1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B KOMMISSIONENS FORORDNING (EØF) Nr. 1538/91
af 5. juni 1991
om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1906/90 om handelsnomer for
fjerkrækød
(EFT L 143 af 7.6.1991, s. 11)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens forordning (EØF) nr. 2988/91 af 11. oktober 1991 L 284 26 12.10.1991
►M2Kommissionens forordning (EØF) nr. 315/92 af 10. februar 1992 L 34 23 11.2.1992
►M3Kommissionens forordning (EØF) nr. 1980/92 af 16. juli 1992 L 198 31 17.7.1992
►M4Kommissionens forordning (EØF) nr. 2891/93 af 21. oktober 1993 L 263 12 22.10.1993
►M5Kommissionens forordning (EØF) nr. 1026/94 af 2. maj 1994 L 112 32 3.5.1994
►M6Kommissionens forordning (EF) nr. 3239/94 af 21. december 1994 L 338 48 28.12.1994
►M7Kommissionens forordning (EF) nr. 2390/95 af 11. oktober 1995 L 244 60 12.10.1995
►M8Kommissionens forordning (EF) nr. 205/96 af 2. februar 1996 L 27 6 3.2.1996
►M9Kommissionens forordning (EF) nr. 1000/96 af 4. juni 1996 L 134 9 5.6.1996
►M10 ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2067/96 af 29. oktober
1996L 277 11 30.10.1996
►M11Kommissionens forordning (EF) nr. 1072/2000 af 19. maj 2000 L 119 21 20.5.2000
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 233 af 22.8.1991, s. 31 (1538/91)
►C2Berigtigelse, EFT L 36 af 7.2.2001, s. 12 (1538/91)
►C3Berigtigelse, EFT L 44 af 17.2.1994, s. 35 (2891/93)
►C4Berigtigelse, EFT L 198 af 30.7.1994, s. 145 (2891/93)
►C5Berigtigelse, EFT L 271 af 24.10.2000, s. 39 (1072/2000)
NB: I denne konsoliderede udgave forekommer henvisninger til den europæiske regningsenhed og/eller ecuen. Begge skal fra
den 1. januar 1999 forstås som henvisninger til euroen — Rådets forordning (EØF) nr. 3308/80 (EFT L 345 af 20.12.1980, s.1) og Rådetsforordning (EF) nr. 1103/97 (EFT L 162 af 19.6.1997, s . 1).
▼B
KOMMISSIONENS FORORDNING (EØF) Nr. 1538/91
af 5. juni 1991
om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr.
1906/90 om handelsnomer for fjerkrækød
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det EuropæiskeØkonomiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1906/90 af 26. juni
1990 om handelsnormer for fjerkræ(
1), særlig artikel 9, og
ud fra følgende betragtninger:Der blev ved forordning (EØF) nr. 1906/90 fastlagt en række handels-
normer for fjerkrækød; anvendelsen heraf kræver, at der vedtages
bestemmelser om især de fjerkrækroppe, -stykker og -affald, som
forordningen gælder for, klassificering efter kropsbygning, udseende ogvægt, præsentationsformer, angivelse af betegnelser, som produkterneskal sælges under, eventuelt angivelse af kølemetoder og produktions-system, lager- og transportbetingelser for visse typer fjerkrækød samttilsyn med disse bestemmelser for at sikre, at de anvendes ensartet
overalt i Fællesskabet;
med henblik på at fjerkrækød kan markedsføres i forskellige klasser alt
efter kropsbygning og udseende, er det nødvendigt at fastsættedefinitioner vedrørende art, alder og præsentationsform for slagt-ekroppes vedkommende; med hensyn til det produkt, der er kendt som»foie gras«, gør dets høje værdi og deraf følgende risiko for svigagtigpraksis det nødvendigt at fastsætte særligt præcise minimumshandel-
snormer;
sådanne normer behøver ikke at gælde for visse produkter og
præsentationsformer, der er af lokal eller på anden måde begrænsetbetydning; de betegnelser, hvorunder sådanne produkter sælges, bør dogikke kunne vildlede forbrugeren i væsentlig grad, så denne kommer til atforveksle sådanne produkter med produkter, der er underkastet dissebestemmelser; derfor bør bestemmelsen også gælde for ekstra
beskrivelser, der bruges for at betegne sådanne produkter nærmere;
opbevarings- og håndteringstemperaturer er af afgørende betydning for
opretholdelse af høj kvalitetsstandard; det vil derfor være rigtigt atfastsætte en minimumstemperatur, som frosne fjerkrækødprodukter skalholdespå;
bestemmelserne i denne forordning og især dem om tilsyn og
håndhævelse skal anvendes ensartet i hele Fællesskabet; de nærmereregler, der vedtages med disse formål for øje, må også være ensartede;
der må derfor fastsættes fælles foranstaltninger med hensyn til
prøveudtagning og tolerancer;
både for at bibringe forbrugerne tilstrækkelige, entydige og objektive
oplysninger om sådanne produkter, der udbydes til salg, og for at sikreprodukternes frie bevægelser i hele Fællesskabet må der drages omsorgfor, at handelsnormerne for fjerkrækød, i det omfang det er praktiskmuligt, er i overensstemmelse med Rådets direktiv 76/211/EØF af 20.
januar 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning
om emballering af visse varer efter vægt eller volumen i færdig-pakninger(
2), ændret ved direktiv 78/891/EØF(3);
blandt de angivelser, der eventuelt kan benyttes i mærkningen, er
oplysninger om kølemetoder og særlige produktionssystemer; i sidst-nævnte tilfælde bør der af hensyn til forbrugerbeskyttelsen gælde nøjedefinerede kriterier vedrørende både driftsforhold og mængdegrænser1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 2
(1) EFT nr. L 173 af 6. 7. 1990, s. 1.
(2) EFT nr. L 46 af 21. 2. 1976, s. 1.
(3) EFT nr. L 311 af 4. 11. 1978, s. 21.
▼B
såsom slagtealder, opfedningsperiodens længde og indholdet af bestemte
foderstoffer;
Kommissionen bør til stadighed overvåge, om nationale foranstalt-
ninger, der er vedtaget i henhold til pågældende bestemmelser, er
forenelige med fællesskabsretten, herunder handelsnormerne; der børderfor tillige fastsættes særlige bestemmelser om registrering ogregelmæssig inspektion af virksomheder, der er autoriseret til at brugeudtryk vedrørende særlige produktionssystemer; sådanne virksomheder
skal derfor være forpligtet til at føre løbende detaljerede fortegnelser i
dette øjemed;
i betragtning af sådanne inspektioners særlige art kan ansvaret herfor
uddelegeres af den pågældende medlemsstats kompetente myndighedertil velkvalificerede og behørigt autoriserede eksterne organer underforudsætning af passende tilsyn og garanti;
erhvervsdrivende i tredjelande vil måske ønske at benytte valgfri
angivelser vedrørende kølemetoder og produktionssystemer; det børfastsættes, at dette kan lade sig gøre, på betingelse af at det berørtetredjelands kompetente myndigheder, som er opført på en af Kommis-sionen opstillet liste, foretager attestering;
de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse
med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
De i artikel 1, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1906/90 omhandlede
produkter defineres således:
1)Fjerkrækroppe
a) HØNS (Gallus domesticus)
— Kyllinger, slagtekyllinger: Høns med blød brystbensspids
(ikke forbenet)
— Haner og høner, suppehøns: Høns med hård brystbensspids
(forbenet)
— Kapuner: Handyr, der er kastreret ved kirurgisk indgreb, inden
det har nået kønsmodenhed, og som mindst er 140 dage
gammelt ved slagtning; kapunerne skal efter kapunering
gennemgå en opfedning af mindst 77 dages varighed.
— Poussin, coquelet: Kyllinger med en slagtet vægt på under
650 g (uden spiselig indmad, hoved og fødder); kyllinger på650-750 g kan kaldes »poussin«, hvis slagtealderen ikke erover 28 dage. Medlemsstaterne kan anvende artikel 11 til
kontrol af denne slagtealder.
b) KALKUNER (Meleagrisgallopavo dom.)
— (Mini) kalkun: Kalkun med blød brystbensspids (ikke
forbenet)
— Avlskalkun: Kalkun med hård brystbensspids (forbenet).
c) ÆNDER (Anasplatyrhynchosdom., Cairina mus chata), mular-
dænder (CmxAp)
— (Ung) and, (ung) berberieand, (ung) mulardand: And med blød
brystbensspids (ikke forbenet)
— Avlsand, avlsberberieand, avlsmulardand: And med hård
brystbensspids (forbenet).1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 3
▼M9
▼M4
▼B
▼M4
▼B
d) GÆS (Anser anser dom.)
— (Ung) gås: Gås med blød brystbensspids (ikke forbenet).
Fedtlaget over hele kroppen er tyndt til moderat; fedtet kanhave en farve, der viser en særlig fodring.
— Avlsgås: Gås med hård brystbensspids (forbenet); der skal
være et moderat til tykt vedtlag (SIC! fedtlag) over helekroppen.
e) PERLEHØNS (Numida meleagris domesticus)
— (Ung) perlehøne: Perlehøne med blød brystbensspids (ikke
forbenet)
— Avlsperlehøne: Perlehøne med hård brystbensspids (forbenet).
Ved anvendelsen af denne forordning betragtes varianter af oven-
nævnte udtryk, der går på dyreneskøn, s om ækvivalente udtryk.
