1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 850/98
af 30. marts 1998
om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine
organismer
(EFT L 125 af 27.4.1998, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Rådetsforordning (EF) nr. 308/1999 af 8. februar 1999 L 38 6 12.2.1999
►M2Rådetsforordning (EF) nr. 1459/1999 af 24. juni 1999 L 168 1 3.7.1999
►M3Rådetsforordning (EF) nr. 2723/1999 af 17. december 1999 L 328 9 22.12.1999
►M4Rådetsforordning (EF) nr. 812/2000 af 17. april 2000 L 100 3 20.4.2000
▼B
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 850/98
af 30. marts 1998
om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger
til beskyttelse af unge marine organismer
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-skab, særlig artikel 43,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(
1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale
Udvalg(3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)RådetsForordning (EF) nr. 894/97(4) er en kodificeret udgave af
Rådets forordning (EØF) nr. 3094/86 om fastlæggelse af
tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne, somer blevet ændret hyppigt og gennemgribende;
(2)erfaringerne med anvendelsen af forordning (EØF) nr. 3094/86har afsløret nogle svagheder, som medfører problemer med
anvendelsen og håndhævelsen, og som bør afhjælpes, navnlig
ved at antallet af forskellige specifikationer for maskestørrelserreduceres, ved at begrebet beskyttede arter fjernes, og ved atder tillades færre forskellige maskestørrelser om bord; det erderfor hensigtsmæssigt at erstatte forordning (EF) nr. 894/97
med en ny tekst, undtagen dennes artikel 11, 18, 19 og 20;
(3)det er nødvendigt at fastlægge visse principper og procedurer for
indførelse af tekniske beskyttelsesforanstaltninger på fælles-skabsplan, så hver medlemsstat kan forvalte fiskeriaktiviteterne
i farvandene under egen overhøjhed eller jurisdiktion;
(4)det er nødvendigt at skabe balance mellem på den ene side
tilpasning af de tekniske bevarelsesforanstaltninger til fiskerietsmangeartethed og på den anden side nødvendigheden af ensar-tede bestemmelser, som er lette at anvende;
(5)traktatens artikel 130 R, stk. 2, fastsætter det princip, at kravenemed hensyn til miljøbeskyttelse skal integreres i alle EF-foran-staltninger, navnlig i lyset af forsigtighedsprincippet;
(6)genudsætninger bør begrænses mest muligt;
(7)opvækstområder bør beskyttes under hensyntagen til de særligebiologiske forhold i de forskellige områder;
(8)ved Rådetsdirektiv 92/43/EØF(5) er der fastlagt foranstaltninger
til bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter; listen overmarine organismer omfattet af denne forordning indeholdernavne på arter, der er beskyttet i henhold til dette direktiv;
(9)Europa-Parlamentet vedtog den 25. oktober 1996 sin beslutning
om Kommissionens meddelelse vedrørende implementering af
tekniske foranstaltninger inden for den fælles fiskeripolitik;
(10)for at havets biologiske ressourcer kan blive beskyttet og fisker-essourcerne udnyttet på afbalanceret vis, så både fiskernes og
forbrugernes interesser tilgodeses, bør der fastlægges tekniske
foranstaltninger til bevarelse af disse ressourcer, bl. a. medhensyn til passende maskestørrelser og maskestørrelseskombina-1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 2
(1) EFT C 292 af 4.10.1996, s. 1, og EFT C 245 af 12.8.1997, s. 10.
(2) EFT C 132 af 28.4.1997, s. 235.
(3) EFT C 30 af 30.1.1997, s. 26.
(4) EFT L 132 af 23.5.1997, s. 1.
(5) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. Direktivet er ændret ved Amsterdam-traktaten
af 1994.
▼B
tioner for fangst af bestemte arter samt andre kendetegn for
fiskeredskaber, endvidere med hensyn til mindstemål for marineorganismer og med hensyn til begrænsning af fiskeriet i visse
områder og perioder og med bestemte redskaber og udstyr;
(11)på baggrund af videnskabelige udtalelser bør der fastsættes
bestemmelser om øgede maskestørrelser for trukne redskaber,
når der fiskes efter bestemte arter af marine organismer samt
bestemmelser om tvungen brug af kvadratmaskede net, da dettekan spille en væsentlig rolle for en formindskelse af fangsten afungfisk af marine organismer;
(12)for at undgå, at der kan anvendes stadig mindre maskestørrelserfor faststående redskaber, hvilket medfører øget dødelighed forungfisk af målarter, er det nødvendigt at fastsætte maskestør-relser for faststående redskaber;
(13)fangsternes artssammensætning og den anvendte fiskepraksis erforskellig for de enkelte geografiske områder; forskellene gørdet begrundet, at der anvendes forskellige foranstaltninger for
de pågældende områder;
(14)fangsten af bestemte arter til produktion af fiskemel eller fiske-
olie kan ske med små maskestørrelser, forudsat at disse
fiskeriaktiviteter ikke har negativ indvirkning på andre arter;
(15)ordningen med mindstemål bør anvendes med hensyn til de
arter, der udgør hovedparten af EF-flådenslandinger, og de arter,
der kan overleve efter genudsætning;
(16)mindstemålet for en art bør være i overensstemmelse med selek-
tiviteten for den maskestørrelse, der anvendes for denne art;
(17)det bør fastlægges, hvorledes marine organismer måles;
(18)for at beskytte ungsild bør der fastsættes særbestemmelser omfangst og opbevaring om bord af brisling;
(19)for at tage hensyn til traditionel fiskepraksis i bestemte områder
bør der fastsættes særbestemmelser om fangst og opbevaring om
bord af ansjos og tun;
(20)for at sikre kontrol med fiskeriet i visse områder fra fartøjer,
som opfylder særlige betingelser, bør adgangen til sådanne
områder være betinget af særlige fiskeritilladelser, jf. Rådetsforordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994 om generellebestemmelser for de særlige fiskeritilladelser (
1);
(21)anvendelse af snurpenot ved fiskeri på fiskestimer, der fore-kommer sammen med havpattedyr, kan resultere i, atsidstnævnte fanges eller dræbes; hvis snurpenot anvendeskorrekt, er fiskeri med dette redskab en effektiv metode til atopnå, at kun målarterne fanges; det bør derfor forbydes, at
havpattedyr indkredses med snurpenot;
(22)for ikke at skabe hindringer for videnskabelig forskning eller for
udsætning og omplantning bør denne forordning ikke gælde for
virksomhed, der kan blive påkrævet, for at sådanne aktiviteter
kan gennemføres;
(23)en række foranstaltninger, der er nødvendige i forbindelse med
bevarelse, er indeholdt i Rådets forordning (EØF) nr. 2930/86
af 22. september 1986 om definition af fiskerfartøjers karakteri-stika(
2) og Rådetsforordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober
1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiske-ripolitik(
3), og de skal derfor ikke medtages i nærværende
forordning;1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 3
(1) EFT L 171 af 6.7.1994, s. 7.
(2) EFT L 274 af 25.9.1986, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF)
nr. 3259/94 (EFT L 339 af 29.12.1994, s. 11).
(3) EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forord-
ning (EF) nr. 686/97 (EFT L 102 af 19.4.1997, s. 1).
▼B
(24)hvis bevarelsen af ressourcer er alvorligt truet, bør Kommission-
en og medlemsstaterne være bemyndiget til at træffe relevante
midlertidige foranstaltninger;
(25)der kan opretholdeseller indføress upplerende nationale foran-staltninger af ren lokal art, idet de dog skal forelæggesKommissionen, så det kan undersøges, om de er forenelige medEF-bestemmelserne og i overensstemmelse med den fælles fiske-
ripolitik;
(26)hvis det er nødvendigt at vedtage gennemførelsesbestemmelser
til denne forordning, bør disse vedtages efter proceduren i artikel18 i forordning (EØF) nr. 3760/92(
1)—
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Denne forordning om fastsættelse af tekniske bevarelsesforanstaltninger
gælder for fangst og landing af fiskeressourcer i de farvande, derhenhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion, ogsom ligger i en af de regioner, der er fastlagt i artikel 2, jf. dog artikel26 og 33.
AFSNIT I
DEFINITIONER
Artikel 2
1. Ved anvendelse af denne forordning gælder følgende farvandsde-
finitioner:
a)Region 1
Alle farvande nord og vest for en linje fra et punkt på 48º N, 18º V,
derfra stik nord til 60º N, derfra stik øst til 5º V, derfra stik nord til60º30′N, derfra stik øst til 4º V, derfra stik nord til 64º N og derfra
stik øst til den norske kyst.
b)Region 2
Alle farvande nord for 48º N, bortset fra farvandene i region 1 og
ICES-afsnit IIIb, IIIc og IIId.
c)Region 3
Alle farvande, der svarer til ICES-underområde VIII og IX.
d)Region 4
Alle farvande, der svarer til ICES-underområde X.
e)Region 5
Alle farvande i den del af det østlige centrale Atlanterhav, som
omfatter afsnit 34.1.1, 34.1.2, 34.1.3 og underområde 34.2.0 i fiske-
riområde 34 under CECAF-området.
f)Region 6
Alle farvande ud for det franske departement Guyana, som henhører
under Frankrigs højhedsområde eller jurisdiktion.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 4
(1) EFT L 389 af 31.12.1992, s. 1. Forordningen er ændret ved tiltrædelsesakten
af 1994.
▼B
g)Region 7
Alle farvande ud for de franske departementer Martinique og
Guadeloupe, som henhører under Frankrigs højhedsområde ellerjurisdiktion.
h)Region 8
Alle farvande ud for det franske departement Réunion, som
henhører under Frankrigs højhedsområde eller jurisdiktion.
2. De geografiske områder, der i denne forordning er betegnet med
forkortelserne »ICES« og »CECAF«, er de områder, som er fastlagt af
henholdsvis Det Internationale Havundersøgelsesråd og Komitéen forFiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav. De er, med forbehold afsenere ændringer, beskrevet i Kommissionens meddelelse nr. 85/C335/02(
1) og nr. 85/C 347/05(2).
3. De i stk. 1 nævnte regioner kan, bl.a. på grundlag af definitio-
nerne i stk. 2, opdeles i geografiske områder efter proceduren i artikel48.
4. Uanset stk. 2 gælder følgende ved anvendelse af denne forord-
ning:
— Kattegat afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen Fyr til Tist-
larna Fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst samtmod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshagetil Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen
— Skagerrak afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm Fyr til
Lindenes Fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen Fyr til TistlarnaFyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst
— Norsøen omfatter ICES-underområde IV og den tilstødende del af
ICES-afsnit IIa, som er beliggende syd for 64º N, samt den del af
ICES-afsnit IIIa, som ikke hører til Skagerrak efter definitionen i
andet led.
Artikel 3
I denne forordning forstås ved:
a) »marine organismer«: alle »marine« fisk, inklusive anadrome og
katadrome arter, mensde lever i havet, krebs dyr, bløddyr og deleheraf
b) »maskestørrelse« på trukne redskaber: maskestørrelsen på alle
fangstposer og forlængelsesstykker, der befinder sig om bord på
et fiskerfartøj, og som er fastgjort til eller vil kunne fastgøres til
et trukket redskab. Maskestørrelsen bestemmes efter procedurernei Kommissionens forordning (EØF) nr. 2108/84(
3). Denne defini-
tion af maskestørrelse finder ikke anvendelse på net afkvadratmasket garn
c) »net af paralleltbundet garn«: net, der er fremstillet af to eller flere
garner, hvor garnerne kan adskilles mellem knuderne, uden at
garnets struktur beskadiges
d) »kvadratmasket net«: en netkonstruktion, der er monteret således,
at det ene af de to sæt parallelle linjer, der udgøres af maskestol-
perne, er parallelt med nettets længdeakse, mens det andet sætdanner rette vinkler på denne akse
e) »kvadratmaskede panelers eller vinduers maskestørrelse«: den
største maskestørrelse, der kan bestemmes, på et panel eller vindueindsat i et trukket redskab. Maskestørrelsen bestemmes efter proce-durerne i forordning (EØF) nr. 2108/841998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 5
(1) EFT C 335 af 24.12.1985, s. 2.
(2) EFT C 347 af 31.12.1985, s. 14.
(3) EFT L 194 af 24.7.1984, s. 22.
▼B
f) »knudeløst net«: net, der består af firsidede masker, hvis sider er
omtrent lige lange, og hvishjørner udgøresaf s ammenvævningenaf garnet fra to hosliggende sider i masken
g) »bundsatte hildingsgarn« og »indfiltringsnet«: envæggede
redskaber, der holdes fast eller kan holdes fast ved havbunden
h) »toggergarn«: redskaber med to eller flere vægge, der er ophængt
parallelt på én enkelt overtælle, og som holdes fast eller kan holdesfast ved havbunden.
AFSNIT II
REDSKABER OG BETINGELSER FOR DISSES ANVENDELSE
KAPITEL I
BESTEMMELSER OM TRUKNE REDSKABER
Artikel 4
1. I de enkelte af de i bilag I til V nævnte regioner eller geografiske
områder, samt, når det er relevant, i bestemte perioder, er målarternefor de enkelte intervaller af maskestørrelser som anført i det relevantebilag.
