1 Uddannelsestjenester
10.1.1 Førskoleundervisning og undervisning på
første niveaufuld (15)
10.1.2 Undervisning på andet niveau fuld (15)
10.1.3 Undervisning på tredje niveau fuld (15)
10.1.4 Undervisning, som ikke kan henføres til etbestemt niveau delvis (16)fuld (15)
11. HOTELLER, CAFÉER OG RESTAU-RANTER
11.1 Restaurationsvirksomhed
1.1.1.1 Restauranter og caféer fuld
11.1.2 Kantiner delvis (14)fuld (15)
11.2 Indlogering
11.2.1 Indlogering delvis (14)fuld (15)
12. DIVERSE VARER OG TJENESTE-YDELSER
12.1 Personlig pleje
12.1.1 Frisørsaloner og institutter for personlig pleje fuld
12.1.2 Apparater og artikler til personlig pleje fuld
12.1.3 Personlig pleje i.a.n. undtaget
12.2 Personlige effekter i.a.n.
12.2.1 Smykker og ure fuld
12.2.2 Andre personlige effekter fuld
12.3 Social beskyttelse
12.3.1 Sociale tjenesteydelser delvis (17)
12.4 Forsikring
12.4.1 Livsforsikring undtaget
12.4.2 Forsikring i forbindelse med boligen delvis (18)fuld (19)
12.4.3 Sygeforsikring fuld (20), (21)
12.4.4 Transportforsikring delvis (22)fuld (23), (21)
12.4.5 Anden forsikring fuld (24), (21)
12.5 Finansielle tjenesteydelser i.a.n.
12.5.1 Finansielle tjenesteydelser i.a.n. delvis (25)fuld (26)
12.5.2 FISIM undtaget
12.6 Andre tjenesteydelser i.a.n.
12.6.1 Andre tjenesteydelser i.a.n. fuld (27)
(1) Henviser til den praksis, der anvendes i de nationale forbrugerprisindekser.
(2) Omfatter alle huslejer, der faktisk betales af lejerne, dvs. den husleje, lejeren betaler til ejeren uanset de sociale
ydelser, lejeren måtte modtage fra det offentlige (herunder beløb, som lejeren vælger at betale direkte til ejeren);jf. bilag Ib, nr. 12b.
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 12
▼M1
(3) Dette betyder ikke, at ejerboliger generelt er undtaget.
(4) Omfatter udgifter, som lejere eller ejere af egen bolig afholder til materialer og tjenesteydelser for mindre
vedligeholdelses- og reparationsarbejder; når der er truffet afgørelse om, hvordan ejere af egen bolig skalbehandles, vil disse kategorier eventuelt blive udvidet til at omfatte udgifter til større indretnings- og vedligehol-delsesarbejder og reparation af boligen og udgifter til udvidelse og ombygning af boligen, som ikke typiskbetales af lejere; jf. bilag Ib, nr. 4 og 15.
(
5) Omfatter udgifter, der betales efter forbrug.
(6) Omfatter separate udgifter til specifikke tjenesteydelser vedrørende boligen, uanset om forbrugerne betaler efter
forbrug eller ej, dvs. eksklusive betalinger for tjenesteydelser, der finansieres over de almindelige skatter; jf.bilag Ib, nr. 9 og 29.
(
7) Vedrører produkter og udstyr, som ikke er omfattet af socialsikringsordningerne.
(8) Fuld dækning omfatter den del af udgifterne til medicinske produkter og sundhedstjenester (undtagen ambulant
behandling på hospitaler), der betales af forbrugeren og ikke refunderes af det offentlige, socialsikringen ellerNPISH’er; jf. bilag Ib, nr. 12a, og de metodologiske retningslinjer for indarbejdelse af disse udgifter somspecificeret i overensstemmelse med proceduren i artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95.
(
9) De metodologiske retningslinjer og tidsplanen for indarbejdelse af disse udgifter specificeres i overensstemmelse
med proceduren i artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95.
(10) Omfatter kørekort, syn af motorkøretøjer, kontingenter til automobilklubber, afgifter for benyttelse af broer,
tunneler, færger i pendulfart og motorveje; herfra er undtaget tilladelser til at eje eller benytte køretøjer; jf. bilagIb, nr. 9, 18 og 19b.