2)Fjerkræudskæringer
a) Halvt: Halvdelen af kroppen fremkommet ved et længdesnit
langsbrys tben og rygben.
b) Kvart: Enkelt lår- eller bryststykke fremkommet ved deling af en
halv krop ved tværtsnit.
c) Sammenhængende lårstykker: Begge lår forbundet med en del af
ryggen, med eller uden gump.
d) Bryst: Brystben med ribbenene eller en del deraf fordelt på begge
sider med omgivende muskulatur. Brystet kan være helt ellerhalvt.
e) Helt lår: Lårben, skinneben og lægben med omgivende
muskulatur. De to snit skal foretages i leddene.
f) Kyllingelår med en del af ryggen: Rygdelensvægt må ikke
overstige 25 % af udskæringens vægt.
g) Overlår: Lårben med omgivende muskulatur. De to snit skal
foretagesi leddene.
h) Underlår: Skinneben og lægben med omgivende muskulatur. De
to snit skal foretages i leddene.
i) Vinge: Overarmsben, spoleben og albueben med omgivende
muskulatur og skind. Vingespidsen, herunder håndrodsbenene,
kan eventuelt være fjernet. For kalkunvingersvedkommende kan
overarmsben eller spoleben/albueben med omgivende muskulaturfrembydes som særskilte udskæringer. Snittene foretages ileddene.
j) Sammenhængende vinger: Begge vinger forbundet med en del af
ryggen, men sidstnævnte må ikke overskride 45 % af udskærin-genstotalvægt.
k) Brystfilet: Helt eller halvt udbenet bryst, dvs. uden brystben og
ribben. Når det gælder kalkunbryst, må fileten kun omfatte den
dybe pectorale muskulatur.
l) Bryst filet med ønske ben: Brystfilet uden skind, kun med
nøgleben og brystbenets bøjelige spids, hvis vægt ikke måoverskride 3 % af udskæringens totalvægt.
m) magret, maigret: Brystfilet af ænder og gæs som omhandlet under
nr. 3 omfattende skind og underhudsfedt, som dækker bryst-musklen, uden den dybe pectorale muskulatur.
n) Udbenet kød af hele kalkunlår: udbenede kalkunoverlår og/eller -
underlår, dvs. uden lårben, skinneben og lægben, hele, skåret ismåstykker eller strimler.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 4
▼M4
▼B
▼M4
▼B
▼M4
▼M11
▼M4
For de produkter, der er anført i litra e), g) og h), forstås ved »snit
skal foretages i leddene« snit lagt inden for de to linjer, der afgrænserleddene som vist i figuren i bilag Ia.
Indtil den 31. december 1991 kan de to snit foretages nær leddene,
når der er tale om produkterne under litra e), g) og h).
De under litra d) til k) anførte produkter kan udbydesmed eller uden
skind. Det skal i henhold til artikel 1, stk. 3, litra a), i direktiv 79/112/EØF(
1) angivespå mærkningen, om de under litra d) til j) anførte
produkter er uden skind, eller om de under litra k) anførte produkter
er med skind.
3)Foie gras
Lever af gæseller ænder af arterne Cairina mus chata eller Cairina
muschata x Anas platyrynchos, der er fodret således, at der som følgeaf fedtindlejring i levercellerne opstår hypertrofi.
Dyr, som sådanne levere udtages fra, skal være helt afblødte, og
leverne skal være af ensartet farve.
Leverne skal have følgende vægt:
— andelevere skal veje mindst 300 g netto
— gåselevere skal veje mindst 400 g netto.
Artikel 1a
I denne forordning forstås ved
»Forhandling«: at opbevare eller udstille med salg for øje, tilbyde til
salg, sælge, levere samt på enhver anden måde bringe i omsætning.
»Batch«: fjerkrækød der er af samme art og type, samme klasse og
samme produktionsgang og fra samme slagteri eller opskæringsvirk-
somhed der befinder sig samme sted, og som skal inspiceres. Medhenblik på artikel 8 og bilag V og VI omfatter en batch kunfærdigpakninger af samme nominelle vægtkategori.
Artikel 2
1. For at kunne markedsføres i henhold til denne forordning skal
fjerkrækroppe udbydestil s alg i en af følgende former:
— delvisudtaget (»effilé«, »roped«)
— med indmad
— uden indmad.
Ordet »udtaget« kan indsættes
2. Delvisudtagne kroppe er s ådanne, hvorfra hjerte, lever, lunge,
kråse, kro og nyrer ikke er fjernet.
3. Ved alle præsentationer af fjerkrækroppe kan luft- og spiserør samt
kro forblive i kroppen, hvishovedet ikke er fjernet.
4. Indmaden må kun omfatte følgende:
Hjerte, hals, kråse og lever samt alle andre dele, der anses som spiselige
på det marked, som produktet er beregnet for til endeligt forbrug.Leverne skal være uden galdeblære. Kråsen skal være fri for hornlaget,og indholdet skal være fjernet. Hjertet kan være med eller uden1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 5
(1) EFT nr. L 33 af 8. 2. 1979, s. 1.▼B
▼M7
▼B
▼M4
▼B
▼M7
▼B
▼M4
▼B
▼B
hjertesæk. I tilfælde, hvor halsen stadig er forbundet med kroppen,
betragtesden ikke s om indmad.
Hvis et af disse fire organer sædvanligvis ikke indgår i kroppen ved salg,
skal det angives i mærkningen, at det mangler.
Artikel 3
1. De betegnelser, hvorunder de af denne forordning omfattede
produkter sælges, jf. artikel 3, stk. 1, nr. 1, i direktiv 79/112/EØF, skalvære de i artikel 1 i nærværende forordning samt de tilsvarende udtrykpå de øvrige fællesskabssprog i bilag I angivne tilføjet en henvisning
— for hele kroppesvedkommende, til en af de i artikel 2, s tk. 1,
fastsatte præsentationsformer
— for fjerkræudskæringers vedkommende, til dyrearten.
2. De i artikel 1, nr. 1 og 2, omhandlede betegnelser kan suppleres
med andre udtryk, når disse ikke i væsentlig grad vildleder forbrugeren,
og udtrykkene må især ikke kunne føre til forveksling med de produkter,
der er anført i artikel 1, nr. 1 og 2, eller de i artikel 10 omhandledeangivelser.
Artikel 4
Andre produkter end de i artikel 1 beskrevne må kun markedsføres i
Fællesskabet under betegnelser, der ikke vildleder forbrugeren ivæsentlig grad ved at give anledning til forveksling med de produkter,der er anført i artikel 1, eller med de i artikel 10 omhandlede angivelser.
Artikel 5
Følgende tillægsbestemmelser gælder for frosset fjerkrækød som
defineret i artikel 2, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 1906/90:
Frosset fjerkrækød, der omfattes af denne forordning, skal have en stabil
temperatur, der er konstant alle steder i produktet, på − 12 ºC ellerderunder med eventuelle kortvarige temperaturstigninger på højst 3 ºC.Disse tolerancer for produktets temperatur tillades i overensstemmelse
med god opbevarings- og distributionspraksis under lokal distribution og
i udstillingsskabe i detailhandelen.
Artikel 6
1. Fjerkrækroppe og fjerkræudskæringer, der er omfattet af denne
forordning, skal opfylde følgende minimumskrav for at kunneklassificeres i klasse A og B:
— hel under hensyntagen til præsentationsformen
— ren, fri for synlige fremmedlegemer, snavs eller blod
— fri for fremmed lugt
— fri for synlige blodpletter, undtagen sådanne som er små og ikke
iøjnefaldende
— fri for fremstikkende knækkede ben
— fri for svære blodudtrædninger.
Fersk fjerkrækød må ikke have spor af forudgående frysning.
2. For at kunne klassificeres i klasse A skal fjerkrækroppe og -
udskæringer desuden opfylde følgende kriterier:
— De skal have god kropsbygning. Kødet skal være fyldigt; brystet skal
være veludviklet, bredt, langt og kødfuldt, og lårene skal værekødfulde. På kyllinger, ænder og kalkuner skal der være et tyndt,regelmæssigt fedtlag på bryst, ryg og lår. På haner, høner, avlsænderog gæs kan et tykkere fedtlag tillades. På avlsgæs skal der være et
moderat til tykt fedtlag overalt på kroppen.
— Der kan forekomme enklete (SIC! enkelte) små fjer, fjerposer og dun
(filoplumes) på bryst, lår, gump, fodled og vingespidser. Når detdrejer sig om suppehøns, avlsænder, avlskalkuner og avlsgæs, kanenkelte sådanne rester også forekomme på andre dele.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 6
▼B
— En vis beskadigelse, blodudtrædning og misfarvning er tilladt, hvis
den er af mindre omfang og ikke er iøjnefaldende og ikkeforekommer på bryst eller lår. Vingespidsen kan mangle. En vis
rødfarvning i vingespidser og follikler er tilladt.
— Når der er tale om frosset eller dybfrosset fjerkrækød, må der ikke
forekomme spor af frostbrand(
1), undtagen sådanne, som er
tilfældige, små og ikke iøjnefaldende, og som ikke forekommer påbryst eller lår.
Artikel 7
1. Beslutninger på grund af manglende overholdelse af artikel 1, 2 og
6 kan kun træffesfor hele den batch, der er blevet kontrolleret i henholdtil denne artikel.
3. En prøve bestående af nedenstående antal enkeltprodukter som
defineret i artikel 1 udtagestilfældigt fra hvert parti for ins pektion på
slagteriet, opskæringsvirksomheden, engroslageret eller detaillagereteller i tilfælde af indførsel fra tredjelande på tidspunktet for told-behandlingen.
Batchstørrelsen PrøvestørrelsenTilladt antal fejlemner
I altfor artikel 1, nr.
1 (*) og 3, og artikel
6, stk. 1
1234
100 - 500 30 5 2
501 - 3 200 50 7 3
> 3 200 80 10 4
(*) Tolerance inden for en art, ikke fra den ene art til den anden.
4. Ved kontrol af en batch fjerkrækød i klasse A er det samlede antal
fejlemner som er anført i kolonne 3 i stk. 3, tilladt. Fejlemnerne kan forbrystfilets vedkommende også omfatte fileter med op til 2 vægtprocentbrusk (blød brystbensspids).