2. a) På fangstrejser er det forbudt at anvende enhver kombination af
trukne redskaber, således at der bruges mere end et interval afmaskestørrelser; dette gælder
— overalt inden for region 1 og 2, bortset fra Skagerrak og
Kattegat, samt, når det er relevant, i bestemte perioder,medmindre maskestørrelserne af sådanne anvendte net er ioverensstemmelse med højst en af de tilladte kombinationeraf intervaller af maskestørrelser, der er fastsat i bilag VIII, og
— inden for region 3 bortset fra ICES-afsnit IXa øst for
7º23′48″V, medmindre maskestørrelserne af sådanne
anvendte net er i overensstemmelse med højst én af de
tilladte kombinationer af intervaller af maskestørrelser, der er
fastsat i bilag IX.
b) På fangstrejser inden for hver af de i bilag III, IV og V nævnte
regioner eller geografiske områder, samt, når det er relevant, ibestemte perioder, er det tilladt at anvende enhver samling aftrukne redskaber i enhver kombination af de intervaller af
maskestørrelser, der er fastsat i det relevante bilag.
c) Fartøjsførere, der på en fangstrejse ikke fører logbog i overens-
stemmelse med bestemmelserne i artikel 6 i forordning (EØF)nr. 2847/93, må på den fangstrejse ikke anvende nogen kombina-tion af trukne redskaber, således at der bruges mere end et
interval af maskestørrelser i Fællesskabets fiskefarvande. Dette
krav gælder ikke for fangstrejser i Fællesskabets fiskefarvande iregion 4, 5 og 6.
d) Det er tilladt fartøjer på fangstrejser at medføre en kombination
af trukne redskaber med intervaller af maskestørrelser, der ikke
opfylder betingelserne i litra a) eller b), hvis alle sådanne net er
fastsurret og stuvet bort i overensstemmelse med bestemmelsernei artikel 20, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93. Ethverttrukket redskab, der ikke er fastsurret og stuvet bort i overens-stemmelse med ovennævnte bestemmelser, anses for at være ibrug.
e) Når mere end et redskab trækkes samtidigt af et fiskerfartøj eller
af mere end et fiskerfartøj, skal hvert redskab have sammeinterval af maskestørrelse.
f) Anvendelse af ethvert trukket redskab med en maskestørrelse på
— mindre end 16 mm er forbudt i region 3 bortset fra ICES-
afsnit IXa øst for 7º23 ′48″V
— mindre end 40 mm er forbudt i ICES-afsnit IXa øst for
7º23′48″V1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 6
▼M2
▼M2
— mindre end 20 mm er forbudt i region 4 og 5
— mindre end 45 mm er forbudt i region 6.
3. Fartøjsførere, der ikke fører logbog i overensstemmelse med
bestemmelserne i artikel 6 i forordning (EØF) nr. 2847/93, må på enfangstrejse ikke fiske i mere end én af de regioner eller ét af de geogra-fiske områder, der er nævnt i bilag I til V. Dette krav gælder ikke forfiskerfartøjer, der under fangstrejser kun bruger trukne redskaber meden maskestørrelse på 100 mm og derover.
4. a) Landinger for hver fangstrejse, hvor enhver kombination af
trukne redskaber med mere end et interval af maskestørrelseranvendes, er forbudt, hvis:
i) fangsterne er taget i region 1 eller 2, bortset fra Skagerrak og
Kattegat, og hvis et af de anvendte redskaber har en maskes-tørrelse på 100 mm og derover, medmindre den procentvisesammensætning af fangster, der beholdes om bord, er i over-
ensstemmelse med de relevante betingelser i bilag X (A),
eller
ii) fangsterne er taget i Skagerrak og Kattegat, og hvis et af de
anvendte redskaber har en maskestørrelse på 90 mm ogderover, medmindre den procentvise sammensætning affangster, der beholdes om bord, er i overensstemmelse med
de relevante betingelser i bilag X (B), eller
iii) fangsterne er taget i region 3, bortset fra ICES-afsnit IXa øst
for 7º23 ′48″V, og hviset af de anvendte reds kaber har en
maskestørrelse på 70 mm og derover, medmindre denprocentvise sammensætning af fangster, der beholdes ombord, er i overensstemmelse med de relevante betingelser i
bilag XI (A), eller
iv) fangsterne er taget i ICES-afsnit IXa øst for 7º23 ′48″V, og
hvis et af de anvendte redskaber har en maskestørrelse på55 mm og derover, medmindre den procentvise sammensæt-ning af fangster, der beholdes om bord, er i
overensstemmelse med de relevante betingelser i bilag XI
(B).
b) Derudover skal den procentvise sammensætning af fangster, der
tages med de enkelte intervaller maskestørrelser, der anvendes,
inden for områderne nævnt i bilag I til V, og som beholdes ombord, være i overensstemmelse med de tilsvarende betingelser,der er fastsat i det relevante bilag.
5. a) Den procentvise andel af målarter og andre arter fremkommer
ved en sammenlægning af alle ombordværende eller omladede
mængder af målarter og andre arter, der er anført i bilag I til V.
b) Der fastlægges imidlertid i overensstemmelse med proceduren i
artikel 48 nærmere regler for beregning af den procentvise andelaf målarter og andre arter, der beholdes om bord, når disse ertaget med et redskab eller redskaber, der trækkes samtidigt afmere end et fiskerfartøj.
6. Inden den 31. maj 2001 sender medlemsstaterne til Kommission-
en en rapport om anvendelsen af betingelserne i denne artikel, artikel15 og relevante bilag. På grundlag af disse rapporter forelæggerKommissionen passende forslag. Rådet træffer afgørelse på grundlagaf ethvert af disse forslag inden den 31. oktober 2001.
Artikel 5
1. De procentvise andele, der er nævnt i bilag I, II, III, IV, V, X og
XI, beregnesi levende vægt af alle marine organis mer, der er om bord
efter sortering eller ved landing.
2. Ved beregningen af disse procentvise andele for et fiskerfartøj,
hvorfra der er omladet marine organismer, skal de pågældendemængder af marine organismer imidlertid medregnes.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 7
▼B
▼B
3. Fartøjsførere, der ikke udfylder en logbog i overensstemmelse
med bestemmelserne i artikel 6 i forordning (EØF) nr. 2847/93, måikke omlade marine organismer til andre fartøjer eller modtage omlad-
ninger af marine organismer fra andre fartøjer.
4. De procentvise andele omhandlet i stk. 1 kan beregnes på
grundlag af en eller flere repræsentative prøver.
5. Uanset stk. 1 kan de procentvise andele, når det gælder fangster
af tobis, der beholdes om bord og er taget med redskaber, der har
maskestørrelser på under 16 mm, beregnes før sorteringen.
6. Ved anvendelse af denne artikel findes vægtækvivalenten for hele
jomfruhummere ved at gange vægten af jomfruhummerhaler med tre.
Artikel 6
1. a) Det er forbudt at medføre eller at anvende bundtrawl, snurrevod
eller lignende bundtrukne redskaber, som har mere end100 masker, sømforstærkninger og sammenføjninger ikke indbe-fattet, i nogen omkreds af fangstposen. Denne bestemmelse
gælder bundtrawl, snurrevod og lignende bundtrukne redskaber,
hvis maskestørrelse er på mellem 90 og 119 mm.
b) Litra a) gælder ikke for bomtrawl.
2. Antallet af masker må ikke i nogen fangstposeomkreds øges fra
forenden til bagenden i fangstposen i snæver forstand. Denne bestem-melse gælder for alle trukne redskaber, hvis maskestørrelse er på 55 mmeller derover.
3. Antallet af masker, maskerne i sammenføjningerne ikke indbe-
fattet, må ikke på noget punkt på nogen omkredsaf et mellem- eller
forlængelsesstykke være lavere end det højeste antal masker i
omkredsen af forenden af fangstposen, maskerne i sammenføjningerneikke indbefattet. Denne bestemmelse gælder for alle trukne redskaber,hvis maskestørrelse er på 55 mm eller derover.
Artikel 7
1. a) Kvadratmaskede paneler med en maskestørrelse på mindst 80 mm
kan indsættes i ethvert trukket redskab.
b) Alternativt kan bundtrawl, snurrevod og lignende bundtrukne
redskaber med en maskestørrelse på 100 mm eller derover væreudstyret med paneler, der er tilladt i overensstemmelse med
Rådetsforordning (EØF) nr. 1866/86 af 12. juni 1986 om fas t-
sættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse affiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund(
1).
2. a) Det kvadratmaskede panel anbringes i den øverste halvdel eller
på overvingen af nettet, foran forlængelsesstykkerne, eller på ethvilket som helst punkt mellem forlængelsesstykkets forende og
fangstposens bagende.
b) Panelet må ikke på nogen måde blokeres af ekstraudstyr på
nettetsinder- eller yders ide.
c) Panelet skal være mindst tre meter langt, undtagen når det er
indsat i net, der er trukket af fartøjer på under 112 kW; i så faldskal det være mindst to meter langt.
d) Panelet skal være lavet af knudeløst net eller af net med fastsid-
dende knuder og være indsat på en sådan måde, at maskerne tilenhver tid er helt åbne, mens der fiskes.
e) Panelet skal være lavet således, at antallet af masker i den
forreste maskerække i panelet er lig med eller større end antalletaf masker i den bageste maskerække i panelet.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 8
(1) EFT L 162 af 18.6.1986, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning
(EF) nr. 1821/96 (EFT L 241 af 21.9.1996, s. 8).
▼B
3. Når der indsættes et kvadratmasket panel i den ikke-spidse ende
af et net, må der højst være fem åbne diagonalmasker mellem hverside af panelet og nettets sammenføjninger.
Når der helt eller delvis indsættes et kvadratmasket panel i den ikke-
spidse ende af et net, må der højst være fem åbne diagonalmasker
mellem den bageste maskerække i det kvadratmaskede panel og nettetssammenføjninger.
4. Uanset stk. 1, litra a), og stk. 2, litra a), skal bundtrawl, snurrevod
eller tilsvarende bundtrukne redskaber med en maskestørrelse påmellem 70 og 79 mm være forsynet med et kvadratmasket panel meden maskestørrelse på 80 mm eller derover.
5. Uanset stk. 1, litra a), er det forbudt at beholde krebsdyr af arten
Pandalus, der er taget med bundtrukne redskaber med en maskestør-
relse på mellem 32 og 54 mm, om bord, medmindre redskabet erudstyret med et kvadratmasket panel eller -vindue med en maskestør-relse på 70 mm eller derover.
6. Bestemmelserne i stk. 4 og 5 gælder kun i region 1 og 2.7. Ved bestemmelsen af et redskabs maskestørrelse tages der ikke
hensyn til målinger af maskestørrelsen af kvadratmaskede netstykker,der er indsat i et net.
Artikel 8
1. Det er forbudt at medføre eller at anvende trukne redskaber, der
helt eller delvis i fangstposen er fremstillet af enkeltgarnsnet med en
trådtykkelse på over 8 mm.
2. Det er forbudt at medføre eller at anvende trukne redskaber, der
helt eller delvis i fangstposen er fremstillet af netmateriale af parallelt-bundet garn, medmindre de paralleltbundne garn har nogenlundesamme tykkelse, og medmindre summen af de paralleltbundne garnstykkelse på hver side af hver maske er højst 12 mm.
3. Stk. 1 og 2 gælder ikke flydetrawl.
Artikel 9
1. Det er forbudt at medføre eller at anvende trukne redskaber, hvis
fangstpose helt eller delvis er fremstillet af netmateriale med masker afanden art end kvadratmasker eller diagonalmasker.
2. Stk. 1 anvendesikke på trukne reds kaber af nogen art, hvis
fangstposens maskestørrelse er på 31 mm eller derunder.
Artikel 10
Skrabere er undtaget fra bestemmelserne i artikel 4, forudsat at
mængden af marine organismer, der beholdes om bord, og som er taget
med disse redskaber, undtagen toskallede bløddyr, ikke overstiger 5 %
af den samlede fangst af de marine organismer, der beholdes om bord.
KAPITEL II
BESTEMMELSER OM FASTSTÅENDE REDSKABER
Artikel 11
1. I de enkelte af de i bilag VI og VII nævnte regioner eller geogra-
fiske områder, samt, når det er relevant, i bestemte perioder, er detforbudt at anvende eller medføre bundsatte hildingsgarn, indfiltringsnetog toggergarn om bord, medmindre:
a) den fangst, der er taget med sådanne redskaber og beholdes om
bord, omfatter en procentvisandel af målarter på ikke under 70 %,
og
b) — maskestørrelsen, hvis det drejer sig om bundsatte garn og indfil-
tringsnet, svarer til en af de kategorier, der er anført i detpågældende bilag1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 9
▼B
— maskestørrelsen, hvis det drejer sig om toggergarn, i den del af
redskabet, der har de mindste masker, svarer til en af de katego-rier, der er anført i det pågældende bilag.
2. Den mindste procentvise andel af målarter opnås ved en sammen-
lægning af mængderne af alle de målarter, der er fanget.
Artikel 12
1. Den procentvise andel, der er nævnt i artikel 11, stk. 1, beregnes
som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter
sortering eller ved landing.
2. Den procentvise andel, der er nævnt i stk. 1, kan beregnes på
grundlag af en eller flere repræsentative prøver.
Artikel 13
Artikel 11 og 12 anvendes ikke på fangster af laksefisk, niøje og
slimål.
KAPITEL III
GENERELLE BESTEMMELSER OM REDSKABER OG BETINGELSER
FOR DISSES ANVENDELSE
Artikel 14
Sorteringen skal foretages umiddelbart efter, at fangsterne er fjernet fra
redskabet/redskaberne.
Artikel 15
1. De mængder marine organismer, som fanges ud over de tilladte
procentvise andele som anført i bilag I-VII, X og XI, må ikke landes,men skal genudsættes inden enhver landing.
2. Til enhver tid under en fangstrejse og efter sortering af fangsten
skal de procentvise andele af målarter, som defineret i bilag I til VII,der beholdesom bord, udgøre minds t halvdelen af den i de pågældendebilag anførte mindste procentvise andel af målarter.
3. Fartøjsførere, der på en fangstrejse skal føre logbog, skal sikre, at
kravet vedrørende den mindste procentvise andel af målarter, som
anført i bilag I til VII, X og XI, når de første 24 timer af en fangst-rejsse er gået, er opfyldt på tidspunktet for hver føring af logbogen ioverensstemmelse med bestemmelserne i artikel 6 i forordning (EØF)nr. 2847/93.