(
11) Billetter, som gælder til to eller flere transportformer, men for hvilke det ikke er muligt at specificere udgifterne
til de enkelte former.
(12) Omfatter medlemsgebyrer og abonnementer til sportsklubber og fitnesscentre; endvidere gebyrer for jagt- og
fisketegn, hvis der til udstedelsen af tilladelserne er knyttet en form for offentlig kontrol; jf. bilag Ib, nr. 9 og 19b.
(13) Omfatter entré til museer, biblioteksgebyrer, og radio- og tv-licens; jf. bilag Ib, nr. 9 og 10.
(14) Omfatter undervisning og undervisningsmaterialer, hvortil forbrugerne afholder samtlige udgifter.
(15) Fuld dækning vil i denne forbindelse sige den del af forbrugernes udgifter til undervisning og undervisningsmate-
rialer, som ikke refunderes af det offentlige, socialsikringen eller NPIH’er; jf. bilag Ib, nr. 12a, og de metodolo-giske retningslinjer for indarbejdelse af disse udgifter som specificeret i overensstemmelse med proceduren iartikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95.
(
16) Omfatter edb-kurser, sprogkurser, skrivemaskinekurser og andre lignende kurser, hvortil forbrugeren afholder
samtlige udgifter.
(17) Omfatter vuggestuer, børnehaver og legestuer, som ikke tilhører den obligatoriske del af uddannelsessystemet;
heri indgår kun de udgifter, som forbrugerne betaler, og som ikke refunderes af det offentlige, socialsikringeneller NPIH’er; jf. bilag Ib, nr. 12a; for de andre tjenesteydelser i kode 12.3.1, f.eks. ældrehjem, skoler forhandicappede, rengøring i hjemmet og madordninger, gælder de retningslinjer, som er anført i fodnote 18.
(
18) Omfatter gebyrer for indboforsikring.
(19) Omfatter alle gebyrer, som ejere af egen bolig og lejere betaler for forsikringer, som typisk tegnes af lejere mod
brand, indbrud, vandskade mv.; jf. bilag Ib, nr. 7, 8 og 24; når der er truffet afgørelse om, hvordan ejere af egenbolig skal behandles, vil disse kategorier eventuelt blive udvidet til at omfatte gebyrer, som ejere af egen boligbetaler for forsikringer vedrørende boligen, som typisk tegnes af værten.
(
20) Omfatter de gebyrer, som betales for private syge- og ulykkes-forsikringer; jf. bilag Ib, nr. 7, 8 og 24, og de
metodologiske retningslinjer for indarbejdelse af kategori »06. Sundhedsvæsen« specificeret i overensstemmelsemed proceduren i artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95.
(
21) De metodologiske retningslinjer og tidsplanen for indarbejdelse af disse udgifter specificeres i overensstemmelse
med proceduren i artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95. Gennemførelsen kan ske på et tidligeretidspunkt.
(
22) Omfatter gebyrer for forsikringer vedrørende personlige transportmidler.
(23) Omfatter gebyrer for forsikringer vedrørende personlige transportmidler, rejse- og rejsegodsforsikring; jf. bilag Ib,
nr. 7, 8 og 24.
(24) Omfatter gebyrer for forsikring, f.eks. vedrørende det civilretlige ansvar for skade på tredjemand eller dennes
ejendom, som ikke opstår i forbindelse med benyttelse af personlige transportmidler; jf. bilag Ib, nr. 7, 8 og 24.
(25) Omfatter bankgebyrer, der ikke beregnes som en bestemt andel af transaktionens værdi.
(26) Omfatter finansielle tjenesteydelser og banktjenesteydelser; hertil medregnes ikke gebyrer til private eller offent-
lige pensionskasser, som er en form for livsforsikring, der er begrænset til en nærmere afgrænset gruppe afpersoner, ej heller renteudgifter; jf. bilag Ib, nr. 21 og 23.
(
27) Omfatter gebyrer for udstedelse af pas, fødselsattester, vielsesattester og dødsattester, medlemsgebyr til faglige
sammenslutninger, hvis gebyrerne kan betragtes som betaling for tjenesteydelser; se bilag Ib, nr. 9 og 19.