Antallet af fejlemner, der ikke opfylder bestemmelserne i artikel 1, nr. 1
og 3, samt artikel 6, stk. 1, må dog ikke overstige tallene i kolonne 4 i
tabellen i stk. 3.
Med hensyn til artikel 1, nr. 3, anses et fejlemne kun for tilladt, hvis det
vejer mindst 240 g for andelevers vedkommende og mindst 385 g forgåselevers vedkommende.
5. Ved kontrol af en batch fjerkrækød i klasse B fordobles det tilladte
antal fejlemner.
6. Hvisdet kontrollerede parti bedømmess om mangelfuldt, forbyder
tilsynsorganet, at det markedsføres eller indføres, når partiet kommer fra
et tredjeland, medmindre og indtil der foreligger bevispå, at det er bragti overensstemmelse med artikel 1 og 6.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 7
(1) Frostbrand: (For så vidt angår kvalitetsforringelse) er en lokal eller stedvis
irreversibel udtørring af skindet og/eller kødet, der kan vise sig som
forandringer
— i den oprindelige farve (oftest blegere) og/eller
— i smag og lugt (uden smag eller harsk) og/eller
— i konsistens (tør, svampet).▼M4
▼B
▼M4
▼B
▼M3
Artikel 8
1. Færdigpakket frosset eller lynfrosset fjerkrækød kan klassificeres i
vægtkategorier i henhold til artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr.1906/90 i færdigpakninger, jf. artikel 2 i direktiv 76/211/EØF.
Færdigpakninger kan bestå af:
— færdigpakninger med en fjerkrækrop
— færdigpakninger med en eller flere fjerkræudskæringer af samme
type og art som defineret i artikel 1.
2. Der skal på alle færdigpakninger i henhold til stk. 3 og 4 være en
angivelse af produktets vægt, dvs. den nominelle vægt, som de skal
indeholde.
3. Færdigpakninger af frosset eller lynfrosset fjerkrækød kan
klassificeres i kategorier nominel vægt som følger:
— kroppe:
— < 1 100 g: klasser på 50 g (1 050 - 1 000 - 950 osv.),
— 1 100- < 2 400 g: klasser på 100 g (1 100 - 1 200 - 1 300 osv.),—≥2 400 g: klasser på 200 g (2 400 - 2 600 - 2 800 osv.)
— udskæringer:
— < 1 100 g: klasser på 50 g (1 050 - 1 000 - 950 osv.)
—≥1 100 g: klasser på 100 g (1 100 - 1 200 - 1 300 osv.).
4. De i stk. 1 omhandlede færdigpakninger skal laves sådan, at de
opfylder følgende krav:
— det faktiske indhold må gennemsnitligt ikke være under den
nominelle vægt
— den del af færdigpakningerne, der har en negativ afvigelse, som er
større end den negative tolerance i stk. 9, skal være tilstrækkelig lilletil, at færdigpakningspartier opfylder kravene i den i stk. 10 bestemtekontrol
— der må ikke markedsføres færdigpakninger med en negativ afvigelse,
der er mere end dobbelt så stor som den i stk. 9 anførte negativetolerance.
Definitionen af nominel vægt, faktisk indhold og negativ tolerance i
bilag I til direktiv 76/211/EØF finder anvendelse på denne forordning.
5. Med hensyn til det ansvar, der påhviler pakkerier og importører af
frosset eller dybfrosset fjerkrækød, og den kontrol, der skal udøves af de
kompetente myndigheder, anvendespunkt 4, 5 og 6 i bilag I til direktiv76/211/EØF tilsvarende.
6. Kontrollen af færdigpakningerne udføresved prøveudtagning og
omfatter to dele:
— en kontrol af det faktiske indhold af hver enkelt færdigpakning i
prøven
— en anden kontrol af det gennemsnitlige faktiske indhold af færdig-
pakningerne i prøven.
Et parti færdigpakninger betragtes som godkendt, hvis begge resulta-
terne af den todelte kontrol opfylder godkendelseskriterierne i stk. 10 og
11.
7. Et parti består af alle de færdigpakninger med samme nominelle
vægt af samme type og samme produktionsserie, som pakkes på samme
sted, og som skal kontrolleres.
Partiets faktiske størrelse begrænses til nedennævnte omfang:
— når kontrollen af færdigpakningerne foretagesved enden af
pakkelinjen, skal partiets faktiske størrelse svare til pakkelinjensmaksimale kapacitet pr. time uden begrænsning af partiets faktiske
størrelse
— i andre tilfælde begrænses partiets faktiske størrelse til maksimalt
10 000 stk. færdigpakninger.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 8
▼M3
8. Der udtagesen prøve af følgende antal færdigpakninger tilfældigt
fra hvert parti, der skal kontrolleres
Partistørrelse Prøvestørrelse
100-500 30
501-3 200 50
> 3 200 80
For partier på under 100 færdigpakninger foretagesden ikke des truktive
kontrol, jf. bilag II til direktiv 76/211/EØF, hvisden finder s ted, af helepartiet.
9. For færdigpakket fjerkrækød tilladesfølgende negative tolerancer:
(g)
Nominel vægt, gNegativ tolerence, g
kroppe udskæringer
under 1 000 25 25
1 100 - < 2 400 50/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C150502 400 og derover 100
10. Til kontrol af det faktiske indhold i hver færdigpakning i prøven
findes det tilladte mindsteindhold som færdigpakningens nominelle vægtfratrukket den hertil svarende negative tolerance.
De færdigpakninger fra partiet, der har et faktisk indhold, der er mindre
end det tilladte mindsteindhold, benævnes fejlemner.
Det kontrollerede parti prøvepakninger godkendes eller afvises, hvis
antallet af fejlemner i prøven er under eller lig med godkendelsestalleteller lig med eller højere end kassationstallet som følger:
PartistørrelseAntal fejlemner
Godkendelsestal Kassationstal
30 2 3
50 3 4
80 5 6
11. Ved kontrol af det gennemsnitlige faktiske indhold godkendes et
parti færdigpakninger, hvis det gennemsnitlige faktiske indhold af defærdigpakninger, som prøven består af, er højere end nedenstående
godkendelsestal:
PartistørrelseGodkendelsestal for gennemsnitligt faktisk
indhold
30 /C22xx≥Qn − 0,503 s
50 /C22xx≥Qn − 0,379 s
80 /C22xx≥Qn − 0,295 s
/C22xx = gennemsnitligt faktisk indhold af færdigpakninger
Qn = færdigpakningernesnominelle indholds = standardafvigelse i partiets faktiske indhold
Standardafvigelsen skønnes som anført i punkt 2.3.2.2 i bilag II til
direktiv 76/211/EØF.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 9
▼M3
12. Så længe der i medfør af direktiv 80/181/EØF kan anvendes
supplerende angivelser, kan der ud over angivelsen af den nominellevægt af de færdigpakninger, som denne artikel gælder for, anføres en
supplerende angivelse.
13. I stedet for at følge bestemmelserne i stk. 2 til 12 kan
erhvervsdrivende indtil 31. december 1994 i Det Forenede Kongerigemarkedsføre færdigpakninger, som omhandlet i denne artikel, der ioverensstemmelse med national lov er mærket med den nominelle vægtefter britisk standard.
Med hensyn til fjerkrækød, der føres ind i Det Forenede Kongerige fra
andre medlemsstater, og som opfylder bestemmelserne i det foregåendeafsnit, foretages der kontrol ved hjælp af stikprøver og ikke ved
grænsen.
Artikel 9
Benyttelsen af en af nedenstående og de tilsvarende udtryk på de øvrige
fællesskabssprog i bilag II anførte kølemetoder kan fremgå af mærk-
ningen, jf. artikel 1, stk. 3, litra a), i direktiv 79/112/EØF:
Luftkøling: køling af fjerkrækroppe i kold luft
Luftspraykøling: køling af fjerkrækroppe i kold luft blandet med
vanddis eller fintforstøvet vand (aerosol)
Neddypningskøling: køling af fjerkrækroppe i kar med vand eller med
is og vand i henhold til modstrømsprocessen somdefineret i bilag I, kapitel V, punkt 28 a) og 28 b),
til direktiv 71/118/EØF(
1)
Artikel 10
1. Til angivelse af produktionssystem, bortset fra økologisk produk-
tion, må der i mærkningen, jf. artikel 1, stk. 3, litra a), i direktiv 79/112/
EØF, ikke benyttes andre udtryk end nedenstående og de dertil svarende
på de øvrige EF-sprog som anført i bilag III, og under alleomstændigheder må disse udtryk kun benyttes, hvis de tilhørendebetingelser som beskrevet i bilag IV er opfyldt:
a) »Fodret med … % …«
b) »Ekstensivt staldopdræt« (skrabe …)
c) »Fritgående«
d) »Frilands«
e) »Frilands… opdrættet i fuld frihed«.
Disse udtryk kan suppleres med angivelser for de forskellige produk-
tionssystemers særlige karakteristika.
2. Angivelse af slagtealder eller opfedningsperiodens længde er kun
tilladt, hvis et af de i stk. 1 anførte udtryk benyttes, og kun nårkyllingerne har mindst den i bilag IV, litra b), c) eller d), anførte alder.Denne bestemmelse gælder dog ikke for de i artikel 1, nr. 1, litra a),
fjerde led nævnte produkter.
3. Disse bestemmelser medfører ikke nogen indskrænkning af
nationale tekniske foranstaltninger, der er mere vidtgående end mini-
mumskravene i bilag IV, og som kun gælder for producenter i denpågældende medlemsstat, såfremt disse foranstaltninger er foreneligemed fællesskabsretten og i overensstemmelse med de fælles handels-normer for fjerkrækød.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 10
(1) EFT nr. L 55 af 8. 3. 1971, s. 23.▼B
▼M4
▼B
▼M4
▼B
▼B
4. De i stk. 3 omhandlede nationale foranstaltninger meddeles
Kommissionen.