4. Når et fartøj på en fangstrejse første gang sejler ind i en af de
regioner eller et af de geografiske områder, der er nævnt i bilag I-V,skal kravet vedrørende den mindste procentvise andel af målarter, somanført i bilag I-VII, X og XI, der blev taget og beholdt om bord fra denregion eller det geografiske område, der blev fisket i tidligere under
fangstrejsen, være opfyldt inden for to timer.
Artikel 16
Det er forbudt at anvende anordninger, der bevirker, at maskerne i
nogen del af redskabet trækkes sammen eller på anden måde faktisk
formindskes.
Denne bestemmelse er ikke til hinder for, at der anvendes særlige
anordninger, som opføres på en liste med tekniske beskrivelser efterproceduren i artikel 48.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 10
▼M2
▼B
▼B
AFSNIT III
MINDSTEMÅL FOR MARINE ORGANISMER
Artikel 17
Marine organismer betragtes som undermålere, hvis de er mindre end
de mindstemål, der er anført i bilag XII for de pågældende arter og de
pågældende geografiske områder.
Artikel 18
1. Størrelsen af marine organismer måles ifølge bestemmelserne i
bilag XIII.
2. Er der fastsat mere end én metode til måling af størrelsen af
marine organismer, anses organismerne for at have mindstemålet, hvis
anvendelsen af en af disse metoder giver en størrelse, der er lig med
eller større end det tilsvarende mindstemål.
3. Hummer, languster samt toskallede bløddyr og havsnegle, der
hører til en art, for hvilken der er fastsat mindstemål i bilag XII, måkun beholdesom bord hele og må kun landeshele.
4. a) Taskekrabber må kun beholdes om bord hele og må kun landes
hele.
b) Dog må højst 5 vægtprocent af den samlede fangst af taske-
krabber eller dele heraf, der beholdesom bord eller landes ,bestå af aftagne kløer.
Artikel 19
1. Marine organismer, der ikke opfylder mindstemålene, må ikke
beholdes om bord eller omlades, landes, transporteres, opbevares,sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsættes.
2. Stk. 1 anvendesikke på:
a) sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel inden for en grænse på
10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bordaf hver af disse arter. Den procentvise anden af sardin, ansjos, sild,hestemakrel og makrel, der ikke opfylder mindstemålene, beregnes
som levende vægt af alle marine organismer om bord efter sortering
eller ved landing. Den procentvise andel kan beregnes på grundlagaf en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikkeoverskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbe-varing, frembydelse eller udbydelse til salg.
b) andre marine organismer end dem, der er nævnt i bilag I-V som
målarter for maskestørrelseskategorierne under 16 mm og 16-
31 mm, og som er taget med et trukket redskab med en maskestør-relse på under 32 mm, forudsat at nævnte organismer ikke ersorteret og ikke sælges, frembydes eller udbydes til salg til konsum.
3. Dog må sardin, ansjos, hestemakrel og makrel, der ikke opfylder
mindestemålene, men som er taget til brug som levende agn, beholdesom bord, hvisde opbevareslevende.
AFSNIT IV
SÆRBESTEMMELSER OM FISKERI EFTER BESTEMTE
MARINE ORGANISMER
Artikel 20
Restriktioner i fiskeriet efter sild
1. Det er forbudt at beholde sild om bord, der er taget inden for de
geografiske områder og i de perioder, der er nævnt nedenfor:
a) Fra den 1. januar til den 30. april i havområdet nordøst for en linje
trukket mellem Mull of Kintyre og Corsewall Point.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 11
▼B
b) Fra den 1. juli til den 31. oktober i et geografisk område med
følgende afgrænsninger:
— Danmarks vestkyst ved 55º30 ′N
— 55º30 ′N, 7º00 ′Ø
— 57º00 ′N, 7º00 ′Ø
— Danmarks veskyst ved 57º00 ′N.
c) Fra den 15. august til den 15. september i et område fra 6 til
12 sømil ud for Det Forenede Kongeriges østkyst, målt fra basislin-jerne, mellem 55º30 ′N og 55º45 ′N.
d) Fra den 15. august til den 30. september i et geografisk område, der
afgrænses af en linje gennem følgende punkter:
— Butt of Lewis
— Cape Wrath
— 58º55 ′N, 5º00 ′V
— 58º55 ′N, 7º10 ′V
— 58º20 ′N, 8º20 ′V
— 57º40 ′N, 8º20 ′V
— North Uists vestkyst ved 57º40 ′N, derfra langsøensnordkys t til
57º40′36″N, 7º20 ′39″V
— 57º50 ′3″N, 7º8′6″V
— derfra nordøst langs vestkysten af øen Lewis indtil udgangs-
punktet (Butt of Lewis).
e) Fra den 15. august til den 30. september i et område fra 6 til
12 sømil ud for Det Forenede Kongeriges østkyst, målt fra basislin-jerne, mellem 54º10 ′N og 54º45 ′N.
f) i) Fra den 21. september til den 15. november i den del af ICES-
afsnit VII a, der afgrænses af Isle of Mans kyst og lige linjer
trukket konsekutivt mellem følgende koordinater:
— 54º20 ′00″N, 04º25 ′05″V og 54º20 ′00″N, 03º57 ′02″V
— 54º20 ′00″N, 03º57 ′02″V og 54º17 ′05″N, 03º56 ′08″V
— 54º17 ′05″N, 03º56 ′08″V og 54º14 ′06″N, 03º57 ′05″V
— 54º14 ′06″N, 03º57 ′05″V og 54º00 ′00″N, 04º07 ′05″V
— 54º00 ′00″N, 04º07 ′05″V og 53º51 ′05″N, 04º27 ′08″V
— 53º51 ′05″N, 04º27 ′08″V og 53º48 ′05″N, 04º50 ′00″V
— 53º48 ′05″N, 04º50 ′00″V og 54º04 ′00″N, 04º50 ′00″V
ii) fra den 21. september til den 31. december i den del af ICES-
afsnit VII a, der har følgende afgrænsninger:
— Nordirlands østkyst ved 54º15 ′N
— 54º15 ′N, 5º15 ′V
— 53º50 ′N, 5º50 ′V
— Irlands østkyst ved 53º50 ′N″.
g) Hele året i ICES-afsnit VIIa i havområdet mellem Skotlands,
Englands og Wales' vestkyst og en linje trukket 12 sømil fra basis-linjerne langs disse kyster, afgrænset mod syd af 53º20 ′No gm o d
nordvest af en linje trukket mellem Mull of Galloway (Skotland) og
Point of Ayre (Isle of Man).
h) Hele året i Logan Bay (fravandet øst for en linje trukket fra Mull of
Logan, der ligger på 54º44 ′N og 4º59 ′V, til Laggantalluch Head,
der ligger på 54º41 ′N og 4º58 ′V.
i) I 1997 og hver tredje år derefter, fra anden fredag i januar og i et
tidsrum på 16 dage i træk, i et område, der har følgende afgræns-
ninger:
— Irlands sydøstkyst ved 52º00 ′N
— 52º00 ′N, 6º00 ′V
— 52º30 ′N, 6º00 ′V
— Irlands sydøstkyst ved 52º30 ′N.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 12
▼M3
▼B
▼B
j) I 1997 og hvert tredje år derefter, fra første fredag i november og i
tidsrum på 16 dage i træk, i et område, der har følgende afgræns-ninger:
— Irlands sydkyst ved 9º00 ′V
— 51º15 ′N, 9º00 ′V
— 51º15 ′N, 11º00 ′V
— 52º30 ′N, 11º00 ′V
— Irlands vestkyst ved 52º30 ′N.
k) I 1998 og hvert tredje år derefter, fra første fredag i november og i
et tidsrum på 16 dage i træk, i et område, der har følgende afgræns-
ninger:
— Irlands sydkyst ved 9º00 ′V
— 51º15 ′N, 9º00 ′V
— 51º15 ′N, 7º30 ′V
— Irlands sydkyst ved 52º00 ′N.
2. Dog er det tilladt, at sild fra alle de nævnte områder beholdes om
bord, hvis mængden ikke overstiger 5 % i levende vægt af den samledeombordværende mængde marine organismer, som er taget i hvertsærskilt område i en af de nævnte perioder.
3. Uanset stk. 1, litra f), nr. ii), og stk. 1, litra h), er det tilladt
fartøjer med en længde på højst 12,2 m, der er baseret i havne belig-gende på Irlands og Nordirlands østkyst mellem 53º00 ′N og 55º00 ′N,
at beholde sild om bord fra de områder, der er fastsat i stk. 1, litra f),nr. ii), og stk. 1, litra h). Den eneste tilladte fangstmetode er drivgarns-
fiskeri med redskaber med en maskestørrelse på 54 mm eller derover.
Artikel 21
Restriktioner i fiskeriet efter brisling for at beskytte sild
1. Det er forbudt at beholde brisling om bord, der er taget inden for
de geografiske områder og i de perioder, der er nævnt nedenfor:
a) Fra den 1. januar til den 31. martsog fra den 1. oktober til den 31.
december i ICES' statistiske rektangel 39E8. Ved anvendelse af
denne forordning afgrænses dette ICES-rektangel af en linje, som
fra Det Forenede Kongeriges østkyst løber stik øst langs 55º00 ′N
til 1º00′V, derfra stik nord til 55º30 ′N og derfra stik vest til Det
Forenede Kongerigeskys t.
b) Fra den 1. januar til den 31. martsog fra den 1. oktober til den 31.
december i det indre af Moray Firth vest for 3º30 ′V og i det indre
af Firth of Forth vest for 3º00 ′V.
c) Fra den 1. juli til den 31. oktober i det geografiske område, der har
følgende afgrænsninger:
— Danmarks vestkyst ved 55º30 ′N
— 55º30 ′N, 7º00 ′Ø
— 57º00 ′N, 7º00 ′Ø
— Danmarks vestkyst ved 57º00 ′N.
2. Dog er det tilladt, at brisling fra alle de nævnte områder beholdes
om bord, hvismængden ikke overs tiger 5 % i levende vægt af densamlede ombordværende mængde marine organismer, som er taget ihvert særskilt område i en af de nævnte perioder.
Artikel 22
Restriktioner i fiskeriet efter makrel
1. Det er forbudt at beholde makrel om bord, som er taget i det
geografiske område, der har følgende afgrænsninger:
— et punkt på Det Forenede Kongeriges sydkyst ved 2º00 ′V
— 49º30 ′N, 2º00 ′V
— 49º30 ′N, 7º00 ′V
— 52º00 ′N, 7º00 ′V1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 13
▼B
— et punkt på Det Forenede Kongeriges vestkyst ved 52º00 ′N,
medmindre vægten af makrel ikke overstiger 15 % i levende vægt af
den samlede ombordværende mængde af makrel og andre marine orga-
nismer, som er taget i dette område.
2. Stk. 1 gælder ikke for:
a) fartøjer, der udelukkende anvender hildingsgarn og/eller håndliner
b) fartøjer, der anvender bundtrawl, snurrevod eller lignende trukne
redskaber, hvis de om bord har mindst 75 % i levende vægt af
marine organismer, bortset fra ansjos, sild, hestemakrel, makrel,
pelagisk blæksprutte og sardin, beregnet som en procentvis andelaf den samlede levende vægt af de ombordværende marine orga-nismer
c) fartøjer, som ikke er udrustet til fiskeri, og til hvilke der omlades
makrel.
3. Alle makreller om bord anses for at være fanget inden for det
område, der er omhandlet i stk. 1, undtagen de mængder, for hvilke
der i henhold til nedenstående afsnit er afgivet erklæring om, at devar om bord, inden fartøjet sejlede ind i dette område.
Føreren af et fartøj, der agter at sejle ind i dette område for at fiske og
medfører fangst af makrel, skal underrette kontrolmyndigheden i den
medlemsstat, i hvis område han agter at fiske, om det forventede tids-
punkt og sted for ankomsten i dette område. Underretningen skal sketidligst 36 og senest 24 timer, før fartøjet sejler ind i dette område.
Ved indsejlingen i dette område skal han underrette den kompetente
kontrolmyndighed om de mængder makrel, han har om bord, og som
er indført i logbogen. Føreren skal på forlangende lade sin logbog og
de ombordværende fangster kontrollere på et tidspunkt og sted, derfastsættes af den kompetente kontrolmyndighed. Tidspunktet kan ikkeligge mere end seks timer efter, at kontrolmyndigheden har modtagetmeddelelsen om den ombordværende mængde makrel, og stedet skal
ligge så nært som muligt ved stedet for indsejlingen i dette område.
Føreren af et fartøj, der agter at sejle ind i dette område for at foretage
omladning af makrel til sit fartøj, skal underrette den kompetentekontrolmyndighed i den medlemsstat, inden for hvis område omlad-ningen skal ske, om det forventede tidspunkt og sted for denne.
Underretningen skal ske tidligst 36 og senest 24 timer, før omladningen
påbegyndes. Føreren skal, så snart omladningen har fundet sted, giveden kompetente kontrolmyndighed meddelelse om de mængde makrel,som er blevet omladet til hans fartøj.
De kompetente kontrolmyndigheder er:
— for Frankrig:
Mimer, telex: Paris25 08 23
— for Irland:
Department of Marine, telex: Dublin 917 98 MRNE
— for Det Forenede Kongerige:
Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, telex: London 212 74.
Artikel 23
Restriktioner i fiskeriet efter ansjos
1. Det er forbudt at beholde fangster af ansjos om bord taget med
flydetrawl i ICES-afsnit VIIIc eller at fiske efter ansjos med flydetrawli dette afsnit.