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 13
▼M1
BILAG Ib
A. DEFINITION AF HUSHOLDNINGERNES PENGEUDGIFTER TIL
KONSUM
▼M2
1. Sektoren husholdninger består af husholdninger, der omfatter alle
enkeltpersoner og grupper af enkeltpersoner (jf. definitionen i ENS2.76.a og 2.76.b), uanset i hvilket område de opholder sig, deres place-ring i indkomstfordelingen og deres nationalitet eller hjemsted. Sektorenomfatter også personer, der opholder sig på institutioner (jf. definitioneni ENS 2.76.b). Den omfatter ikke erhvervsvirksomheder.
2. Det økonomiske område defineres som i ENS 2.05, bortset fra at de
eksterritoriale enklaver inden for landets grænser er medregnet, og deterritoriale enklaver i udlandet ikke er medregnet.
▼
M1
3. En monetær transaktion er en økonomisk strøm, som er et samspil
mellem institutionelle enheder efter gensidig aftale, hvor de pågældendeenheder foretager eller modtager betalinger, påtager sig gældsforplig-telser eller modtager aktiver opgjort i valutaenheder. Pr. konventionbetragtes indsamling af husholdningsaffald som et samspil mellemenheder efter gensidig aftale. Transaktioner, som ikke indebærer udveks-ling af kontantbeløb eller fordringer eller gældsforpligtelser opgjort ipengebeløb, er ikke-monetære transaktioner. Interne transaktioner ersædvanligvis ikke-monetære transaktioner. Ikke-monetære transaktionermellem to eller flere institutionelle enheder forekommer ved produkt-transaktioner (byttehandel), fordelingstransaktioner (betaling i naturalier,overførsel i naturalier osv.) og andre transaktioner (byttehandel medikke-producerede, ikke-finansielle aktiver).
Husholdningernes pengeudgifter til konsum omfatter følgende
grænsetilfælde:
4. De omfatter udgifter, der ikke betragtes som forbrug i produktionen,
f.eks. materialer til mindre reparationer og indretningsarbejder i boliger,som typisk udføres af både lejere og ejere, samt materialer til reparationog vedligeholdelse af varige forbrugsgoder, herunder også køretøjer.
5. De omfatter udgifter, der ikke betragtes som investeringer, især varige
forbrugsgoder, som fortsætter med at fungere efter hensigten i flereregnskabsperioder; herunder hører overdragelse af ejendomsretten tilvisse varige forbrugsgoder fra et foretagende til en husholdning.
6. De omfatter finansielle tjenester, for hvilke der opkræves betaling
direkte.
7. De omfatter skadesforsikringstjenester indtil et beløb, som svarer til det
implicitte gebyr.
8. De omfatter alle udgifter finansieret via skadesforsikringserstatninger,
herunder de beløb, som forsikringsselskaberne betaler direkte til auto-mobilværksteder, hospitaler, læger mv. Det følger heraf, at den fuldepris, der betales af husholdningerne eller forsikringsselskaberne til auto-mobilværksteder, hospitaler, læger mv., medregnes i HICP. Skadesfor-sikringserstatninger er de beløb, som forsikringsselskaberne er forpligtettil at betale til dækning af skader på personer og ting. Beløbene erløbende overførsler fra forsikringsselskaberne til de modtagendehusholdninger og indgår derfor i husholdningernes disponible indkomst.Udgifter, som finansieres af skadesforsikringserstatninger, f.eks. beta-linger til automobilværksteder, hospitaler eller læger, betragtes somudgifter, der er afholdt af husholdningerne og ikke af forsikringsselska-berne. Det er uden betydning, om husholdningerne rent faktisk afholderudgifterne, før erstatningerne udbetales — svarende til refusioner viasocialsikringsordninger — eller om forsikringsselskaberne betalerdirekte til automobilværkstederne, hospitalerne mv. I sidstnævntetilfælde betragtes forsikringsselskaberne blot som mellemled, derhandler på vegne af husholdningerne, som stadig anses for at afholdeudgifterne.