5. Medlemsstaterne skal til enhver tid efter anmodning fra Kommis-
sionen give alle de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere, om de
i denne artikel omhandlede foranstaltninger er forenelige med fælles-skabsretten og i overensstemmelse med de fælles handelsnormer forfjerkrækød.
Artikel 11
1. Slagterier, der er autoriserede til at benytte de i artikel 10
omhandlede udtryk, registreres særligt. De fører en særskilt fortegnelsepr. produktionssystem:
— med navn og adresse på producenter af sådanne dyr, der registreres
efter inspektion af medlemsstatens kompetente myndighed
— på anmodning af denne myndighed over antallet af dyr, som hver
producent holder, pr. produktionshold.
2. De nævnte producenter skal derefter inspiceres regelmæssigt. De
skal føre løbende fortegnelser over antallet af dyr pr. fjerkræsystem, somendvidere viser antallet af solgte dyr og købernes navn.
3. Der foretages regelmæssig inspektion med hensyn til overholdelse
af artikel 10 og 11:
— på bedrifter: mindst én gang pr. produktionshold
— på foderstoffabrikker: mindst én analyse pr. foderblanding og i hvert
fald mindst én gang om året
— på slagterier: mindst fire gange om året— på rugerier: mindst én gang om året for de i artikel 10, stk. 1, litra d)
og e), omhandlede produktionssystemer.
4. Den enkelte medlemsstat tilsender inden den 1. juli 1991 de øvrige
medlemsstater og Kommissionen en liste over autoriserede slagterier,der er registreret i henhold til stk. 1, med navn, adresse og det tildeltenummer for hvert slagteri. Eventuelle ændringer af listen meddeles til de
øvrige medlemsstater og Kommissionen i begyndelsen af hvert kvartal i
kalenderåret.
Artikel 12
Når det drejer sig om tilsyn med angivelsen af benyttet produktions-
system som omhandlet i artikel 5, stk. 6, andet afsnit, i forordning (EØF)nr. 1906/90, skal de af medlemsstaten udpegede organer opfyldekriterierne i europæisk standard nr. EN/45011 af 26. juni 1986 og skalsom sådanne autoriseres af den berørte medlemsstats kompetentemyndigheder og være under derestils yn.
Artikel 13
Fjerkrækød, der indføres fra tredjelande, kan også forsynes med en eller
flere af de valgfri angivelser i artikel 9 og 10, hvis det ledsages af et
certifikat udstedt af oprindelseslandets kompetente myndighed, derattesterer, at de pågældende produkter er i overensstemmelse med derelevante bestemmelser i denne forordning.
På et tredjelands anmodning til Kommissionen opstiller denne en liste
over sådanne myndigheder.
Artikel 14
De i denne forordning omhandlede produktbetegnelser og andre udtryk
angives
— ved salg til den endelige forbruger: på et sprog, som er letforståeligt
for køberen, jf. artikel 14 i direktiv 79/112/EØF i den medlemsstat,hvor salget finder sted; dette hindrer ikke, at de nævnte oplysninger
kan anførespå flere s prog
— i andre tilfælde: på et eller flere EF-sprog.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 11
▼M4
▼M4
Artikel 14a
1. Uden at dette berører stk. 6 og 10, må frosne og dybfrosne
kyllinger, når de er genstand for erhvervsvirksomhed eller handel, kunforhandles inden for EF, hvis vandindholdet ikke overstiger den tekniskuundgåelige værdi, der bestemmes efter analysemetoden i bilag V
(afdrypningsmetode) eller bilag VI (kemisk metode).
2. De kompetente myndigheder, som er udpeget af hver enkelt
medlemsstat, påser, at slagterierne træffer alle fornødne foranstaltninger
til at efterkomme stk. 1 og navnlig, at
— der udtagesprøver til kontrol af vandoptagels en under køling og
vandindholdet i frosne og dybfrosne kyllinger
— kontrolresultaterne optegnes og opbevares i et år
— hver batch mærkes på en sådan måde, at produktionsdatoen kan
bestemmes; dette batchmærke skal fremgå af produktionsproto-kollen.
3. Der foretages på slagterierne regelmæssig kontrol af vandopta-
gelsen i henhold til bilag VII eller kontrol i henhold til bilag V mindst engang for hver arbejdsperiode på ►
M11otte◄timer.
Når den således konstaterede vandoptagelse overstiger den optagelse,
der — under hensyntagen til den vandoptagelse, der finder sted underden del af behandlingen af fjerkræet, som ikke er omfattet af kontrollen
— er forenelig med det samlede vandindhold, der er tilladt i henhold til
denne forordning, og under alle omstændigheder, når vandoptagelsenoverstiger de i bilag VII, punkt 9, eller i bilag V, punkt 7, anførteværdier, skal slagteriet straks foretage de nødvendige tekniske ændringeraf det system, efter hvilket behandlingen finder sted.
4. I alle de tilfælde, der omhandles i stk. 3, andet afsnit, og i hvert
fald mindst en gang ►
M8hver anden måned ◄foretageskontrollen af
vandindholdet, jf. stk. 1, ved prøveudtagning af frosne og dybfrosne
kyllinger på hvert slagteri i henhold til bilag V eller VI efter den
kompetente myndighedsvalg. Kontrollen omfatter ikke fjerkrækroppe,for hvisvedkommende det over for myndigheden godtgøres , at deudelukkende er beregnet til udførsel.
5. Kontrollen i henhold til stk. 3 og 4 foretages af eller under tilsyn af
de kompetente myndigheder. De kompetente myndigheder kan i særligetilfælde anvende bestemmelserne i stk. 3 og navnlig i bilag VII, punkt 1og 9, samt i stk. 4 mere strikt over for et givet slagteri, såfremt dette
måtte vise sig nødvendigt for at sikre, at det samlede vandindhold, som
er tilladt efter denne forordning, overholdes.
I tilfælde, hvor en batch frosne eller dybfrosne kyllinger ikke anses at
være i overensstemmelse med denne forordning, genoptager de først
kontrollen med den minimumshyppighed, der er nævnt i stk. 4, når tre på
hinanden følgende kontroller i overensstemmelse med bilag V eller VI,der gennemføres på prøveudtagninger fra tre forskellige produktions-dage i løbet af højst fire uger, har vist negative resultater.Omkostningerne ved denne kontrol bæres af slagteriet.
6. Såfremt resultatet af den kontrol, som er omhandlet i stk. 4, viser
en værdi, der ligger over de tilladte grænser, anses den pågældendebatch for ikke at være i overensstemmelse med denne forordning. I såfald kan det pågældende slagteri imidlertid anmode om, at der foretages
en modanalyse efter en metode, som vælges af medlemsstatens
kompetente myndighed.
7. Hvisden pågældende batch — eventuelt efter en s ådan
modanalyse — ikke anses for at være i overensstemmelse med denneforordning, træffer myndigheden passende forholdsregler, således atdenne batch kun kan forhandles i EF på betingelse af, at såvelenkeltpakninger som samlepakninger af de pågældende fjerkrækroppeunder myndighedens tilsyn mærkes af slagteriet med en bandarole eller1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 12
▼M8
▼M4
▼M4
en etiket med mindst en af nedenstående påskrifter med store, røde
bogstaver:
»Contenido en agua superior al límite CEE«
»Vandindhold overstiger EØF-Normen«»Wassergehalt über dem EWG-Höchstwert«»Περιεκτικότητα σε νερό ανώτερη του ορίου ΕΟΚ «
»Water content exceedsEEC limit«»Teneur en eau supérieure à la limite CEE«»Tenore d'acqua superiore al limite CEE«
»Watergehalte hoger dan het EEG-maximum«
»Teor de água superior ao limite CEE«
»Vesipitoisuus ylittää ETY-normin«
»Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom EEG«.
Den i første afsnit omhandlede batch forbliver under myndighedens
tilsyn, indtil den anvendes ifølge dette stykke eller afsættes på anden
måde. Hvis det over for myndigheden godtgøres, at den i første afsnit
omhandlede batch skal udføres, træffer myndigheden alle fornødneforholdsregler til at forhindre, at den pågældende batch forhandles i EF.
Påskrifterne efter første afsnit skal anbringes på et iøjnefaldende sted, så
de er klart synlige, let læselige og uudslettelige. De må på ingen mådeskjules, tilsløres eller brydes af andre påskrifter, billeder eller tegninger.Bogstaverne skal være mindst 1 cm høje på enkeltpakninger og 2 cmhøje på samlepakninger.
8. Bestemmelsesmedlemsstaten kan, hvis der er alvorlig grund til at
nære mistanke om uregelmæssigheder, foretage stikprøvekontrol affrosne og dybfrosne kyllinger uden forskelsbehandling for at kontrollere,om en sending opfylder kravene i denne artikel.
9. Kontrol efter stk. 8 foretages på varernes bestemmelsessted eller et
andet passende sted, forudsat at sidstnævnte sted ikke er beliggende vedgrænsen, og at valget heraf i mindst muligt omfang påvirker varernestransportrute, således at de kan gå videre til bestemmelsesstedet på
normal måde, når prøven er udtaget. De pågældende produkter må dog
ikke sælges til den endelige forbruger, før resultatet af kontrollenforeligger.
Kontrollen skal foretages hurtigst muligt, således at varernes markeds-
føring ikke sinkes unødigt, og således at der ikke opstår forsinkelser, derkan påvirke deres kvalitet. Resultaterne af sådan kontrol og eventuellesenere beslutninger samt årsagen til, at de er truffet, meddeles afsender,modtager eller deres repræsentant senest to arbejdsdage efter prøveud-tagningen.
Beslutninger truffet af den kompetente myndighed i bestemmelses-
medlemsstaten og årsagen til, at de er truffet, meddeles den kompetentemyndighed i afsendermedlemsstaten.
Hvis afsender eller dennes repræsentant anmoder derom, skal sådanne
beslutninger og årsagerne hertil meddeles vedkommende skriftligt tilligemed nærmere oplysninger om de retsmidler, han efter gældende ret ibestemmelsesmedlemsstaten har adgang til, herunder klageform og
klagefrister.