2. I det i stk. 1 nævnte afsnit er det forbudt samtidig at have flyde-
trawl og snurpenot om bord.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 14
▼B
Artikel 24
Restriktioner i fiskeriet efter tun
1. Det er forbudt at beholde bugstribet bonit, storøjet tun og
gulfinnet tun om bord, der er taget med snurpenot i farvande der
henhører under Portugals højhedsområder eller jurisdiktion, i ICES-underområde X nord for 36º30 ′N og i CECAF-område nord for 31º
N og øst for 17º30 ′V, eller at fiske efter de nævnte arter i de nævnte
områder med de nævnte redskaber.
2. Det er forbudt at beholde tun om bord, der er taget med drivgarn i
farvande, der henhører under Portugalsog Spanienshøjheds område
eller jurisdiktion i ICES-underområde VIII, IX og X og i CECAF-området omkring De Kanariske Øer og Madeira eller at fiske efter denævnte arter i de nævnte områder med de nævnte redskaber.
Artikel 25
Restriktioner i fiskeriet efter reje for at beskytte fladfisk
1. Det er forbudt at beholde hestereje og rejekonge om bord, der er
taget med et bundtrukket redskab med en hvilken som helst maskestør-
relse på mellem 16 og 31 mm, medmindre fartøjet permanent harinstalleret en anordning til adskillelse af fladfisk fra hestereje og reje-konge efter fangsten.
2. Der skal anvendes sorteringstrawl eller et redskab med sorterings-
rist til fangst af hestereje og rejekonge. Gennemførelsesbestemmelserne
til dette stykke fastsættes efter proceduren i artikel 48.
3. Dog er det tilladt at beholde hestereje og rejekonge om bord på
fartøjer, der ikke opfylder betingelserne i stk. 1 og 2, hvis mængderneikke overstiger 5 % i levende vægt af den samlede mængde af ombord-værende marine organismer.
Artikel 26
Restriktioner i fiskeriet efter laks og havørred
1. Fangster af laks og havørred må ikke beholdes om bord eller
omlades, landes, transporteres, opbevares, sælges, frembydes ellerudbydes til salg, men skal straks genudsættes, når de er taget:
— i farvande uden for en grænse på 6 sømil målt fra medlemsstaternes
basislinjer i region 1, 2, 3 og 4
— uden for farvandene under medlemsstaternes højhedsområde eller
jurisdiktion i region 1, 2, 3 og 4, uanset artikel 2, stk. 1, dogundtagen farvandene under Grønlandsog Færøernesjuris diktion
— med trukne redskaber.
2. Stk. 1 anvendesikke på laksog havørred taget i Skagerrak og
Kattegat.
Artikel 27
Restriktioner i fiskeriet efter sperling for at beskytte andre rund-
fisk
1. Det er forbudt at beholde fangster af sperling om bord, som er
taget med trukne redskaber i et område, der afgrænses af en linjegennem følgende punkter:
— et punkt ved 56º N på Det Forenede Kongeriges østkyst til 2º Ø
— derfra mod nord til 58º N, vest til 0º30 ′V, nord til 59º15 ′N, øst til
1º Ø, nord til 60º N, vest til 0º00 ′
— derfra mod nord til 60º30 ′N, mod vest til Shetlandsøernes kyst,
derfra mod vest fra 60º N på Shetlandsøernes vestkyst til 3º V,syd til 58º30 ′N
— og derfra mod vest til Det Forenede Kongeriges kyst.
2. Dog er det tilladt at beholde fangster af sperling om bord fra det i
stk. 1 nævnte område, der er taget med de i samme stykke nævnteredskaber, hvis de ikke overstiger 5 vægtprocent af de samlede1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 15
▼B
ombordværende mængder marine organismer, der er taget i nævnte
område med de pågældende redskaber.
Artikel 28
Restriktioner i fiskeriet efter kulmule
1. Det er forbudt at anvende trawl, snurrevod og lignende trukne
redskaber i de geografiske områder og de perioder, der er nævntnedenfor:
a) Fra den 1. september til den 31. december i det geografiske område,
der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter:
— punktet Cabo Prior på Spaniensnordkys t (43º34 ′N, 8º19 ′V)
— 43º50 ′N, 8º19 ′V
— 43º25 ′N, 9º12 ′V
— punktet Cabo Villano på Spaniens vestkyst (43º10 ′N, 9º12 ′V).
b) Fra den 1. oktober til den 31. december i det geografiske område,
der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter:
— punktet Cabo Corrubedo på Spaniens vestkyst (42º35 ′N, 9º05 ′
V)
— 42º35 ′N, 9º25 ′V
— 43º00 ′N, 9º30 ′V
— et punkt på Spaniens vestkyst ved 43º00 ′N.
c) Fra den 1. december til den sidste dag i februar i det følgende år i
det geografiske områder, der afgrænses af en linje gennem følgendeskæringspunkter:
— et punkt på Portugals vestkyst ved 37º50 ′N
— 37º50 ′N, 9º08 ′V
— 37º00 ′N, 9º07 ′V
— et punkt på Portugals vestkyst ved 37º00 ′N.
2. I de områder og i de perioder, der er nævnt i stk. 1, er det forbudt
at medføre trawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber, medmindre
de er bortstuvet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 20,
stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93.
Artikel 29
Restriktioner i fiskeriet efter rødspætte
1. Det er forbudt fartøjer med en længde overalt på over 8 m at
fiske med bundtrawl, snurrevod eller lignende bundtrukne redskaber ifølgende geografiske områder:
a) området inden for 12 sømil ud for Frankrigs kyster nord for 51º00 ′
N, samt ud for Belgiens og Nederlandenes kyster op til 53º00 ′N,
målt fra basislinjerne
b) et område, der afgrænses af en linje gennem følgende skærings-
punkter:
— et punkt på Danmarks vestkyst ved 57º00 ′N
— 57º00 ′N, 7º15 ′Ø
— 55º00 ′N, 7º15 ′Ø
— 55º00 ′N, 7º00 ′Ø
— 54º30 ′N, 7º00 ′Ø
— 54º30 ′N, 7º30 ′Ø
— 54º00 ′N, 7º30 ′Ø
— 54º00 ′N, 6º00 ′Ø
— 53º50 ′N, 6º00 ′Ø
— 53º50 ′N, 5º00 ′Ø
— 53º30 ′N, 5º00 ′Ø
— 53º30 ′N, 4º15 ′Ø
— 53º00 ′N, 4º15 ′Ø
— et punkt på Nederlandeneskys t ved 53º00 ′N1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 16
▼B
c) området inden for 12 sømil ud for Danmarks vestkyst fra 57º00 ′N
op til Hirtshals Fyr, målt fra basislinjerne.
2. a) Dog må fartøjer, for hvilke der er udstedt en særlig fiskeritilla-
delse efter artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1627/94, fiske ide i stk. 1 nævnte områder med bomtrawl. Det er forbudt atanvende bomtrawl med en bomlængde på over 9 m eller
bomtrawl, hvis samlede bomlængde målt som summen af hver
bom overstiger 9 m eller kan forlænges til mere end 9 m,medmindre der fiskes med redskaber med en maskestørrelse påmellem 16 og 31 mm. Længden af en bom målesmellem densyderpunkter inklusive alle hertil fastgjorte anordninger.
b) Uanset artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1627/94 kan der til
de i litra a) nævnte formål udstedes særlige fiskeritilladelser for
fartøjer med en længde overalt på over 8 m.
c) Fartøjer, der har fået tildelt særlig fiskeritilladelse som nævnt i
litra a) og b) skal opfylde følgende krav:
— de skal være anført på en liste, som hver medlemsstat skal
indgive til Kommissionen, således at den samlede maskinef-fekt af fartøjerne på hver enkelt liste ikke er større end densamlede maskineffekt, der forelå for hver medlemsstat pr. 1.januar 1998
— deres maskineffekt må ikke på noget tidspunkt overstige
221 kW, idet fartøjer med nedsat maskineffekt ikke forud foreffektnedsættelsen må have haft en maskineffekt på mere end300 kW.
d) Et fartøj, der er optaget på listen, kan erstattes af et eller flere
andre fartøjer, forudsat at:
— den enkelte erstatning ikke fører til en forøgelse af den
enkelte medlemsstats samlede maskineffekt som angivet i
litra c), første led
— maskineffekten for det fartøj, der erstatter, ikke på noget tids-
punkt overstiger 221 kW
— maskineffekten for det fartøj, der erstatter, ikke er nedsat, og
— længden overalt for det fartøj, der erstatter, ikke overstiger
24 m.
e) En maskine på et fartøj, der er anført på en medlemsstats liste,
kan erstattes, forudsat at:
— erstatningen af en maskine ikke bevirker, at fartøjets maskin-
effekt på noget tidspunkt overstiger 221 kW
— den maskine, der erstatter, ikke er en maskine med nedsat
effekt, og
— effekten for den maskine, der erstatter, er sådan, at erstat-
ningen ikke bevirker en forøgelse af den samledemaskineffekt for den pågældende medlemsstat som anført ilitra c), første led.
f) Fiskerifartøjer, der ikke opfylder de i dette stykke nævnte krav,
får inddraget deres særlige fiskeritilladelse.
3. Uanset stk. 2, litra a), er det tilladt for fartøjer, der har en særlig
fiskeritilladelse, og som har hesterejefiskeri som hovedaktivitet, atanvende bomme, hviss amlede bomlængde er på over 9 m, når de
fisker med redskaber med en maskestørrelse på mellem 80 og 99 mm,
forudsat at der er udstedt en supplerende særlig fiskeritilladelse medhenblik herpå til disse fartøjer. Den særlige fiskeritilladelse tages hvertår op til revision.
Et eller flere fiskerfartøjer, hvortil der er udstedt en sådan supplerende
særlig fiskeritilladelse, kan erstattes af andre fiskerfartøjer, forudsat:
— at erstatningsfartøjets tonnage ikke overstiger 70 BRT, og at det
højst måler 20 m længde overalt, eller
— forudsat at erstatningsfartøjets maskineffekt ikke overstiger 180 kW,
og at det højst måler 20 m længde overalt.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 17
▼B
Fiskerfartøjer, der ikke længere opfylder kravene i dette stykke, får
inddraget deres særlige fiskeritilladelse for stedse.
4. a) Som undtagelse fra stk. 1
— kan fartøjer, hvis maskineffekt ikke på noget tidspunkt over-
stiger 221 kW, idet fartøjer med nedsat maskineffekt ikkeforud for effektnedsættelsen må have haft en maskineffekt
på mere end 300 kW, ►
M3fiske i de nævnte områder med
skovlbundtrawl eller snurrevod ◄
— kan fartøjer, der driver parfiskeri, og hvis samlede maskinef-
fekt ikke på noget tidspunkt overstiger 221 kW, idet fartøjer
med nedsat maskineffekt ikke forud for effektnedsættelsen må
have haft en maskineffekt på mere end 300 kW, fiske i denævnte områder med parbundtrawl.
b) Dog kan fartøjer, hvis maskineffekt overstiger 221 kW, anvende
skovlbundtrawl eller snurrevod, eller fartøjer, der driver parfi-skeri, og hvis samlede maskineffekt overstiger 221 kW, kandrive fiskeri med parbundtrawl, idet dog:
i) — den fangst af tobis og/eller brisling, der beholdes om
bord, og som er taget i de nævnte områder, mindst udgør
90 % i levende vægt af den samlede mængde ombordvæ-
rende marine organismer, der er taget i de nævnteområder, og
— fangsten af rødspætte og/eller tunge, der beholdes om
bord, og som er taget i de nævnte områder, ikke over-
stiger 2 % i levende vægt af den samlede mængdeombordværende marine organismer, der er taget i denævnte områder
eller
ii)
— den anvendte maskestørrelse er på mindst 100 mm ved
skovlbundtrawl eller parbundtrawl, og
— fangsten af rødspætte og/eller tunge, der beholdes om
bord, og som er taget i de nævnte områder, ikke over-
stiger 5 % i vægt af den samlede mængde
ombordværende marine organismer, der er taget i denævnte områder
eller
iii) — den anvendte maskestørrelse er på mindst 80 mm, og
— anvendelsen af disse maskestørrelser er begrænset til et
område inden for 12 sømil ud for Frankrigs kyst ved
51º00′N, og
— mængderne af ►
M1rødspætte og/eller tunge ◄, der
beholdesom bord, og s om er fanget i de nævnte områder,ikke overstiger 5 % af den samlede levende vægt af
marine organismer om bord, der er fanget i de nævnte
områder
eller
iv) den anvendte maskestørrelse er på mindst 100 mm ved snur-
revod.
5.►
M3I områder, hvor det er forbudt at anvende bomtrawl, skov-
ltrawl, parbundtrawl eller snurrevod, ◄er det forbudt at medføre
sådanne redskaber, medmindre de er bortstuvet i overensstemmelsemed bestemmelserne i artikel 20, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/
93.
6. Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel vedtages efter
proceduren i artikel 48.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 18
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼B
AFSNIT V
RESTRIKTIONER I UDØVELSEN AF VISSE FORMER FOR
FISKERI OG TILKNYTTEDE AKTIVITETER
Artikel 30
Restriktioner i anvendelsen af bundtrukne redskaber
1. Det er forbudt fartøjer at anvende eller have bomtrawl om bord
med en bomlængde på over 24 m eller bomtrawl, hviss amledebomlængde målt som summen af længden af hver bom overstiger24 m eller kan forlængestil mere end 24 m. Længden af en bommåles mellem dens yderpunkter inklusive alle hertil fastgjorte anord-
ninger.
2. Det er forbudt fartøjer at anvende bomtrawl med en maskestør-
relse på mellem 32 og 99 mm i hvert af følgende geografiske områder:
a) Nordsøen nord for en linje gennem følgende punkter:
— et punkt på Det Forenede Kongeriges østkyst ved 55º N
— derfra mod øst til 55º N, 5º Ø
— derfra mod nord til 56º N— og derfra mod øst til et punkt på Danmarks vestkyst ved 56º N.
b) ICES-afsnit Vb og ICES-underområde VI nord for 56º N.