9. De omfatter husholdningers betalinger for licenser, tilladelser mv., der
betragtes som køb af tjenesteydelser. Hvis der til udstedelsen af tilla-delser er knyttet en form for offentlig kontrol, f.eks. vedrørende denpågældende persons kvalifikationer, registreres betalingerne som køb aftjenester fra det offentlige, og priserne indgår da i HICP, men hvistilladelserne gives automatisk mod betaling af et gebyr, registreres beta-
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 14
▼M1
lingerne som direkte skatter og ikke som priser. Kørekort, flycertifikater,
tv- og radiolicens, våbentilladelser, entré for adgang til museer, biblio-teksgebyrer, renovationsafgifter mv. betragtes i de fleste tilfælde somkøb af tjenesteydelser fra det offentlige, mens tilladelser til benyttelse afkøretøjer, både og fly oftest betragtes som skatter.
10. De omfatter køb af produktion til priser, som ikke er økonomisk signifi-
kante, f.eks. entré for adgang til museer.
Husholdningernes pengeudgifter til konsum omfatter ikke følgende
grænsetilfælde:
11. De omfatter ikke indkomst i naturalier, da der ikke er tale om nogen
monetær transaktion (selv om denne indkomst i henhold til ENS 3.76.ber inkluderet i udgifter til konsum).
12. a) De omfatter ikke sociale overførsler i naturalier, som husholdnin-
gerne har modtaget, ej heller sådanne udgifter, som i første omgangbetales af husholdningerne, men som senere refunderes af socialsik-ringen, offentlige enheder eller NPISH’er, f.eks. udgifter til lægebe-handling eller uddannelse. Når en husholdning køber en vare eller entjenesteydelse, som den senere får helt eller delvis refunderet,betragtes husholdningen blot som et mellemled, der handler på vegneaf en social kasse, en offentlig enhed eller en NPISH. De refunde-rede beløb betragtes som sociale overførsler i naturalier, som erforetaget af socialsikringen, offentlige enheder eller NPISH’er. Deregistreres ikke som overførsler i kontanter til husholdningerne ogmedregnes ikke i husholdningernes disponible indkomst. Bogførings-mæssigt er situationen den samme, som når en social kasse købervarerne og tjenesteydelserne af markedsproducenter og videresælgerdem til husholdningerne til lave ikke-markedsmæssige priser. Denpris, som er relevant for HICP er således forskellen mellem detbeløb, som husholdningen har betalt, og det refunderede beløb.
b) Alle andre tilskud og betalinger fra det offentlige, især tilskud til
lejere med henblik på nedsættelse af deres husleje (inklusive beta-linger, som lejeren vælger at betale direkte til ejeren), betragtes somkontante sociale ydelser og medregnes derfor i husholdningernesdisponible indkomst. Hele prisen for varen eller tjenesteydelsen førtilskuddet er derfor omfattet af HICP.
13. De omfatter ikke de tjenesteydelser, der er forbundet med ejerboliger, da
disse ikke er monetære transaktioner (selv om de i henhold til ENS3.76.a er medregnet i udgifterne til konsum).
14. De omfatter ikke køb af boliger og effekter, der betragtes som anskaf-
felser af ikke-producerede aktiver, især køb af jord.
15. De omfatter ikke udgifter, som en ejer af egen bolig afholder til indret-
ning, vedligeholdelse og reparation af boligen, og som ikke normaltudføres af lejere.
16. De omfatter ikke udgifter til værdigenstande.17. De omfatter ikke udgifter afholdt i erhvervsøjemed af husholdninger, der
ejer personlige foretagender.
18. De omfatter ikke løbende indkomst- og formueskatter, som er obligato-
riske ensidige betalinger i penge eller naturalier, der regelmæssigtopkræves af den offentlige forvaltning og service eller af udlandet afinstitutionelle enheders indkomst og formue, samt enkelte periodiskeafgifter, der hverken pålignes indkomst eller formue. Andre løbendeskatter omfatter husholdningernes betalinger for tilladelser, der betragtessom skatter, f.eks. tilladelser til at eje og benytte køretøjer, både og flymv.