10. Hvis resultatet af den i stk. 8 omhandlede kontrol viser, at de
tilladte grænser er overskredet, kan den, der der råder over denpågældende batch, anmode om, at der foretagesen modanalys e ved
benyttelse af en metode efter hans valg på et af de referencelaboratorier,
der er anført i bilag VIII, eller på et andet laboratorium, der af dekompetente myndigheder er godkendt til dette formål. Udgifter iforbindelse med modanalyser afholdes af den, der råder over batchen.Referencelaboratoriernesopgaver og beføjels er er anført i bilag IX.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 13
▼M6
▼M4
▼M4
11. Hvisdet efter kontrol foretaget i henhold til s tk. 8 og 9 og i givet
fald efter en modanalyse konstateres, at de frosne eller dybfrosnekyllinger ikke er i overensstemmelse med denne artikel, anvender
bestemmelsesmedlemsstatens kompetente myndighed den frem-
gangsmåde, der er fastsat i stk. 7.
12. I de i stk. 10 og 11 omhandlede tilfælde sætter den kompetente
myndighed i bestemmelsesmedlemsstaten sig straks i forbindelse medden kompetente myndighed i afsendermedlemsstaten. Sidstnævntemyndighed træffer de nødvendige foranstaltninger og meddeler
myndigheden i førstnævnte medlemsstat, hvilken kontrol der er udført,
og hvilke beslutninger der er truffet samt årsagen til disse.
Hvis kontrol efter stk. 8 og 10 viser gentagne uregelmæssigheder, eller
hvis kontrol efter forsendelsesmedlemsstatens opfattelse udføres udentilstrækkelig berettigelse, underretter de kompetente myndigheder i deberørte bestemmelsesmedlemsstater Kommissionen herom.
Kommissionen kan med henblik på ensartet anvendelse af denne
forordning eller efter anmodning fra den kompetente myndighed i
bestemmelsesmedlemsstaten under hensyn til arten af overtrædelserne:
— sende et hold sagkyndige til den pågældende virksomhed og sammen
med de kompetente nationale myndigheder foretage inspektion påstedet, eller
— anmode afsendermedlemsstatens kompetente myndighed om at øge
antallet af prøver af den pågældende virksomheds produktion og omnødvendigt pålægge sanktioner i henhold til artikel 10 i forordning
(EØF) nr. 1906/90.
Kommissionen underretter medlemsstaterne om de resultater, den
kommer til. Medlemsstater, på hvis område der foretages inspektion,yder de sagkyndige al fornøden bistand ved udøvelsen af deres hverv.
Indtil Kommissionens konklusioner foreligger, skal afsendermedlems-
staten efter anmodning fra bestemmelsesmedlemsstaten skærpekontrollen med produkter fra den pågældende virksomhed.
Hvis der træffe foranstaltninger for at imødegå gentagne uregelmæssig-
heder fra en virksomheds side, pålægger Kommissionen den pågældende
virksomhed at afholde udgifterne i forbindelse med anvendelsen afleddene i tredje afsnit.
12a. Medlemsstaternes kompetente myndigheder underretter straks
det respektive referencelaboratorium om resultaterne af den kontrol, derforetagesaf dem eller under derestils yn.
De nationale referencelaboratorier fremsender hver sjette måned disse
data til EF-referencelaboratoriet til nærmere evaluering og drøftelse med
de nationale referencelaboratorier mindst én gang om året. Resultaterneskal forelægges forvaltningskomitéen til drøftelse i overensstemmelsemed artikel 18 i forordning (EØF) nr. 2777/75.
13. Medlemsstaterne vedtager de praktiske foranstaltninger med
henblik på kontrol, som omhandles i denne artikel, i alle afsætningsled,
herunder kontrol af import fra tredjelande ved fortoldningen i henhold til
bilag V og VI. De giver inden den 1. september 2000 de øvrigemedlemsstater og Kommissionen meddelelse om disse foranstaltninger.De øvrige medlemsstater og Kommissionen underrettes straks omrelevante ændringer.
14. Fællesskabet yder finansiel støtte til EF-referencelaboratoriet
»Het Spelderholt« Centre for Poultry Research and Information
Services, Beekbergen, Nederlandene, op til højst 75 000 ECU i enperiode på tre år til udførelsen af de i bilag IX, punkt 1, omhandledeopgaver.
Den finansielle støtte udbetales til referencelaboratoriet i overens-
stemmelse med en kontrakt, som Kommissionen på Det EuropæiskeFællesskabs vegne indgår med det pågældende laboratorium.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 14
▼M8
▼M11
▼M5
▼M5
Generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug bemyndigestil
at underskrive kontrakten på Kommissionens vegne.
Artikel 14 b
1. Følgende ferske, frosne og dybfrosne fjerkræudskæringer må, når
de er genstand for erhvervsvirksomhed eller handel, kun afsættes i EF,hvis vandindholdet ikke overstiger den teknisk uundgåelige værdi, derbestemmes eller analysemetoden i bilag VIa (kemisk metode):
a) kyllingebrystfilet, også med ønskeben, uden skind
b) kyllingebryst, med skind
c) kyllingeoverlår, underlår, hele lår, lår med en del af ryggen,
bagkvarte, med skind
d) kalkunbrystfilet uden skind
e) kalkunbryst, med skind
f) kalkunoverlår, underlår, hele lår, med skind
g) udbenet kød af hele kalkunlår, uden skind.
2. De myndigheder, som er udpeget af hver medlemsstat, påser, at
slagterierne og opskæringsvirksomhederne, som kan være tilknyttet etslagteri, træffer alle fornødne foranstaltninger til at efterkomme stk. 1 og
navnlig, at:
— der foretages regelmæssig kontrol af vandoptagelsen i henhold til
artikel 14a, stk. 3, også i kyllinge- og kalkunkroppe til fremstilling af
ferske, frosne eller i dybfrosne udskæringer som nævnt i stk. 1.Denne kontrol foretages mindst én gang i løbet af hver arbejdsdag påotte timer. De grænseværdier, der er fastsat i bilag VII, stk. 9, gælderogså for kalkunkroppe
— kontrolresultaterne optegnes og opbevares i et år
— hver batch mærkes på en sådan måde, at produktionsdatoen kan
bestemmes; dette batchmærke skal fremgå af produktionsproto-kollen.
3. Mindst én gang hver tredje måned foretages der kontrol af
vandindholdet som nævnt i stk. 1 ved stikprøvekontrol af frosne og
dybfrosne fjerkræudskæringer fra hver opskæringsvirksomhed, derproducerer sådanne udskæringer, i henhold til bilag VIa. Fjerkræud-skæringer, for hvis vedkommende det over for myndighedernegodtgøres, at de udelukkende er beregnet til eksport, skal ikkekontrolleres.
Efter et år med tilfredsstillende kontrol af en bestemt opskæringsvirk-
somhed nedsættes kontrolhyppigheden til en gang hver sjette måned.Overtrædeskriterierne i ►
C5bilag VIa ◄siden hen, skal der igen
foretages kontrol mindst hver tredje måned i mindst to år, før
hyppigheden igen kan nedsættes.
4. Artikel 14a, stk. 5-13, finder tilsvarende anvendelse på fjerkræud-
skæringer som nævnt i stk. 1.
Artikel 15
Denne forordning træder i kraft den 20. juni 1991.
Den anvendesfra den 1. juli 1991.
Artikel 8 anvendesfra den 1. marts1992 for indførs el fra tredjelande.