I de i litra a) og b) nævnte områder er det forbudt at medføre bomtrawl
med en maskestørrelse på mellem 32 og 99 mm, medmindre det er
bortstuvet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 20, stk. 1,i forordning (EØF) nr. 2847/93.
3. Det er forbudt fartøjer at anvende skovlbundtrawl, parbundtrawl
eller snurrevod med en maskestørrelse på mellem 80 og 99 mm indenfor det geografiske område, der er nævnt i stk. 2, litra a). I detteområde er det forbudt at medføre skovlbundtrawl, parbundtrawl ellersnurrevod med en maskestørrelse på mellem 80 og 99 mm, medmindre
de er bortstuvet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 20,
stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93.
Artikel 31
Ukonventionelle fangstmetoder
1. Det er forbudt at tage marine organismer ved anvendelse af
metoder, der omfatter brug af sprængstoffer, giftige eller bedøvendestoffer eller elektrisk strøm.
2. Det er forbudt at sælge, frembyde eller udbyde marine organismer
til salg, der er taget ved anvendelse af metoder, der omfatter brug afenhver form for projektil.
Artikel 32
Restriktioner i anvendelsen af automatisk klassificeringsudstyr
1. Det er forbudt om bord på et fiskerfartøj at medføre eller anvende
udstyr, som automatisk kan klassificere sild, makrel og hestemakrelefter størrelse eller køn.
2. Det er dog tilladt at medføre og anvende sådant udstyr, forudsat:
a) at fartøjet ikke samtidig om bord medfører eller anvender enten
trukne redskaber med en maskestørrelse på under 70 mm eller en
eller flere snurpenoter eller lignende fiskeredskaber
eller
b) i) at hele den fangst, der lovligt må beholdes om bord, opbevares i
frossen tilstand, at de klassificerede fisk fryses omgående efterklassificeringen, og at ingen klassificerede fisk genudsættesundtagen som krævet i artikel 19, og1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 19
▼M1
▼B
▼B
ii) at udstyret installeres og placeres således på fartøjet, at det sikrer
omgående frysning og ikke tillader genudsætning.
3. Fartøjer med tilladelse til at fiske i Østersøen, Bælterne og
Øresund kan medføre automatisk klassificeringsudstyr i Kattegat,
forudsat at der er udstedt en særlig fiskeritilladelse med henblik herpå.
Den særlige fiskeritilladelse skal indeholde en nærmere angivelse af
arter, områder, tidsrum og alle øvrige eventuelle betingelser vedrørendebrugen og tilstedeværelsen af det automatiske klassificeringsudstyr ombord.
Artikel 33
Restriktioner i anvendelsen af snurpenot
1. Det er forbudt at indkredse flokke eller grupper af havpattedyr
ved hjælp af snurpenot.
2. Stk. 1 gælder uanset artikel 1 i alle farvande for alle fartøjer, der
fører en medlemsstats flag eller er registreret i en medlemsstat.
3. Stk. 1 gælder dog ikke for fartøjer, der fisker på betingelser, der
er fastlagt i henhold til aftalen om det internationale program for beva-
relse af delfiner (Washington den 15. maj 1998), undertegnet afFællesskabet den 12. maj 1999. Disse fartøjers navne og tekniskekarakteriska opføres på en liste, som udarbejdes af Kommissionen efterproceduren i artikel 48.
Artikel 34
Restriktioner i fiskeriet i zonerne på 12 sømil omkring Det
Forenede Kongerige og Irland
1. Det er forbudt fartøjer at fiske med bomtrawl i områderne på
12 sømil ud for Det Forenede Kongeriges og Irlands kyster målt fra
de basislinjer, der benyttes til fastsættelse af territorialfarvandene.
2. Dog er det tilladt fartøjer i følgende kategorier at fiske med
bomtrawl i de i stk. 1 nævnte områder:
a) fartøjer, der er taget i brug før den 1. januar 1987, og hvismas kin-
effekt ikke overstiger 221 kW og, når det gælder fartøjer mednedsat maskineffekt, 300 kW før effektnedsættelsen
b) fartøjer, der er taget i brug efter den 31. december 1986, og hvis
maskineffekt ikke er nedsat og ikke overstiger 221 kW, og hvislængde overalt ikke overstiger 24 m
c) fartøjer, hvis maskine er blevet udskiftet efter den 31. december
1986 med en maskine, hvis maskineffekt ikke er nedsat og ikke
overstiger 221 kW.
3. Uanset stk. 2 er det forbudt at anvende bomtrawl med en
bomlængde på over 9 m eller bomtrawl, hviss amlede bomlængdemålt som summen af længden af hver bom overstiger 9 m eller kanforlænges til mere end 9 m, medmindre der fiskes med redskaber meden maskestørrelse på mellem 16 og 31 mm. Længden af en bom måles
mellem dens yderpunkter inklusive alle hertil fastgjorte anordninger.
4. Fiskerfartøjer, der ikke opfylder kriterierne i stk. 2 og 3, må ikke
udøve fiskeri som nævnt i disse stykker.
5. For fartøjer, der ikke må fiske med bomtrawl, er det forbudt at
have sådanne redskaber om bord i de i denne artikel nævnte områder,medmindre de er bortstuvet i overensstemmelse med bestemmelserne iartikel 20, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/98.
6. Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel fastsættes efter
proceduren i artikel 48.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 20
▼M3
▼B
▼B
AFSNIT VI
SÆRLIGE BESTEMMELSER GÆLDENDE FOR SKAGERRAK
OG KATTEGAT
Artikel 35
Uanset artikel 19, stk. 1, må marine organismer, der ikke opfylder
kravene til mindstemål, og som er taget i Skagerrak eller Kattegat,beholdes om bord eller omlades, landes, transporteres, opbevares,
sælges, frembydes eller udbydes til salg inden for en grænse på 10 %
i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord.
Artikel 36
Laks og havørred må ikke beholdes om bord eller omlades, landes,
transporteres, opbevares, sælges, frembydes eller udbydes til salg, menskal straks genudsættes, når de tages i Skagerrak eller Kattegat udenfor grænsen på 4 sømil målt fra medlemsstaternes basislinjer.
Artikel 37
1. Det er i perioden fra den 1. juli til den 15. september forbudt at
anvende trawl med en maskestørrelse på under 32 mm i farvandene
inden for 3 sømil fra basislinjerne i Skagerrak og Kattegat.
2. Dog kan der ved trawlfiskeri i nævnte farvande og i nævnte
periode
— anvendes redskaber med en mindstemaskestørrelse på 30 mm ved
fiskeri efter dybhavsrejer (Pandalus borealis)
— anvendes redskaber med alle maskestørrelser ved fiskeri efter
ålekvabbe (Zoarcesviviparus ), kutling (Gobiidae) eller ulk (Cottus
spp.), der skal bruges som madding.
Artikel 38
Sild, makrel og brisling, der er taget med trawl eller snurpenot fra
midnat lørdag til midnat søndag i Skagerrak og fra midnat fredag tilmidnat søndag i Kattegat, må ikke beholdes om bord.
Artikel 39
Det er forbudt at anvende bomtrawl i Kattegat.
Artikel 40
I de perioder og i de områder, der er nævnt i artikel 37, 38 og 39, hvor
der ikke må fiskes med trawl eller bomtrawl, er det forbudt at medføre
sådanne redskaber, medmindre de er bortstuvet i overensstemmelse
med artikel 20, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93.
Artikel 41
Uanset artikel 31 er det tilladt at anvende elektrisk strøm eller harpun-
skydevåben til fangst af tun og brugde (Cetorhinus maximus) iSkagerrak og Kattegat.
AFSNIT VII
TEKNISKE BESTEMMELSER
Artikel 42
Forarbejdning
1. Det er forbudt at foretage nogen form for fysisk eller kemisk
forarbejdning af fisk til fiskemel, fiskeolie eller lignende varer ombord på fiskerfartøjer eller at omlade fangster til sådanne formål. Dette
forbud gælder ikke forarbejdning eller omladning af fiskeaffald.
2. Stk. 1 gælder dog ikke for produktion af surimi og fiskepulp om
bord på fiskerfartøjer.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 21
▼B
Artikel 43
Videnskabelig forskning
1. Denne forordning gælder ikke for fiskeri, som udelukkende drives
med henblik på videnskabelige undersøgelser, som udføres med tilla-delse fra den eller de pågældende medlemsstater og under dennes eller
disses myndighed, og som på forhånd er meddelt Kommissionen og
den eller de medlemsstater, i hvis farvande forskningen foregår.
2. Marine organismer, der tages til det i stk. 1 nævnte formål, må
sælges, opbevares, frembydes eller udbydes til salg, forudsat:
— at de opfylder normerne i bilag XII til nærværende forordning og de
handelsnormer, der er vedtaget i henhold til artikel 2 i Rådets
forordning (EØF) nr. 3759/92 af 17. december 1992 om den fælles
markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter(
1), eller
— at de sælges direkte til andre formål end konsum.
Artikel 44
Udsætning og omplantning
1. Denne forordning gælder ikke fiskeri, der alene tager sigte på
udsætning eller omplantning af marine organismer med tilladelse framyndigheden i den eller de pågældende medlemsstater og under dennes
eller disses myndighed. Foregår der udsætning eller omplantning i en
anden eller i andre medlemsstaters farvande, skal Kommissionen ogden/de pågældende medlemsstater underrettes på forhånd.
2. Marine organismer, der tages til de i stk. 1 nævnte formål og
derefter genudsættes levende, må sælges, opbevares, frembydes og
udbydes til salg, hvis de opfylder handelsnormer, der er vedtaget ihenhold til artikel 2 i forordning (EØF) nr. 3759/92.
AFSNIT VIII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 45
1. Hvisøjeblikkeligt indgreb er påkrævet, for at bes tande af marine
organismer kan bevares, kan Kommissionen ud over bestemmelserne i
denne forordning eller som undtagelse fra disse vedtage de nødvendigeforanstaltninger efter proceduren i artikel 48.
2. Hvis visse arter eller fiskepladser er alvorligt truet og en udsæt-
telse ville medføre skade, som vanskeligt ville kunne genoprettes, kan
en medlemsstat træffe ikke-diskriminerende bevarelsesforanstaltningerfor de farvande, der hører under densjuris diktion.
3. De i stk. 2 nævnte foranstaltninger med medfølgende begrundelse
meddeles Kommissionen og de øvrige medlemsstater, så snart de er
vedtaget.
Kommissionen godkender sådanne foranstaltninger eller kræver dem
annulleret eller ændret inden for ti arbejdsdage efter modtagelsen af
meddelelsen. Kommissionens afgørelse meddeles straks medlemssta-
terne.
Medlemsstaterne kan indbringe Kommissionens afgørelse for Rådet
senest ti arbejdsdage efter modtagelsen af meddelelsen.
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe anden afgørelse inden for en
måned.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 22
(1) EFT L 388 af 31.12.1992, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forord-
ning (EF) nr. 3318/94 (EFT L 350 af 31.12.1994, s. 15).
▼B
Artikel 46
1. Medlemsstaterne kan træffe foranstaltninger til bevarelse og
forvaltning af bestande
a) når der er tale om rent lokale bestande, som kun er af betydning for
fiskerne i den pågældende medlemsstat, eller
b) i form af betingelser eller detaljerede ordninger til begrænsning af
fangsterne ved tekniske foranstaltninger
i) som supplerer dem, der er fastsat i Fællesskabets fiskeriforsk-
rifter, eller
ii) som er mere vidtgående end de minimumskrav, der er fastlagt i
nævnte forskrifter,
forudsat at disse foranstaltninger kun gælder for fiskere fra den pågæl-
dende medlemsstat, er forenelige med fællesskabsretten og er i
overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik.
2. Kommissionen underrettes om alle planer om indførelse eller
ændring af nationale tekniske foranstaltninger så betids, at den kanfremsætte sine bemærkninger.
Hvis Kommissionen senest en måned efter denne meddelelse anmoder
herom, suspenderer den pågældende medlemsstat iværksættelsen af depåtænkte foranstaltninger indtil udløbet af en frist på tre måneder fradatoen for meddelelsen, for at Kommissionen inden for denne frist
kan træffe afgørelse om, hvorvidt de pågældende foranstaltninger er i
overensstemmelse med stk. 1.
Fastslår Kommissionen ved en beslutning, der meddeles alle medlems-
staterne, at en påtænkt foranstaltning ikke er i overensstemmelse medstk. 1, kan den pågældende medlemsstat ikke iværksætte foranstalt-ningen, medmindre de nødvendige ændringer foretages.
Den pågældende medlemsstat underretter straks de øvrige medlems-
stater og Kommissionen om de vedtagne foranstaltninger efter at have
foretaget eventuelle nødvendige ændringer.
3. Medlemsstaterne giver efter anmodning Kommissionen alle de
oplysninger, der er nødvendige for at kunne vurdere, om deres tekniske
foranstaltninger er i overensstemmelse med stk. 1.
4. På Kommissionens initiativ eller på begæring af en medlemsstat
kan spørgsmålet om, hvorvidt en national teknisk foranstaltning, deranvendes af en medlemsstat, er i overensstemmelse med stk. 1, afgøresefter proceduren i artikel 48. Hvis en sådan afgørelse træffes, anvendesbestemmelserne i stk. 2, tredje og fjerde afsnit.
5. Foranstaltninger vedrørende fiskeri fra land meddeles Kommis-
sionen af den pågældende medlemsstat til orientering.
Artikel 47
1. Senest et år efter denne forordnings ikrafttræden træffer Rådet på
forslag af Kommissionen afgørelse om fastsættelse af regler vedrørende
brug af kombinationer af maskestørrelser, som skal anvendes fra og
med datoen for forordningens iværksættelse.