19. a) De omfatter ikke husholdningernes kontingenter og bidrag til
NPISH’er, f.eks. til fagforeninger, faglige sammenslutninger, forbru-gersammenslutninger, kirker, selskabelige og kulturelle foreninger,fritidsklubber og idrætsklubber.
b) Hvis en klub, forening eller sammenslutning kan betragtes som en
markedsproducent, der sælger sine tjenesteydelser til en økonomisksignifikant pris hvilket normalt er tilfældet, selv om der ofte er taleom en nonprofitinstitution — betragtes kontingenter og bidrag sombetaling for tjenesteydelser — ikke som en overførsel — og dermeder de omfattet af HICP.
20. De omfatter ikke husholdningernes frivillige overførsler i penge eller
naturalier til velgørende organisationer og nødhjælpsorganisationer.
21. De omfatter ikke formueindkomster, herunder renter. Formueindkomst
er den indkomst, som ejeren af et finansielt aktiv eller et materielt,ikke-produceret aktiv modtager for at stille finansielle midler eller et
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 15
▼M1
materielt ikke-produceret aktiv til rådighed for en anden institutionel
enhed. En rente er det beløb, som debitor på betingelser, der fremgår afdet finansielle instrument, han og kreditor har indgået, er pligtig atbetale kreditor over en bestemt periode, uden at hovedstolen dervednedbringes.
22. De omfatter ikke obligatoriske eller frivillige bidrag til sociale
ordninger, som f.eks. faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger, tilsociale kasser og fonde, forsikringsselskaber, selvstændige eller ikke-selvstændige pensionskasser, der administrerer sociale forsikringsord-ninger, for at sikre de ansatte sociale ydelser, eller lønmodtagerbidrag tilsociale ordninger, der betales til socialsikringen, private fondsbaseredeog ikke-fondsbaserede ordninger.
23. De omfatter ikke livsforsikringstjenester og pensionskassetjenester (selv
om disse tjenester i henhold til ENS 3.76.f og g medregnes i udgifternetil konsum indtil et beløb, der svarer til det implicitte gebyr).
24. De omfatter ikke skadesforsikringspræmier, netto. Dette er præmier, der
betales for forsikringer, som er tegnet af institutionelle enheder. Forsik-ringer, som er tegnet af individuelle husholdninger, er tegnet på egetinitiativ og til egen fordel uafhængigt af deres arbejdsgivere eller denoffentlige forvaltning og service og uden for sociale forsikringsord-ninger. Skadesforsikringspræmier, netto, omfatter både de faktiskepræmier, der skal betales af forsikringstageren for at opnå dækning iregnskabsperioden (indtjente præmier) og de tillægspræmier, der betalesaf formueindkomsten henført til forsikringstagerne efter fradrag af detpågældende forsikringsselskabs administrationsgebyr. (NB! Dette gebyrer omfattet af husholdningernes pengeudgifter til konsum). Skadesfor-sikringspræmier, netto, er de beløb, som er til rådighed til dækning itilfælde af forskellige begivenheder eller ulykker, som medfører skadepå ting eller personer af naturbetingede eller menneskelige årsager —brand, oversvømmelse, trafikuheld, skibsforlis, tyveri, vold, ulykker,sygdom mv. — eller i tilfælde af økonomisk tab som følge af begiven-heder som sygdom, arbejdsløshed, ulykker mv.
25. De omfatter ikke løbende overførsler mellem husholdningerne, som
inkluderer alle overførsler i kontanter eller i naturalier, som foretageseller modtages af residente husholdninger til eller fra andre residenteeller ikke-residente husholdninger.
26. De omfatter ikke bøder og strafgebyrer. Disse bøder og strafgebyrer, der
pålægges institutionelle enheder af domstole eller domstolslignendemyndigheder, betragtes som obligatoriske løbende overførsler. Ej hellermedregnes morarenter og skattebøder, som normalt ikke kan holdesadskilt fra selve skatterne.
27. De omfatter ikke lotteri og spil; ej heller det gebyr, der betales til den
enhed, som foranstalter lotteriet eller spillet eller den løbende restover-førsel, som udbetales til vinderne (selv om dette gebyr i henhold til ENS4.135 er medregnet i udgifter til konsum).
B.Definition af pris
28. Køberprisen er den pris, som køberen faktisk betaler for produkterne på
købstidspunktet; inklusive alle skatter minus subsidier; efter fradrag afalle mængde- og sæsonrabatter på standardpriser og -takster; eksklusiverenter og gebyrer, der betales i henhold til låne- og kreditordninger;eksklusive ekstraomkostninger som følge af manglende overholdelse afden betalingsfrist, der blev aftalt på købstidspunktet.