Indtil►M2den 31. marts1992 ◄kan erhvervsdrivende imidlertid
pakke produkter, der er omfattet af denne forordning, i pakkematerialemed de angivelser, der er fastsat i EF-bestemmelser eller nationallovgivning, som var gældende, før denne forordning trådte i kraft.Sådanne produkter kan da markedsføres indtil den 31. december 1992.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 15
▼M11
▼M1
▼B
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 16
BILAG 1
ARTIKEL 1.1 — DEFINITION AF FJERKRÆKROPPE
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
1. Chicken, broiler Poulet (de
chair)Hähnchen,
►M6Mast-
huhn◄Kylling, slagt-
ekyllingPollo (de carne) Κοτόπουλο
Πετεινοί και
κότες
(κρεατοπαραγ-
ωγής)Pollo,»Broiler« Kuiken, braad-
kuikenFrango ►M6Broile-
ri◄►M6Kyckling,
slaktkyckling
(broiler)◄
2. Cock, hen,
casserole, or
boiling fowlCoq, poule (à
bouillir)Suppenhuhn Hane, høne,
suppehøneGallo, gallina Πετεινοί και
κότες (για
βράσιµο)Gallo, gallina
Pollame da
brodoHaan, hen,
soep- of
stoofkipGalo, galinha ►M6Kukko,
kana◄►M6Tupp,
höna, gryt- eller
kokhöna ◄
3. Capon Chapon Kapaun Kapun Capón Καπόνια Cappone Kapoen Capão, ►M6Cha-
pon (syöttö-
kukko)◄►M6Kapun◄
4. Poussin,
CoqueletPoussin,
coqueletStubenküken Poussin,
CoqueletPolluelo Νεοσσός,
πετεινάριGalletto Piepkuiken franguitos ►M6Kanan-
poika, kukon-
poika◄►M6Poussin,
Coquelet ◄
1. (Young) turkey Dindonneau,
(jeune) dinde(Junge) Pute,
(Junger)
Truthahn(Mini) kalkun Pavo (joven) ( Νεαροί)
γάλοι και
γαλοπούλες(Giovane)
tacchino(Jonge) kalkoen Peru ►M6(Nuori)
kalkkuna ◄►M6(Ung)
kalkon◄
2. Turkey Dinde (à
bouillir)Pute, Truthahn Avlskalkun Pavo Γάλοι και
γαλοπούλεςTacchino/a Kalkoen Peru adulto ►M6Kalk-
kuna◄►M6Kalkon◄
1. (Young) duck,
duckling,
(Young)
Muscovy duck
(Young)
Mulard duck(Jeune) canard,
caneton, (jeune)
canard de
barbarie (jeune)
canard mulardFrühmastente,
Jungente,
(Junge) Barba-
rieente (1)
(Junge) Mular-
dente(Ung) and
(Ung) berbe-
rieand
(Ung) mular-
dandPato (joven o
anadino), pato
de Berbería
(joven), Pato
cruzado (joven)(Νεαρές)
πάπιες ή
παπάκια,
(νεαρές)
πάπιες
βαρβαρίας,
(νεαρές)
πάπιες mulard(Giovane)
Anatra
(Giovane)
Anatra muta
(Giovane)
Anatra
»mulard«(Jonge) eend
(Jonge) Barba-
rijse eend
(Jonge)
»Mulard« -eendPato, pato
Barbary , Pato
Mulard►M6(Nuori)
ankka, (Nuori)
myskiankka ◄►M6(Ung)
anka, ankunge,
(ung) mular-
dand (ung)
myskand ◄▼M41991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 17
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
2. Duck, Muscovy
duck, Mulard
duckCanard, canard
de Barbarie (à
bouillir), canard
mulard (à
bouillir)Ente, Barbarie-
ente (1)
MulardenteAvlsand
BerberieandMulardandPato, pato de
Berbería Pato
cruzadoΠάπιες,
πάπιες
βαρβαρίας
πάπιες mulardAnatra
Anatra mutaAnatra
»mulard«Eend
Barbarijse eend»Mulard« -eendPato adulto,
pato adulto
Barbary, pato
adultoMulard►
M6Ankka,
myskiankka ◄►M6Anka,
mulardand,
myskand ◄
1. (Young) goose,
gosling(Jeune) oie ou
oisonFrühmastgans,
(Junge) Gans,
►M6Jung-
mastgans ◄(Ung) gåsOca (joven),
ansarón(Νεαρές)
χήνες ή
χηνάκια(Giovane) oca (Jonge) gansGans o ►M6(Nuori)
hanhi◄►M6(Ung) gås,
gåsunge◄
2. Goose Oie Gans Avlsgås Oca Χήνες Oca GansGans o adulto ►M6Hanhi◄►M6Gås◄
1. (Young) guinea
fowl(Jeune) pintade
Pintadeau(Junges) Perl-
huhn(Ung) perle-
hønePintada (joven) ( Νεαρές)
φραγκόκοτες(Giovane)
faraona(Jonge) parel-
hoenPintada ►M6(Nuori)
helmikana ◄►M6(Ung)
pärlhöna ◄
2. Guinea fowl Pintade Perlhuhn Avlsperlehøne Pintada Φραγκόκοτες Faraona Parelhoen Pintada adulta ►M6Helmi-
kana◄►M6Pärlhö-
na◄
(1) Betegnelsen »Flugente« kan dog fortsat anvendes indtil den 31. december 1995.▼M41991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 18
ARTIKEL 1.2 — DEFINITION AF FJERKRÆUDSKÆRINGER
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
a) Half Demi ou moitié Hälfte oder
halbesHalvt Medio Μισά Metà Helft Metade ►M6Puoli-
kas◄►M6Halva◄
b) Quarter Quart (Vorder-,
Hinter-) ViertelKvart Cuarto Τεταρτηµόριο Quarto Kwart Quarto ►M6Neljän-
nes◄►M6Kvart◄
c) Unseparated leg
quartersQuartspos té-
rieursnon
séparésHinterviertel
am StückSammenhæn-
gende
lårstykkerCuartostras eros
unidosΑδιαχώριστα
τεταρτηµόρια
ποδιώνCosciotto Niet-gescheiden
achterkwartenQuartosde coxa
não separados►M6Takan-
eljännes◄►M6Bakdel-
spart◄
d) Breast Poitrine, blanc
ou filet sur osBrust, halbe
Brust, halbierte
BrustBryst Pechuga Στήθος Petto con osso Borst Peito ►M6Rinta◄►M6Bröst◄
e) Leg Cuisse Schenkel,
KeuleHelt lår Muslo y
contramusloΠόδι Coscia Hele poot, hele
dijPerna inteira ►M6Koipi-
reisi◄►M6Klubba◄
f) Chicken leg
with a portion
of the backCuisse de
poulet avec une
portion du dosHähnchens-
chenkel mit
Rückenstück,
►M6Hühner-
keule mit
Rückenstück ◄Kyllingelår med
en del af ryggenCuarto trasero
de polloΠόδι από
κοτόπουλο µε
ένα κοµµάτι
της ράχηςCoscetta Poot/dij met
rugdeel (bout)Perna inteira de
frango com
uma porção do
dorso►M6Koipi-
reisi, jossa
selkäosa◄►M6Kyckling-
klubba med del
av ryggben ◄
g) Thigh Haut de cuisse Oberschenkel,
OberkeuleOverlår Contramuslo Μηρός
(µπούτι)Sovraccoscia Bovenpoot,
bovendijCoxa ►M6Reisi◄►M6Lår◄
h) Drumstick Pilon Unterschenkel,
UnterkeuleUnderlår Muslo Κνήµη Fuso Onderpoot,
onderdij
(Drumstick)Perna ►M6Koipi◄►M6Ben◄
i) Wing Aile Flügel Vinge Ala Φτερούγα Ala Vleugel Asa ►M6Siipi◄►M6Vinge◄
j) Unseparated
wingsAilesnon s épa-
réesBeide Flügel,
ungetrenntSammenhæn-
gende vingerAlasunidas Αδιαχώριστες
φτερούγεςAli non sepa-
rateNiet-gescheiden
vleugelsAsas não sepa-
radas►M6Siivet
kiini toisis-
saan◄►M6Samman-
hängande vin-
gar◄▼M41991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 19
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
k) Breast fillet Filet de
poitrine, blanc,
filet, noixBrustfilet, Filet
ausder Brus t,
►M6Filet◄Brystfilet Filete de
pechugaΦιλέτο
στήθουςFiletto, fesa
(tacchino)Borstfilet Carne de peito ►M6Rinta-
file'◄►M6Bröst-
filé◄
l) Breast fillet
with wishboneFilet de poitrine
avec claviculeBrustfilet mit
SchlüsselbeinBrystfilet med
ønskebenFilete de
pechuga con
clavículaΦιλέτο
στήθους µε
κλειδοκόκαλοPetto (con
forcella), fesa
(con forcella)Borstfilet met
vorkbeenCarne de peito
com fúrcula►M6Rintafile'
solisluineen ◄►M6Bröst-
filé med
nyckelben ◄
m) Magret, maigret Magret, maigret Magret,
MaigretMagret, maigret Magret, maigret Maigret, magret Magret, maigret Magret Magret,
maigret►M6Magret,
maigret◄►M6Magret,
maigret◄▼M41991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 20
▼M4
BILAG 1 A
Snit, der adskiller lår/ben og ryg
— afgrænsning af hofteleddet
Snit, der adskiller lår og underlår— afgrænsning af knæleddet
1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 21
BILAG II
ARTIKEL 9 — KØLEMETODER
E F D DK ESP GR I NL PT ►M6FIN◄► M6SE◄
1. Air chilling Refroidissement
à l'airLuftkühlung Luftkøling Refrigeración
por aireΨύξη µε αέρα Raffreddamento
ad ariaLuchtkoeling Refrigeração
por ventilação►M6Ilmajääh-
dytys◄►M6Luftkyl-
ning◄
2. Air spray chil-
lingRefroidissement
par aspersion
ventiléeLuft-Sprühküh-
lungLuftspraykøling Refrigeración
por aspersión
ventiladaΨύξη µε
ψεκασµόRaffreddamento
per aspersione e
ventilazioneLucht-sproei-
koelingRefrigeração
por aspersão e
ventilação►M6Ilma-
sprayjääh-
dytys◄►M6Evapo-
rativ kylning ◄
3. Immersion chil-
lingRefroidissement
par immersionGegenstrom-
TauchkühlungNeddypnings-
kølingRefrigeración
por immersiónΨύξη µε
βύθισηRaffreddamento
per immersioneDompelkoeling Refrigeração
por imersão►M6Vesijääh-
dytys◄►M6Vatten-
kylning◄▼B1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 22
BILAG III
ARTIKEL 10.1 — PRODUKTIONSSYSTEM
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
a) Fed with … %
of …
Oatsfed goos eAlimenté avec
… % de …
Oie nourrie à
l'avoineMast mit … %
…
HafermastgansFodret med …
%…
Havrefodret gåsAlimentado con
…%
Oca engordada
con avenaΈχει τραφεί
µε…%…
Χήνα που
παχαίνεται µε
βρώµηAlimentato con
il … % di …
Oca ingrassata
con avenaGevoed met …
%…
Met haver
vetgemeste
gansAlimentado
com … % de …
Ganso
engordado com
aveia►M6Ruokittu
…%…
Kauralla
ruokittu han-
hi◄►M6Utfodrad
med … % …
Havreutfodrad
gås◄
b) Extensive
indoor (barnre-
ared)Élevé à l'inté-
rieur: système
extensifExtensive
BodenhaltungExtensivt stald-
opdræt
(skrabe…)Sistema exten-
sivo en galli-
neroΕκτατικής
εκτροφήςEstensivo al
copertoScharrel …
binnenge-
houdenProdução
extensiva em
interior►M6Laajape-
räinen sisäka-
svatus◄►M6Extensivt
uppfödd
inomhus ◄
c) Free range Sortant à l'exté-
rieurAuslaufhaltung Fritgående Gallinero con
salida libreΕλεύθερης
βοσκήςAll'aperto Scharrel … met
uitloopProdução em
semiliberdade►M6Ulkoilu-
mahdolli-
suus◄►M6Tillgång
till utomhusvi-
stelse◄
d) Traditional free
rangeFermier-élevé
en plein airBäuerliche
AuslaufhaltungFrilands… Granja al aire
libre►C2Πτηνο-
τροφείο παρα-
δοσιακά
ελεύθερης
βοσκής◄Rurale all'a-
pertoBoerenscharrel
… met uitloop
Hoeve … met
uitloopProdução ao ar
livre►M6Ulkoilu-
vapaus◄►M6Traditio-
nell utomhusvi-
stelse◄
e) Free-range —
total freedomFermier-élevé
en libertéBäuerliche
FreilandhaltungFrilands…
opdrættet i fuld
frihedGranja de cría
en libertadΠτηνοτροφείο
απεριόριστης
τροφήςRurale in libertà Boerenscharrel
… met vrije
uitloop
Hoeve … met
vrije uitloopProdução em
liberdade►M6Vapaa
kasvatus ◄►M6Uppfödd i
full frihet ◄▼M41991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 23
▼M4
BILAG IV
a)Fodertype
Der må kun henvises til følgende særlige fodringsingredienser, hvis
— der for kornsvedkommende indgår minds t 65 vægtprocent korn i den
foderblanding, der gives i det meste af opfedningsperioden, og som højst
omfatter 15 % biprodukter af korn. Hvis der henvises til en særlig kornart,
skal denne indgå som mindst 35 % af foderblandingen og som mindst 50 %
for majs' vedkommende
— der for bælgplanters og grønsagers vedkommende indgår mindst 5
vægtprocent bælgplanter eller grønsager i den foderblanding, der gives i
det meste af opfedningsperioden
— der for mejeriproduktersvedkommende indgår minds t 5 vægtprocent
mejeriprodukter i den foderblanding, der givesved s lutfedning.