Senest tre år efter denne forordnings iværksættelse træffer Rådet på
forslag af Kommissionen afgørelse om revision og ændring af bestem-melserne i bilag I-XI, der finder anvendelse et år efter vedtagelsen afdenne afgørelse.
2. I årene 1998, 1999 og 2000 prioriterer medlemsstaterne, når de
ansøger om midler fra Kommissionen til gennemførelse af forsøgspro-
jekter, først og fremmest forsøgsprojekter, der vedrører nyttevirkningen
af kvadratmaskede paneler og andre anordninger til forøgelse af trukneredskabers selektivitet. I forbindelse med bedømmelsen af forsøgspro-jekterne giver Kommissionen sådanne projekter første prioritet.
Kommissionen forelægger Rådet en redegørelse for resultaterne af
nævnte forsøgsprojekter senest fire år efter vedtagelsen af denneforordning og fremsætter samtidig passende forslag.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 23
▼B
Rådet træffer afgørelse om disse forslag senest et år efter forelæg-
gelsen.
Artikel 48
Gennemførelsesbestemmelser til denne forordning vedtages efter proce-
duren i artikel 18 i forordning (EØF) nr. 3760/92. Sådanne
bestemmelser kan bl. a. omfatte:
— tekniske bestemmelser for måling af trådtykkelse
— tekniske bestemmelser for måling af maskestørrelse— prøvetagningsbestemmelser
— lister over og tekniske beskrivelser af anordninger, der kan fast-
gørestil reds kaber
— tekniske bestemmelser for måling af maskineffekt— tekniske bestemmelser vedrørende kvadratmaskede net— tekniske bestemmelser vedrørende netmateriale— ændringer af reglerne for brugen af kombinationer af maskestør-
relser.
Artikel 49
Følgende artikler og bilag i forordning (EF) 894/97 ophævesmed virk-
ning fra den 1. januar 2000:
— artikel 1-10
— artikel 12-17— bilag I-VII.
Henvisninger til nævnte forordning betragtes som henvisninger til
denne forordning og skal læses i overensstemmelse med sammenlig-ningstabellen i bilag XV.
De videnskabelige betegnelser for marine organismer, der er nævnt
specifikt i denne forordning, er anført i bilag XIV.
Artikel 50
Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørel-
sen iDe Europæiske Fællesskabers Tidende .
Den anvendes fra den 1. januar 2000, bortset fra artikel 32, stk. 3, og
artikel 47, der anvendesfra datoen for denne forordningsikrafttræden.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 24
BILAG I
TRUKNE REDSKABER: Region 1 og 2, bortset fra Skagerrak og Kattegat
Maskestørrelser, målarter samt gældende procentvise andele af fangsten ved brug af en enkelt maskestørrelse
MålartMaskestørrelse (mm)
< 16 16-31 32-54 55-69 70-79 80-99 ≥100
Mindste procentvise andel af målarter
9590/60
(3)(5)60 3090/60
(4)90 35 3070
(6)Ingen
Tobis(Ammodytidae) (1)× × × × × × ×
Tobis(Ammodytidae) (2)× × × × × ×
Sperling(Trisopterus esmarkii) ×× × × × ×
Smelt(Atherina spp.,Osmerus spp.) × × × × × ×
Glyse(Trisopterus minutus) ×× × × × ×
Sølvtorsk(Gadus argenteus) ×× × × × ×
Rød båndfisk (Cepolidae) ×× × × × ×
Brisling(Sprattus sprattus) ×× × × × ×
Ål(Anguilla anguilla) ×× × × × ×
Ansjos(Engraulis encrasicholus) ×× × × × ×
Blåhvilling (Micromesistius poutassou) ×× × × × ×
Guldlaks(Argentinidae) ×× × × × ×
Sardin(Sardina pilchardus) ×× × × × ×
Rejer/hesterejer/ferskvandsrejer (Pandalus montagui, Crangon
spp.,Palaemon spp.)××× ××××
Makrel(Scomber spp.) ∅ ××××××
Hestemakrel (Trachurus spp.) ×× × × ×
Sild(Clupea harengus) ×× × × ×
Tiramet blæksprutte (Loliginidae, Ommastrephidae) ∅ ×× × × ×▼B1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 25
MålartMaskestørrelse (mm)
< 16 16-31 32-54 55-69 70-79 80-99 ≥100
Mindste procentvise andel af målarter
9590/60
(3)(5)60 3090/60
(4)90 35 3070
(6)Ingen
Hornfisk(Belone spp.) ∅ ×× × × ×
Skægtorsk(Trisopterus luscus) ∅ ×× × × ×
Rejer(Pandalus spp.,Parapenaeus longirostris) ∅ ×× × × ×
Havål(Conger conger) ∅ÿ× × × ×
Fjæsing(Trachinidae) ∅ÿ× × × ×
Knurhane(Triglidae) ÿ× × × ×
Ottearmet blæksprutte (Octopus vulgaris) ∅ÿ× × × ×
Troldhummer (Galatheidae) ∅ÿ× × × ×
Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) ∅ÿ× × × ×
Tunge(Solea vulgaris) ∅ÿ× ×
Rødspætte(Pleuronectes platessa) ∅ÿ× ×
Kulmule(Merluccius merluccius) ∅ÿ× ×
Glashvar(Lepidorhombus spp.) ∅ÿ× ×
Hvilling(Merlangius merlangus) ∅ÿ× ×
Slethvar(Scophthalmus rhombus) ∅ÿ× ×
Lubbe(Pollachius pollachius) ∅ÿ× ×
Ising(Limanda limanda) ∅ÿ× ×
Sepiablæksprutte (Sepia officinalis) ∅ÿ× ×
Bars(Dicentrarchus labrax) ∅ÿ× ×
Skrubbe(Platichtys flesus) ∅ÿ× ×
Rødtunge(Microstomus kitt) ∅ÿ× ×
Rødhaj(Scyliorhinidae) ∅ÿ× ×
Skærising(Glyptocephalus cynoglossus) ∅ÿ× ×▼B1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 26
MålartMaskestørrelse (mm)
< 16 16-31 32-54 55-69 70-79 80-99 ≥100
Mindste procentvise andel af målarter
9590/60
(3)(5)60 3090/60
(4)90 35 3070
(6)Ingen
Sanktpetersfisk (Zeus faber) ∅ÿ× ×
Kammusling (Chlamys opercularis) ∅ÿ× ×
Jomfruøsters (Chlamys varia) ∅ÿ× ×
Mulle(Mullidae) ∅ÿ× ×
Multe(Mugilidae) ∅ÿ× ×
Langhale(Nezumia spp.,Trachyrhynchus spp.,Malacocephalus
spp.)∅ÿ× ×
Hårhale(Trichiuridae) ∅ÿ× ×
Havtaske(Lophiidae) ∅ÿ× ×
Rokke(Rajidae) ∅ÿ× ×
Blankesten (Sparidae) ∅ÿ× ×
Pighvar(Psetta maxima) ∅ÿ× ×
Alle andre marine organismer ×
►M1(1) I Nordsøen fra 1. marts til 31. oktober, og hele året i resten af region 1 og 2, borstset fra Skagerrak og Kattegat. ◄
(2) I Nordsøen fra den 1. november til den sidste dag i februar.
(3) Den del af fangsten, der beholdes om bord, skal bestå af:
— mindst 90 % af en hvilken som helst blanding af to eller flere målarter, eller— mindst 60 % af enhver af målarterne og højst 5 % af en hvilken som helst blanding af torsk, kuller og sej og højst 15 % af en hvilken som helst blanding af de a rter,
der er markeret med » ∅«.
(
4) Den del af fangsten, der beholdes om bord, skal bestå af:
— mindst 90 % af en hvilken som helst blanding af to eller flere målarter, eller— mindst 60 % en hvilken som helst af målarterne og højst 5 % af en hvilken som helst blanding af torsk, kuller og sej og højst 15 % af enhver blanding af de art er, der
er markeret med»ÿ«.
(
5) Bestemmelser vedrørende begrænsninger i fangster af sild, der må beholdes om bord, hvis de er taget med redskab med en masketørrelse på 16-31 mm, find esi fælles -
skabslovgivningen om fastsættelse af de samlede tilladte fangstmængder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande samt af visse betingel ser for fiskeri af disse
fangstmængder.
►M1(6) I det første år efter datoen for iværksættelsen af denne forordning skal der gælde en mindste procentvis andel af målarter på 50 % for fangster i region 2, bortset
fra Nordsøen, ICES-afsnit Vb og underområde VI nord for 56º N. ◄▼B1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 27
BILAG II
TRUKNE REDSKABER: Region 3, bortset fra ICES-afsnit IXa øst for 7º23 ′48″V
Maskestørrelser, målarter samt gældende procentvise andele af fangsten ved brug af en enkelt maskestørrelse
MålarterMaskestørrelse (mm)
16-31 32-54 55-59 60-69 ≥70
Mindste procentvise andel af målarter
50 % 90 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Ingen
Tobis(Ammodytidae) ××× × ×
Sperling(Trisopterus esmarkii) ××× × ×
Brilsing(Sprattus sprattus) ××× × ×
Ål(Anguilla anguilla) ××× × ×
Ansjos(Engraulis encrasicholus) ××× × ×
Smelt(Atherina spp.,Osmerus spp.) ××× × ×
Glyse(Trisopterus minutus) ××× × ×
Sølvtorsk(Gadiculus argenteus) ××× × ×
Rød båndfisk (Cepolidae) ××× × ×
Sardin(Sardina pilchardus) ××× × ×
Svømmekrabbe (Polybius henslowi) ×× × × ×
Rejer/hesterejer/ferskvandsrejer (Pandalus montagui, Crangon
spp.,Palaemon spp.)× ××××××
Makrel(Scomber spp.) ×× × ×
Hestemakrel (Trachurus spp.) ×× × ×
Sild(Clupea harengus) ×× × ×
Blåhvilling (Micromesistius poutassou) ×× × ×
Guldlaks(Argentinidae) ×× × ×
Blæksprutte (Loliginidae, Ommastrephidae) ×× × ×
Hornfisk(Belone spp.) ×× × ×▼B1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 28
MålarterMaskestørrelse (mm)
16-31 32-54 55-59 60-69 ≥70
Mindste procentvise andel af målarter
50 % 90 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Ingen
Skægtorsk(Trisopterus spp.) ×× × ×
Dicologoglossa cuneata ×× × ×
Rejer(Pandalus spp.) × ××××
Beryx(Bramidae, Berycidae) ×××
Havål(Conger conger) ×××
Blankesten (Sparidae , bortset fra Spondyliosoma cantharus) ×××
Blåkæft(Scorpaenidae) ×××
Tunge(Microchirus azevia, Microchirus variegatus) ×××
Sortvels(Phycis spp.) ×××
Fjæsing(Trachinidae) ×××
Knurhane(Triglidae) ×××
Pikarel(Centracanthidae) ×××
Ottearmet blæksprutte (Octopus vulgaris, Eledone cirrosa) ×××
Læbefisk(Labridae) ×××
Rejer(Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea,
Parapenaeus longirostris)×× ×
Sepiablæksprutte (Sepia officinalis) ××
Langhale(Malacocephalus spp.,Nezumia spp.,Trachyrhynchus
spp.)××
Rødhaj(Scyliorhinidae) ××
Glyse(Mora moro) ××
Troldhummer (Galatheidae) ××
Sanktpetersfisk (Zeus faber) ××
Mulle(Mullidae) ××
Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) ×▼B1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 29
MålarterMaskestørrelse (mm)
16-31 32-54 55-59 60-69 ≥70
Mindste procentvise andel af målarter
50 % 90 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Ingen
Alle andre marine organismer ×▼B1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 30
▼B
BILAG III
TRUKNE REDSKABER: ICES-afsnit IXa øst for 7º23 ′48″V
Maskestørrelser, målarter samt gældende procentvise andele af fangsten ved brug af en enkelt
maskestørrelse
MålarterMaskestørrelse (mm)
40-54 ≥55
Mindste procentvise andel af målarter
60 % (1) Ingen
Multe(Mugilidae) ××
Blankesten (Sparidae) ××
Mulle(Mullidae) ××
Knurhane(Triglidae) ××
Fjæsing(Trachinidae) ××
Læbefisk(Labridae) ××
Sortvels(Phycis spp.) ××
Dicologoglossa cuneata ××
Storskællet hvarre (Citharus linguatula) ××
Havål(Conger conger) ××
Søknæler(Squilla mantis) ××
Rejer(Parapenaeus longirostris, Pandalus spp.) ××
Tiarmet blæksprutte (Ommastrephidae, Loliginidae, Alloteuthis
spp.)××
Ottearmet blæksprutte (Octopus vulgaris) ××
Sepiablæksprutte (Sepiaspp.) ××
Makrel(Scomber spp.) ××
Hestemakrel (Trachurus spp.) ××
Blåhvilling (Micromesistius poutassou) ××
Ål(Anguilla anguilla) ××
Smelt(Atherina spp.,Osmerus spp.) ××
Hornfisk(Belone spp.) ××
Alle andre marine organismer ×
(1) En hvilken som helst blanding af andre arter anført i bilag XII, der beholdes om bord, må ikke overstige 10
vægtprocent af den samlede fangstmængde, der beholdes om bord.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 31
▼M1
BILAG IV
TRUKNE REDSKABER: Skagerrak og Kattegat
Maskestørrelser, målarter samt gældende procentvise andele af fangster ved brug af en enkelt
maskestørrelse
ArtMaskestørrelse (mm)
< 16 16-31 32-69 70-89 ≥90
Mindste procentvise andel af målarter
50 % 50 % 20 % 50 % 20 % 50 % 30 % Ingen
Tobis(Ammodytidae) (3) ××××××××
Tobis(Ammodytidae) (4) × ×××××
Sperling (Trisopterus esmarkii) × × × × × ×
Blåhvilling (Micromesistius
poutassou)×× × × × ×
Stor fjæsing (Trachinus draco) (1) × ×××××
Bløddyr (bortset fra Sepia) (1) × ×××××
Hornfisk (Belone belone) (1) × ×××××
Grå knurhane (Eutrigla gurnardus) (1) × ×××××
Guldlaks(Argentina s pp.) × × × × × ×
Brisling (Sprattus sprattus) × × × × × ×
Ål (Anguilla anguilla) × × × × × ×
Reje (Crangon spp., Palaemon
adspersus) (2)××××××
Makrel (Scomber spp.) × × × ×
Hestemakrel (Trachurus spp.) × × × ×
Sild (Clupea harengus) × × × ×
Dybhavsreje (Pandalus borealis) × × × ×
Reje (Crangon spp., Palaemon
adspersus) (1)××××
Hvilling (Merlangiusmerlangus ) × ×
Jomfruhummer (Nephrops
norvegicus)××
Alle andre marine organismer ×
(1) Kun inden for 4 sømil fra basislinjerne.