29. Varer og tjenester til individuelt konsum (»individuelle varer og tjene-
ster«) erhverves af en husholdning og anvendes til opfyldelse afhusholdningens behov og ønsker. Individuelle varer og tjenester kankarakteriseres på følgende måde:
a) Det skal være muligt at observere og registrere en individuel
husholdnings eller et husholdningsmedlems anskaffelse af varen ellertjenesteydelsen samt tidspunktet for anskaffelsen.
b) Husholdningen skal være indforstået med leveringen af den pågæl-
dende vare eller tjenesteydelse og tage de nødvendige skridt for atmodtage den, f.eks. ved at gå i skole eller tage på hospitalet.
c) Varen eller tjenesteydelsen skal opfylde den betingelse, at den, når
den er erhvervet af en husholdning eller person, eller eventuelt af enlille, begrænset gruppe mennesker, ikke kan erhverves af andrehusholdninger eller personer.
Husholdningernes udgifter til konsum er alle individuelle. Pr. konven-
tion betragtes alle varer og tjenester, der leveres af NPISH’er, somindividuelle.
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 16
▼M1
Alle offentlige udgifter til konsum inden for uddannelse, sundhed, social
sikring og velfærd, sport og fritid samt kultur behandles pr. konventionsom udgifter til individuelt konsum undtagen udgifter til offentlig admi-nistration, fastsættelse af love og bestemmelser, forskning mv. Endvi-dere betragtes udgifter til anskaffelse af bolig, renovation og drift afoffentlige transportmidler som individuelle. De kollektive udgifter tilkonsum er den resterende del af det offentliges udgifter til konsum. Deomfatter især forvaltning af samfundet, sikkerhed og forsvar, oprethol-delse af lov og orden, lovgivning og udstedelse af andre bestemmelser,sundhedsvæsen, miljøbeskyttelse, forskning og udvikling og infrastruk-turer og økonomisk udvikling.
1996R1749 — DA — 20.08.1998 — 001.001 — 17
▼B
BILAG II
Formler, der skal anvendes ved udarbejdelse af indekser for basisaggregater
1. Når der skal udarbejdes prisindekser for basisaggregater anvendes enten forholdet mellem aritmetiske
gennemsnitspriser1
nΣpt
1
nΣpbeller forholdet mellem geometriske gennemsnitspriser[Πpt]1/n
[Πpb]1/n,
hvor pter den løbende pris, pbreferenceprisen og n antallet af sådanne priser i basisaggregatet. En
alternativ formel kan anvendes, såfremt den opfylder sammenlignelighedskravet i artikel 7.
2. Det aritmetiske gennemsnit af prisrelationen1
nΣPt
Pbbør almindeligvis ikke anvendes, da det i
mange tilfælde ikke vil være muligt at opfylde sammenlignelighedskravet. Det kan undtagelsesvis
anvendes, hvis det kan godtgøres, at sammenlignelighedskravet kan opfyldes.
3. Prisindekset for et basisaggregat kan beregnes som et kædeindeks ved hjælp af en af de ovenfor
anførte to formler. Anvender man forholdet mellem aritmetiske gennemsnit betyder det:
Itb=Σi/SS11sbPi1
Σi/SS11sbPib·Σi/SS11slPi2
Σi/SS11slPil…Σi/SS11st—lPi1
Σi/SS11st—lPit—l,
hvor Pit angiver i’te-prisen for et givet basisaggregat i periode t og ststikprøven af priser, der er
tilvejebragt vedrørende basisaggregatet i periode t. Denne stikprøve kan i praksis ajourførespå månedsbasis eller, som det er mere almindeligt, når priserne ikke kan tilvejebringes,over længere perioder. Hvis der mellem periode b og periode t ikke er nogen udskiftning bliver
I
tbΣi/SS11sbPit
Σi/SS11sbPibdet simple forhold mellem aritmetiske gennemsnit (eller analogt med den geometriske
formel beskrevet ovenfor). Det aritmetiske gennemsnit af prisrelationer må ikke anvendes, hvor
sammenkædningen sker hyppigere end på årsbasis.