Udtrykket havrefodret gås kan dog benyttes, hvis gåsen under slutfedningen
på tre uger fodresmed minds t 500 g havre om dagen.
b)Ekstensivt staldopdræt (skrabe …)
Dette udtryk må kun benyttes, hvis
— belægningsgraden pr. m2gulvareal ikke er over henholdsvis
— kyllinger: 12 dyr, dog højst 25 kg levendevægt
— ænder, perlehøns, kalkuner: 25 kg levendevægt
— gæs: 15 kg levendevægt
— dyrene slagtes i en alder af henholdsvis
— kyllinger: 56 dage eller derover
— kalkuner: 70 dage eller derover
— gæs: 112 dage eller derover
— pekingænder: 49 dage eller derover— berberieænder: 70 dage eller derover for hundyrsvedkommende, 84
dage eller derover for handyrsvedkommende
— mulardænder (hundyr): 65 dage eller derover— perlehøns: 82 dage eller derover
— unggæs: 60 dage eller derover.
c)Fritgående
Dette udtryk må kun benyttes, hvis— belægningsgraden og slagtealderen er som fastsat i punkt b), undtagen for
kyllinger, hvor belægningsgraden kan sættes op til 13, dog højst 27,5 kg
levendevægt pr. m
2, og kapuner, hvor belægningsgraden højst må være
7,5 pr. m2, dog højst 27,5 kg levendevægt pr. m2
— dyrene i mindst halvdelen af deres levetid dagen igennem har haft adgang
til udendørsløbegårde omfattende et hoveds agelig plantedækket areal på
mindst
—1m2pr. kylling eller perlehøne
—2m2pr. and eller kapun.
—3m2pr. kalkun eller gås.
Til perlehønskan udendørsløbegårde ers tattesaf en voliere med et
gulvareal, der er mindst det samme som husets, og som har en højde på
mindst 2 m. Der forefindes pinde af en længde på mindst 10 cm pr. dyr, set
samlet (hus og voliere).
— foderblandingen, der gives vet slutfedning, indeholder mindst 70 % korn
— fjerkræhuset har ind- og udgangshuller, der tilsammen er 4 m lange pr.
100 m2husareal.
d)Frilands
Dette udtryk må kun benyttes, hvis— belægningsgraden pr. m
2gulvareal ikke er over henholdsvis
— kyllinger: 12 dyr, dog højst 25 kg levendevægt; i mobile huse, hvis
gulvareal ikke overstiger 150 m2og som også er åbne om natten, kan
belægningsgraden dog forøges til 20, men højst 40 kg levendevægt pr.
m2
— kapuner: 6,25 (indtil en alder på 91 dage: 12) dyr, dog højst 35 kg
levendevægt1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 24
▼M11
▼M4
▼M9
▼M4
▼M4
— berberieænder og pekingænder: 8 handyr, dog højst 35 kg levendevægt
10 hundyr, dog højst 25 kg levendevægt
— mulardænder: 8 dyr, dog højst 35 kg levendevægt— perlehøns: 13 dyr; dog højst 23 kg levendevægt— kalkuner: 6,25 (indtil en alder på 7 uger: 10) dyr, dog højst 35 kg
levendevægt
— gæs: 5 (indtil en alder på 6 uger: 10) dyr; 3 dyr i de sidste 3
opfedningsuger, hvis de holdes i indelukke, dog højst 30 kg
levendevægt
— det samlede nytteareal i fjerkræhuse på et enkelt produktionssted ikke er
over 1 600 m
2
— det enkelte fjerkræhushøjs t rummer
— 4 800 kyllinger
— 5 000 perlehøns— 4 000 berberieænder (hundyr) eller pekingænder (hundyr) eller 3 200
berberieænder (handyr) eller pekingænder (handyr) eller 3 200
mulardænder
— 2 500 kapuner, gæsog kalkuner
— fjerkræhuset har ind- og udgangshuller, der tilsammen er 4 m lange pr.
100 m
2husareal
— dyrene dagen igennem har haft adgang til udendørsløbegårde fra en alder
af henholdsvis
— seks uger for kyllinger og kapuner
— otte uger for ænder, gæs, perlehøns og kalkuner
— de udendørsløbegårde omfatter et hoveds agelig plantedækket areal på
mindst
—2m2pr. kylling, berberieand eller pekingand eller perlehøne
—3m2pr. mulardand
—4m2pr. kapun fra 92. dagen (2 m2indtil 91. dagen)
—6m2pr. kalkun
—1 0m2pr. gås.
Til perlehønskan udendørsløbegårde ers tattesaf en voliere med et
gulvareal, der er mindst det dobbelte af husets, og som har en højde på
mindst 2 m. Der forefindes pinde af en længde på mindst 10 cm pr. dyr, set
samlet (hus og voliere).
— de opfedede dyr er af en race, der er anerkendt som langsomtvoksende— den foderblanding, der brugesved opfedningen, indeholder minds t 70 %
korn
— dyrene slagtes i en mindstealder af henholdsvis
— kyllinger: 81 dage
— kapuner: 150 dage
— pekingænder: 49 dage
— berberieænder (hundyr): 70 dage— berberieænder (handyr): 84 dage— mulardænder: 92 dage— perlehøns: 94 dage— kalkuner og stegegæs: 140 dage— gæs til fremstilling af »foie gras« og »magret«: 95 dage
— unggæs: 60 dage
— slutfodringen i indelukke ikke overstiger
— for kyllinger på over 90 dage: 15 dage
— kapuner: 4 uger.
— for gæs og mulardænder til fremstilling af »foie gras« og »magret« på
over 70 dage: 4 uger.
e)Frilands … opdrættet i fuld frihed
Dette udtryk må kun benyttes, hvis kravene i litra d) er opfyldt, idet dyrene
dog skal have adgang dagen igennem til udendørs løbegårde på et ubegrænset
areal.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 25
▼M11
▼M4
▼M9
▼M4
▼M4
BILAG V
BESTEMMELSE AF VANDTAB VED OPTØNING
(afdrypningstest)
1.Formål og anvendelsesområde
Denne metode anvendes til bestemmelse af den mængde vand, der afgives
af frosne eller dybfrosne kyllinger under optøningen. Dersom dette
afdrypningstab, udtrykt i procent af kroppens vægt, herunder alt spiseligt
slagteaffald, som emballagen indeholder, overstiger den under punkt 7
fastsatte grænseværdi, anses kroppen for at have optaget en for stor
vandmængde under behandlingen.
2.Definition
Afdrypningstabet som bestemt ved denne metode udtrykkes som en
vægtprocent af den samlede vægt af den frosne eller dybfrosne krop,
herunder det spiselige indmad.
3.Princip
Den frosne eller dybfrosne krop, herunder det eventuelt tilstedeværende
spiselige indmad, optøs under kontrollerede forhold, som gør det muligt at
beregne vægten af det afdryppede vand.
4.Apparatur
4.1. Vægt, som er i stand til at veje op til 5 kg med mindst 1 grams nøjagtighed.
4.2. Plastposer, som er tiltrækkeligt store til at rumme kroppen, og som er
udstyret med en anordning til forsvarlig fastgørelse af poserne.
4.3. Termostatisk kontrolleret vandkar med udstyr, som kan rumme kroppe som
beskrevet under 5.5 og 5.6. Vandkarret skal rumme en vandmængde, der er
lig med mindst otte gange rumfanget af det fjerkræ, som skal kontrolleres,
og hvori vandtemperaturen kan holdespå 42 ºC ± 2 ºC.
4.4. Filtrerpapir eller andet sugende papir.
5.Fremgangsmåde
5.1. 20 kroppe udtages stikprøvevis af det parti fjerkræ, der skal kontrolleres.
Indtil kroppene kan undersøges som beskrevet under 5.2. til 5.11,
opbevaresde ved en temperatur på højs t − 18 ºC.
5.2. Emballagens yderside aftørres, således at vedhængende is og vand fjernes.
Emballagen og dens indhold vejes, og vægten afrundes til nærmeste hele
gram; denne vægt betegnesM0.