(2) Uden for 4 sømil fra basislinjerne.
(3) Fra 1. martstil 31. oktober i Skagerrak og fra 1. martstil 31. juli i Kattegat.
(4) I Skagerrak fra 1. november til den sidste dag i februar. I Kattegat fra den 1. august til den sidste dag i februar.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 32
▼B
BILAG V
TRUKNE REDSKABER: Region 4, 5 og 6
A.Region 4 og 5
ArtMaskestørrelse (mm)
20-39 40-64 ≥65
Mindste procentvise andel af målarter
50 % 80 % Ingen
Okseøjefisk (Boops boops) ***
Sardin(Sardina pilchardus) ***
Makrel(Scomber spp.) **
Hestemakrel (Trachurus spp.) **
Alle andre marine organismer *
B.Region 6
ArtMaskestørrelse (mm)
45-50 ≥100
Mindste procentvise andel af målarter
30 % Ingen
Reje(Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus
kroyeri)**
Alle andre marine organismer *1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 33
▼M3
BILAG VI
FASTSTÅENDE REDSKABER: Region 1 og 2
Maskestørrelse
Art10-30
mm50-70
mm90-99
mm100-119
mm120-219
mm≥220mm
Sardin(Sardina pilchardus) ** ** *
Ål(Anguilla anguilla) ***** *
Brisling(Sprattus sprattus) ***** *
Hestemakrel (Trachurus spp.) **** *
Sild(Clupea harengus) **** *
Makrel(Scomber spp.) **** *
Mulle(Mullidae) **** *
Hornfisk(Belone spp.) **** *
Bars(Dicentrarchus labrax) *** *
Multe(Mugilidae) *** *
Småplettet rødhaj (Scyliorhinus
canicula)*** *
Ising(Limanda limanda) ** *
Kuller(Melanogrammus
aeglefinus)** *
Hvilling(Merlangius
merlangus) (2)** *
Skrubbe(Platichthys flesus) ** *
Tunge(Solea vulgaris) ** *
Rødspætte(Pleuronectes platessa) ** *
Sepiablæksprutte (Sepia offcinalis) ** *
Torsk(Gadus morhua) **
Lubbe(Pollachius pollachius) (3)* *
Lange(Molva molva) **
Sej(Pollachius virens) **
Kulmule(Merluccius
merluccius) (3)**
Pighaj(Squalus acanthias) **
Storplettet rødhaj (Scyliorhinus
stellaris)**
Glashvar(Lepidorhombus spp.) **
Stenbider(Cyclopterus lumpus) **
Alle andre marine organismer * (1)
(1) Fangster af havtaske (Lophiusspp.) fra ICES-afsnit VI og VII, der beholdes om bord i mængder på over 30 % af
den samlede ombordværende fangst fra disse områder, skal fanges med en mindstemaskestørrelse på 250 mm
eller derover.
(2) I ICES-afsnit VIIe og VIId skal minimumsstørrelsen være 90 mm pr. 31. december 1999.
(3) I ICES-afsnit VIIe och VIId skal minimumsstørrelsen være 110 mm pr. 31. december 1999.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 34
▼B
BILAG VII
FASTSTÅENDE REDSKABER: Region 3
Maskestørrelse
(mm) Art< 40 40-49 50-59 60-79 80-99 ≥100
Sardin(Sardina pilchardus) ×× × × ××
Ferskvandsreje (Palaemon spp.) ×× × × ××
Rådnæb(Coris julis) ×× × × ××
Okseøjefisk (Boops boops) ×× × × ××
Reje(Penaeus spp.) ×××× ×
Søknæler(Squilla mantis) ×××× ×
Mulle(Mullidae) ×××× ×
Dicologoglossa cuneata × × × × ×
Læbefisk(Labridae) ×××× ×
Hestemakrel (Trachurus spp.) ××× ×
Markel(Scomber spp.) ××× ×
Sølvtorsk(Trisopterus luscus) ××× ×
Sepiablæksprutte (Sepia
officinalis)××× ×
Knurhane(Triglidae) ××× ×
Blankesten (Sparidae) ×× ×
Blåkæft(Scorpaenidae) ×× ×
Microchirusacevia × × ×Kortfinnet blæksprutte
(Ommatostrephidae)×× ×
Havål(Conger conger) ×× ×
Sortvels(Phycis spp.) ×× ×
Slethvar(Scophtalmus rhombus) ×× ×
Fjæsing(Trachinidae) ×× ×
Pikarel(Centracanthidae) ×× ×
Bars(Dicentrarchus labrax) ××
Hvilling(Merlangius merlangus) ××
Pighvar(Psetta maxima) ××
Lubbe(Pollachius pollachius) ××
Skrubbe(Pleuronectidae) ××
Tunge(Solea vulgaris) (
1)×
Kulmule(Merluccius
merluccius) (1)×
Alle andre marine organismer (2)×
(1) I ICES-afsnit VIIIc og IX skal mindstemaskestørrelsen være 60 mm. Mindstemaskestørrelsen skal dog være 80-
99 mm pr. 31. december 1999.
(2) Fangster af havtaske (Lophius spp.), som beholdes om bord i mængder på over 30 % af den samlede ombord-
værende fangst, skal tages med en mindstemaskestørrelse på 220 mm eller derover.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 35
▼B
BILAG VIII
Kombinationer af maskestørrelser, der er tilladt i region 1 og 2, bortset fra
Skagerrak og Kattegat
Millimeter
< 16 + 16-31
16-31 + 32-54
16-31 + 70-79
16-31 + 80-99
16-31 + ≥100
32-54 + 70-79
32-54 + 80-99
32-54 + ≥100
70-79 + 80-99
70-79 + ≥100
80-99 + ≥1001998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 36
▼B
BILAG IX
Kombinationer af maskestørrelser, der er tilladt i region 3, bortset fra
ICES-underområde IXa øst for 7º23 ′48″V
Millimeter
16-31 + 32-54
16-31 + ≥70
32-54 + ≥70
55-59 + ≥70
60-69 + ≥701998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 37
▼M1
▼M2
BILAG X
A. BETINGELSER FOR BRUG AF VISSE KOMBINATIONER AF
MASKESTØRRELSER I REGION 1 OG 2, BORTSET FRA SKAGERRAK
OG KATTEGAT
1.Kombination af maskestørrelser: 16 til 31 mm +>= 100 mm
Fangster, der beholdes om bord eller landes, skal bestå af mindst 50 % af
en blanding af dybhavsrejer og rejer (Pandalus montagui, Crangon spp.
og Palaemon spp.).
2.Kombination af maskestørrelser: 32 til 54 mm +>= 100 mm
Fangster, der beholdes om bord eller landes, skal bestå af mindst 20 % af
en blanding af dybhavsrejer og rejer (Crangon spp., Pandalus spp.,
Palaemon spp., Parapenaeus longirostris);
eller
Fangster, der beholdes om bord eller landes, skal bestå af mindst 50 % af
en blanding af de marine organismer, der er anført i bilag I som målarter
for maskestørrelser på mellem 32 og 54 mm bortset fra dybhavsrejer og
rejer (Crangon spp., Pandalus spp., Palaemon spp., Parapenaeus longiro-
stris) og af højst 15 % af en blanding af de arter, der i bilag I er markeret
med symbolet »y«.
3.Kombination af maskestørrelser: 70 til 79 mm +>= 100 mm
Fangster, der beholdes om bord eller landes, skal bestå af mindst 10 % af
en blanding af de marine organismer, der er anført i bilag I som målarter
for maskestørrelser på mellem 70 og 79 mm.
4.Kombination af maskestørrelser: 80 til 99 mm +>= 100 mm
Fangster, der beholdes om bord eller landes, skal bestå af mindst 50 % af
en blanding af de marine organismer, der er anført i bilag I som målarter
for maskestørrelser på mellem 80 og 99 mm.
B. BETINGELSER FOR BRUG AF VISSE KOMBINATIONER AF
MASKESTØRRELSER I SKAGERRAK OG KATTEGAT
Kombination af maskestørrelser <= 89 mm +>= 90 mm
Fangster, der beholdes om bord eller landes, skal bestå af mindst 10 % af en
blanding af de marine organismer, der er anført i bilag IV som målarter for
maskestørrelser på mellem 70 og 89 mm.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 38
▼M2
BILAG XI
A. BETINGELSER FOR BRUG AF VISSE KOMBINATIONER AF
MASKESTØRRELSER I REGION 3, BORTSET FRA ICES-AFSNIT IXa
ØST FOR 7º23 ′48″V
1.Kombination af maskestørrelser 16 til 31 mm +>= 70 mm
Fangster, der beholdes om bord eller landes, skal bestå af mindst 40 % af
en blanding af rejer (Pandalus montagui, Crangon spp. og Palaemon spp.)
og svømmekrabber
ellerFangster, der beholdes om bord eller landes, skal bestå af mindst 70 % af
en blanding af de marine organismer, der er anført i bilag II som målarter
for maskestørrelser på mellem 16 og 31 mm, bortset fra rejer (Pandalus
montagui, Crangon spp. og Palaemon spp.) og svømmekrabber.
2.Kombination af maskestørrelser: 32 til 54 mm +>= 70 mm
Fangster, der beholdes om bord eller landes, skal bestå af mindst 70 % af
en blanding af de marine organismer, der er anført i bilag II som målarter
for maskestørrelser på mellem 32 og 54 mm, bortset fra rejer og
dybhavsrejer (Pandalus spp., Crangon spp. og Palaemon spp.).
3.Kombination af maskestørrelser: 55-59 mm +>= 70 mm
Fangster, der beholdes om bord eller landes, skal bestå af mindst 20 % af
en blanding af rejer og dybhavsrejer (Pandalus spp., Crangon spp.,
Palaemon spp., Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea, Parape-
naeus longirostris)
eller
Fangster, der beholdes om bord eller landes, skal bestå af mindst 60 % af
en blanding af de marine organismer, der er anført i bilag II som målarter
for maskestørrelser på mellem 55 og 59 mm bortset fra rejer og dybhavsr-
ejer (Pandalus spp. Crangon spp., Palaemon spp., Aristeus antennatus,
Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris).
4.Kombination af maskestørrelser: 60 til 69 mm +>= 70 mm
Fangster, der beholdes om bord eller landes, skal bestå af mindst 60 % af
en blanding af de marine organismer, der er anført i bilag II som målarter
for maskestørrelser mellem 60 og 69 mm.
B. BETINGELSER FOR BRUG AF VISSE KOMBINATIONER AF
MASKESTØRRELSER ICES-AFSNIT IXa ØST FOR 7º23 ′48″V
Kombination af maskestørrelser 40-54 mm +>= 55 mmFangster, der beholdes om bord eller landes, skal bestå af mindst 50 % af en
blanding af de marine organismer, der er anført i bilag III som målarter for
maskestørrelser på mellem 40 og 54 mm.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 39
▼B
BILAG XII
MINDSTEMÅL
ArtMindstemål
Region 1 til 5,
undtagen Skagerrak/
KattegatSkagerrak/Kattegat
Torsk(Gadus morhua) 35 cm 30 cm
Kuller(Melanogrammus aeglefinus) 30 cm 27 cm
Sej(Pollachius virens) 35 cm 30 cm
Lubbe(Pollachius pollachius) 30 cm —
Kulmule(Merluccius merluccius) 27 cm 30 cm
Glashvar(Lepidorhombus spp.) 20 cm 25 cm
Tunge(Soleaspp.) 24 cm 24 cm
Rødspætte(Pleuronectes platessa) 22 cm 27 cm
Hvilling(Merlangius merlangus) 27 cm 23 cm
Lange(Molva molva) 63 cm —
Byrkelange (Molva dipterygia) 70 cm —
Bars(Dicentrarchus labrax) 36 cm —
Jomfruhummer (Nephrops
norvegicus) (1)Jomfruhummerhaler130 (40) mm (1)
►M1Makrel(Scomber spp.)◄ 20 cm (2)
Sild(Clupea harengus) 20 cm 18 cm
►M1Hestemakrel (Trachurus spp.) ◄ 15 cm 15 cm
Sardin(Sardina pilchardus) 11 cm —
Hummer(Homarus gammarus) 85 mm (3) 220 (78) mm (1)
Troldkrabbe (Maia squinado) 120 mm —
Kammusling (Chlamys spp.) 40 mm —
Toppimusling (Ruditapes decussatus) 40 mm —
Tæppemusling (Venerupis pullastra) 40 mm —
Japansk tæppemusling (Ruditapes philippinarum) 40 mm —
Venusmusling (Venus verrucosa) 40 mm —
Venusmusling (Callista chione) 5c m
Knivmusling (Ensisspp.,Pharus legumen) 10 cm
Musling(Spisula solidissima) 25 mm
Kilemusling (Donax spp.) 25 mm
Konksnegl (Buccinum undatum) 45 mm —1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 40
▼B
ArtMindstemål
Region 1 til 5,
undtagen Skagerrak/
KattegatSkagerrak/Kattegat
Ottearmet blæksprutte (Octopus vulgaris) 750 g
Sværdfisk(Xiphias gladius) (4) 25 kg eller 125 cm
(underkæbe)
Tun(Thunnus thynnus) ►M4 ◄► M470 cm eller
6,4 kg (5)◄
Languster(Palinurus spp.) 110 mm —
Arter Mindstemål; region 1-5, undtagen Skagerrak/Kattegat
Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) Hele området, undtagen region 3 og ICES-zone
VIa, VIIa: samlet længde 85 mm, rygskjold-
slængde 25 mm
ICES-zone VIa, VIIa; region 3: samlet længde
70 mm, rygskjoldslængde 20 mm
Jomfruhummerhaler Hele området, undtagen region 3 og ICES-zone
VIa, VIIa: 46 mm
ICES-zone VIa, VIIa; region 3: 37 mm
►M1Makrel(Scomber spp.)◄ Hele området, undtagen Nordsøen: 20 cm
Nordsøen: 30 cm
Ansjos(Engraulis encrasicolus) Hele området, undtagen ICES-zone IXa øst for
7º23′48″V: 12 cm
ICES-zone IXa øst for 7º23 ′48″V: 10 cm
Taskekrabbe (Cancer pagurus) Region 1 og 2 nord for 56º N: 140 mm
Region 2 syd for 56º N, bortset fra ICES-område
VIId, e, f, og ICES-område IVb,c: 130 mm
ICES-område IVb, c syd for 56º N: 115 mm
ICES-område VIId, e, f: 140 mm
Region 3: 130 mm
Kammusling (Pecten maximus) Hele området, undtagen ICES-zone VIIa, VIId:
100 mm
ICES-zone VIIa, nord for 52º30 ′N, VIId:
110 mm
(1) Samlet længde (rygskjoldslængde).
(2) 30 cm kun til industriformål.
(3) Med virkning fra 1. januar 2002 finder en rygskjoldslængde på 87 mm anvendelse.
(4) Det er forbudt at lande mere end 15 % sværdfisk, udtykt i antal, på under 25 kg eller 125 cm.
►M4(5) Ved utilsigtet fangst gælder bestemmelserne i artikel 19, stk. 1, dog ikke for fisk, der antalsmæssigt
udgør højst 15 %, og som vejer mellem 3,2 kg og 6,4 kg. ◄1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 41
▼B
BILAG XIII
MÅLING AF MARINE ORGANISMERS STØRRELSE
1. Fisks størrelse måles som vist i figur 1 fra snudespids til halefinnens spids.
2. Jomfruhummers størrelse måles som vist i figur 2:
— som rygskjoldslængde målt parallelt med midterlinjen fra en af øjenhu-
lernes bagkant til den bageste kant af rygskjoldet, og/eller
— som totallængde målt fra spidsen af pandetornen til bagkanten af svøm-
meviftens midterstykke, bortset fra hårkanten, og/eller
— når det gælder aftagne jomfruhummerhaler: fra forkanten af første haleled
til bagkanten af svømmeviftens midterstykke, bortset fra hårkanten. Halen
måles på oversiden, og den skal ligge fladt og må ikke strækkes.
3. Størrelsen af hummer og languster fra region 1-5, bortset fra Skagerrak/
Kattegat, måles som vist i figur 3 som rygskjoldslængde målt parallelt med
midterlinjen fra en af øjenhulernesbagkant til den bages te kant af
rygskjoldet.
4. Størrelsen af hummer fra Skagerrak/Kattegat måles som vist i figur 3:
— som rygskjoldslængde målt parallelt med midterlinjen fra en af øjenhu-
lernes bagkant til den bageste kant af rygskjoldet, og/eller
— som totallængde målt fra spidsen af pandetornen til bagkanten af svøm-
meviftens midterstykke, bortset fra hårkanten.
5. a) Troldkrabbers størrelse måles som vist i figur 4A som skjoldets længde
målt på midterlinjen fra kanten af skjoldet mellem pandetorne og bagkant.
b) Taskekrabbers størrelse måles som vist i figur 4B som skjoldets største
bredde målt vinkelret på skjoldets midterlinje fra for- til bagkant.
6. Toskallede bløddyrs størrelse måles som vist i figur 5 tværs over skallen,
hvor denne er længst.
7. Konksnegles størrelse måles som vist i figur 6 som skallængden.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 42
▼M1
▼B
▼B
Figur 1
1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 43
▼B
Figur 2
a) Rygskjoldets længde
b) Samlet længde
Figur 3
a) Rygskjoldets længde
b) Samlet længde1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 44
▼M1
Figur 4A
Figur 4b
1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 45
▼B
▼B
Figur 5
Figur 6
1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 46
▼B
BILAG XIV
VISSE MARINE ORGANISMERS VIDENSKABELIGE NAVNE OG NAVNE PÅ MODERS-
MÅLET
FORTEGNELSE OVER ARTER VIDENSKABELIGT NAVN
Ansjos Engraulis encrasicolus
Almindelig tun, atlantisk tun Thunnus thynnus
BarsDicentrarchus labrax
Beryx Bamidaye, BerycidaeBlåhvilling Micromesistius poutassouBlåkæft ScorpaenidaeBlankesten SparidaeBrisling Sprattus sprattusBugstribet bonit Katsuwonus pelamisByrkelange Molva dipterygiaBåndfisk Cepolidae
Dybhavsreje Pandalus borealisFjæsning Trachinidae
Glashvarre Lepidorhombus spp.
Glyse Mora moro, trisopterus minutusGrå knurhane Eutrigla gurnadusGuldlaksArgentina s pp.Guldlaks, strømsild Argentina spp.Gulfinnet tun Thunnusalbacares
Havål Conger conger
Havørred Salmo truttaHavsnegl GastropodaHavtaske, bredflab LophiidaeHestemakrel Trachurus trachurusHestereje Crangon spp.Hornfisk Belone beloneHummer HomarusgammarusHvilling MerlangiusmerlangusHårhale Trichiuridae
Ising, slette Limanda limandaJapansk tæppemusling Ruditapes philipinarum
Jomfruhummer, dybvandshummer Nephrops norvegicusJomfruøsters Chlamys variaJunkergylte Corisjucis
Kammusling Pecten maximus, Chlamys opercularis
Kilemusling Donax spp.Knivmusling Ensis spp., Pharus legumenKnurhane Triglidae
Konksnegl Buccinum undatum
Kortfinnet blæksprutte Loliginidinae, OmmatostrephidaeKuller, hvilling MelanogrammusaeglefinusKulmule Merlucciusmerluccius
LaksSalmo s alar
Laksefisk SalmonidaeLange Molva molvaLanghale Malacocephalus spp., Nezumia spp., Trachyrhynchus spp.Languster Palinurus spp.Lubbe Polacchiuspollachius
Læbefisk Labridae
Makrel Scomber scombrus
Mulle MullidaeMulte MugilidaeMusling Spisula solidissima
Niøje, lampret Petromyzonidae
Okseøjefisk Boops boops
Ottearmet blæksprutte Octopus vulgaris, Eledone cirrosa
Pighaj Sqalusacanthiass pp.1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 47
▼B
FORTEGNELSE OVER ARTER VIDENSKABELIGT NAVN
Pighvar Psetta maximar
Pikarel Centhracanthidae
Reje Pandaluss pp.
Reje Pandalus montagui, Crangon spp., Penaeus spp., Parape-
naeus longirostris, Aristaeomorpha foliacea, Aristeus
antennatus
Rokke Rajidae
Roskildereje Palaemon adspersus, Palaemon spp.
Rødhaj, småplettet rødhaj Scyliorhinidae
Rødspætte Pleuronectes platessa
Rødspættefamilien Pleuronectidae
Rødtunge Microstomus kitt
Sardin Sardina pilchardus
Sej Pollachiusvirens
Sepiablæksprutte Sepia officinalis
Sild Clupea harengus
Skægtorsk Trisopterus luscus
Skærising Glyptocephalus cynoglossus
Skrubbe Platichthysfles us
Slethvar Scophthalmusrhombus
Slimål Myxinidae
Smelt Aherina spp., Osmerus spp.
SortvelsPhycis s pp.
Sperling Trisopterus esmarkii
Sanktpetersfisk Zeus faber
Stenbider CyclopteruslumpusStorskællet hvarre Citharus linguatula
Sværdfisk Xiphias gladius
Svømmekrabbe Polybiushens lowi
Søknæler Squilla mantis
Sølvtorsk Gadus argenteus
Taskekrabbe Cancer pagurus
Thunnin Auxis spp., Euthynnus spp.
Tiarmet blæksprutte Loliginidae, Ommastrephidae, Alloteuthis spp.
TobisAmmodytes s pp.
TobisAmmodytidae
Toppimusling Ruditapes decussatus
Torsk Gadus morhua
Toskallede bløddyr Bivalvia
Troldhummer Galatheidae
Troldkrabbe Maia squinado
Tun, tunfisk Katsuwonus spp., Thunnus spp., Thunnus thynnus, Auxis
spp. Euthynnus spp.
Tunge Solea solea vulgaris
Tungearter Michrochirus ocellalus, Microchirusvariegatus, Dicologo-
glossa cuneata
Tæppemusling Venerupis pullastra variegatus
Venusmusling Mercenaria mercenaria, Venus verrucosaÅl Anguilla anguilla1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 48
▼B
BILAG XV
SAMMENLIGNENDE OVERSIGT
Forordning (EF) nr. 894/97 Denne forordning
Artikel 1 Artikel 1 og 2
Artikel 2, stk. 1 Artikel 4
Artikel 2, stk. 2 Artikel 10Artikel 2, stk. 3 Artikel 5Artikel 2, stk. 4 Artikel 14 og 15
Artikel 2, stk. 5 —
Artikel 2, stk. 6, første afsnit 1 Artikel 5, stk. 1, og 12 stk. 1Artikel 2, stk. 6, andre afsnit Artikel 5, stk. 6Artikel 2, stk. 7 —
Artikel 2, stk. 8 —
Artikel 2, stk. 9, første afsnit Artikel 6Artikel 2, stk. 9, andet afsnit Artikel 7Artikel 2, stk. 9, tredje afsnit Artikel 3, litra d)
Artikel 2, stk. 10, første afsnit, litra a), b) og c) Artikel 11, stk. 1
Artikel 2, stk. 10, første afsnit, litra d) Artikel 3, litra g) og h)Artikel 2, stk. 10, første afsnit, litra e) Artikel 13Artikel 2, stk. 10, andet afsnit Artikel 48
Artikel 3 Artikel 48Artikel 4 Artikel 16Artikel 5, stk. 1 Artikel 17 og 18, stk. 2
Artikel 5, stk. 2 Bilag XIIIArtikel 5, stk. 3, første afsnit Artikel 19, stk. 1
Artikel 5, stk. 3, andet afsnit, litra a) Artikel 19, stk. 2 litra b)
Artikel 5, stk. 3, andet afsnit, litra b) første og
andet ledArtikel 19, stk. 2, litra a)
Artikel 5, stk. 3, andet afsnit, litra b), tredje led Artikel 35
Artikel 5, stk. 3, andet afsnit, litra c) Artikel 19, stk. 3Artikel 5, stk. 3, tredje afsnit Artikel 19, stk. 2, litra a), tredje punktumArtikel 5, stk. 4 Artikel 18, stk. 3 og 4
Artikel 5, stk. 5 —
Artikel 6, stk. 1 Artikel 26
Artikel 6, stk. 2 Artikel 36
Artikel 7 Artikel 20
Artikel 8, stk. 1 —
Artikel 8, stk. 2 Artikel 21
Artikel 9 Artikel 22Artikel 10, stk. 1 —
Artikel 10, stk. 2, litra a) Artikel 30, stk. 1
Artikel 10, stk. 2, litra b) Artikel 39Artikel 10, stk. 3 Artikel 29Artikel 10, stk. 4 Artikel 34, stk. 1, 2 og 31998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 49
▼B
Forordning (EF) nr. 894/97 Denne forordning
Artikel 10, stk. 5 Artikel 34, stk. 4
Artikel 10, stk. 6 Artikel 29, stk. 6, og artikel 34, stk. 5
Artikel 10, stk. 7 —
Artikel 10, stk. 8 —
Artikel 10, stk. 9 Artikel 37
Artikel 10, stk. 10 Artikel 23
Artikel 10, stk. 11 Artikel 28, stk. 2, artikel 29, stk. 5, artikel 30,
stk. 2 andet afsnit, artikel 30, stk. 3, artikel 34,
stk. 5, og artikel 40
Artikel 10, stk. 12, første afsnit Artikel 31
Artikel 10, stk. 12, andet afsnit Artikel 41
Artikel 10, stk. 13 —
Artikel 10, stk. 14 Artikel 30, stk. 1, sidste punktum
Artikel 10, stk. 15 Artikel 28, stk. 1
Artikel 10, stk. 16 Artikel 32
Artikel 10, stk. 17 Artikel 33
Artikel 10, stk. 18 Artikel 38
Artikel 10, stk. 19 Artikel 24, stk. 1
Artikel 11 —
Artikel 12 Artikel 24, stk. 2
Artikel 13 Artikel 42Artikel 14 Artikel 43Artikel 15 Artikel 44Artikel 16 Artikel 45
Artikel 17 Artikel 46
Artikel 18 Artikel 48Artikel 19 Artikel 49Artikel 20 Artikel 50
Bilag I Bilag I, II, III, IV og V
Bilag II Bilag XIIBilag III Bilag XIIBilag IV Bilag XIII
Bilag V Bilag VI
Bilag VI Bilag VIIBilag VII Bilag XV1998R0850 — DA — 21.04.2000 — 002.001 — 50