5.3. Kroppen såvel som eventuelt spiseligt indmad, der sælges sammen med
kroppen, tagesud af den ydre emballage. Emballagen tørresog vejes , idet
densvægt afrundestil nærmes te hele gram; denne vægt betegnesM1.
5.4. Vægten af den frosne krop plus indmad beregnes ved at trække M1fra M0.
5.5. Med den åbne bughule nedad anbringeskroppen tillige med indmaden i den
nedre og lukkede del af en solid, vandtæt plastpose. Posen skal være lang
nok til, at den kan fastgøres forsvarligt, når den ligger i karret, men må ikke
være unødigt bred, så kroppen kan vende rundt fra den lodrette stilling.
5.6. Den del af posen, som indeholder kroppen og det spiselige indmad,
nedsænkes fuldstændigt i et kar med vand og skal være åben, så mest mulig
luft slipper ud. Den anbringes lodret og holdes i denne stilling, om
nødvendigt ved hjælp af styrestænger eller vægtbelastning i posen, således
at vandet fra karret ikke kan trænge ind. Poserne må ikke kunne berøre
hinanden.
5.7. Posen forbliver i vandkarret ved en stadig temperatur på 42 ºC ± 2 ºC, idet
den skvulpes heri eller vandet omrøres kontinuerligt, indtil kroppens
centrumstemperatur (den dybeste del af brystmusklen tæt ved brystbenet i
kyllinger uden indmad og midten af indmaden i kyllinger med indmad) er
mindst 4 ºC målt i to tilfældigt udvalgte kroppe. Kroppene bør kun blive i
vandkarret, indtil de har en centrumstemperatur på 4 ºC. Den krævede
nedsænkningsperiode for kroppe opbevaret ved − 18 ºC er som følger:1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 26
▼C4
▼M4
▼M4
Vægtklasse
(g)Vægt af krop + indmad (g)Vejledende nedsækningstid i
minutter
Kyllinger
uden indmadKyllinger
med indmad
< 800 < 825 77 92
850 825 — 874 82 97
900 875 — 924 85 100
950 925 — 974 88 103
1 000 975 — 1 024 92 107
1 050 1 025 — 1 074 95 110
1 100 1 050 — 1 149 98 113
1 200 1 150 — 1 249 105 120
1 300 1 250 — 1 349 111 126
1 400 1 350 — 1 449 118 133
Ud over 1 400 g forøgestiden med 7 minutter for hver yderligere 100 g.
Overskrides den foreslåede nedsænkningsperiode, uden at der er en
temperatur på + 4 ºC i de to kroppe, som kontrolleres, forlænges
optøningen, indtil derescentrums temperatur er + 4 ºC.
5.8. Posen med indhold tages op af vandbadet; posens bund gennemhulles,
således at optøningsvandet kan løbe ud. Posen og dens indhold drypper af i
én time ved en omgivende temperatur på mellem + 18 ºC og + 25 ºC.
5.9. Den optøede krop tagesud af pos en, og pakningen med eventuelt
slagteaffald tages ud af bughulen. Kroppen tørres af indvendig og udvendig
med filtrerpapir eller andet sugende papir. Posen med indmad gennem-
hulles, og når vandet er løbet ud, tørres posen og det optøede indmad af så
omhyggeligt som muligt.
5.10. Den samlede vægt af den optøede krop, det optøede indmad og dettes
emballage bestemmes, afrundet til nærmeste hele gram; denne vægt
betegnesM2.
5.11. Vægten af den pakning, som indeholdt indmaden, bestemmes afrundet til
nærmeste hele gram; denne vægt betegnes M3.
6.Beregning af resultatet
Den ved optøning angivne mængde vand i procent af vægten af den frosne
eller dybfrosne krop (tillige med indmaden) beregnes således:
M0/C0M1/C0M2
M0/C0M1/C0M3/C2100
7.Vurdering af resultatet
Dersom det gennemsnitlige vandsvind ved optøning af de 20 prøvekroppe
overstiger nedenstående procentsatser, betragtes den vandmængde, der er
optaget under behandlingen, ►C3som over grænseværdien ◄.
Procentsatserne er for de forskellige kølemetoder følgende:— luftkøling: 1,5 %
— luftspraykøling: 3,3 %— neddypningskøling: 5,1 %.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 27
▼M4
BILAG VI
BESTEMMELSER AF DET SAMLEDE VANDINDHOLD I KYLLINGER
(kemisk test)
1.Formål og anvendelse
Denne metode anvendes til bestemmelse af det samlede vandindhold i frosne
og dybfrosne kyllinger. Den omfatter bestemmelse af vand- og proteinin-
dholdet i prøver fra de homogeniserede kroppe af dette fjerkræ. Det således
bestemte samlede vandindhold sammenholdes med den efter formlerne i
punkt 6.4 beregnede grænseværdi med henblik på at fastslå, hvorvidt der
under behandlingen er optaget for meget vand. Hvisden, der foretager
analysen, nærer mistanke om, at der er stoffer til stede, som kan øve
indflydelse på beregningen, skal vedkommende træffe de nødvendige
forholdsregler.
2.Definitioner
Krop: Fjerkrækroppen med knogler, brusk og eventuelt indmad.
Slagteaffald: Lever, hjerte, kråsog hals .
3.Princip
Vand- og proteinindhold bestemmes ved anerkendte ISO-metoder (Interna-
tional Organisation for Standardisation) eller ved andre af Rådet godkendte
analysemetoder.
Maksimumsgrænsen for kroppens samlede vandindhold afledes af kroppens
proteinindhold, der kan sættes i relation til det fysiologiske vandindhold.
4.Apparatur og reagenser
4.1. Vægt til vejning af kroppen og emballagen, med mindst 1 grams
nøjagtighed.
4.2. Kødøkse eller sav til udskæring af kroppen i stykker passende til
kødhakkeren.
4.3. Kraftig kødhakker og mixer, som kan homogenisere hele stykker af frossent
eller dybfrossent fjerkræ.
Bemærkning: Der anbefales ikke nogen bestemt kødhakker. Den skal være
tilstrækkeligt kraftig til at kunne hakke kød og knogler i
frossen og dybfrossen tilstand, så der fremkommer en
homogen blanding svarende til den, der fås fra en hakker
med en skive med huller på 4 mm.
4.4. Til bestemmelse af vandindhold: det i ISO 1442 foreskrevne apparatur.
4.5. Til bestemmelse af proteinindhold: det i ISO 937 foreskrevne apparatur.
5.Fremgangsmåde
5.1. Syv kroppe udtages stikprøvevis af det parti fjerkræ, som skal kontrolleres,
og opbevares i frossen tilstand, indtil den under punkt 5.2. til 5.6. nævnte
analyse påbegyndes.
Der kan enten foretages en analyse af de syv kroppe enkeltvis eller af en
blandingsprøve af de syv kroppe.
5.2. Forbehandlingen foretages senest en time efter, at kroppene er taget ud af
fryseren.
5.3. a) Emballagens yderside aftørres, således at vedhængende is og vand
fjernes. Hver krop vejes og tages ud af emballagen. Kroppen skæres i
småstykker, og indpakningsmaterialet om indmaden fjernes så vidt
muligt. Den samlede vægt, inklusive indmaden og is fra kroppen, men
eksklusive vægten af de fjernede indpakningsmaterialer, bestemmes, idet
det afrundestil nærmes te hele gram; denne vægt betegnesP1.
b) Hvis analysen foretages på en blandingsprøve, bestemmes den samlede
vægt af de syv kroppe forbehandlet som beskrevet i punkt 5.3., litra a);
denne vægt betegness om P7.
5.4. a) Hele kroppen, hvisvægt betegness om P1, hakkesi en kødhakker s om
specificeret i punkt 4.3. (og der blandes om nødvendigt ved hjælp af en
blender), så der opnås et homogent materiale, hvorfra der udtages en
prøve, der er repræsentativ for den enkelte krop.
b) Hvis analysen foretages på en blandingsprøve, hakkes samtlige syv
kroppe, hvis samlede vægt er betegnet som P7, i en kødhakker som
specificeret i punkt 4.3. (og der blandes om nødvendigt ved hjælp af en
blender), så der opnås et homogent materiale, hvorfra der udtages to
prøver, der er repræsentative for de syv kroppe.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 28
▼M4
5.5. Der udtages en prøve af det homogeniserede for straks at bestemme prøvens
vandindhold ifølge fremgangsmåden i ISO 1442, så vandindholdet »a %«
herved bestemmes.
5.6. En anden prøve udtages af det homogeniserede materiale og bruges straks til
bestemmelse af kvælstofindholdet ifølge fremgangsmåden i ISO 937. *Dette
kvælstofindhold omregnes til råproteinindhold »b %« ved at multiplicere det
med koefficienten 6,25.
6.Beregning af resultaterne
6.1. a) Vægten af hver kropsvandindhold (W) udtrykkesved aP1/100 og vægten
af proteinerne (RP) ved bP1/100 udtrykt i gram.
Summen af vandindholdet (W7) og summen af proteinindholdet (RP7)i
de syv analyserede kroppe beregnes.
b) Hvis analysen foretages på en blandingsprøve, beregnes det gennem-
snitlige vandindhold (a %) og proteinindhold (b %) i de to analyserede
prøver. Vægten af vandindholdet (W7) i de syv kroppe udtrykkes ved aP7/
100 og vægten af proteinindholdet (RP7) ved bP7/100, udtrykt i gram.
6.2. Gennemsnitsvægten af vand (WA) og protein (RPA) beregnesved at dividere
henholdsvis W7og RP7med 7.
6.3. Efter denne metode kan den teoretiske værdi af det fysiologiske vandindhold
i gram beregnesefter følgende formel:
— kyllinger: 3,53 × RA+2 3
6.4. a) Luftkøling
Under forudsætning af, at den ved tilberedningen teknisk uundgåelige
vandoptagelse er lig med 2 %(1) er den højeste tilladte grænse for det
samlede vandindhold (WG) i gram efter denne metoder udtrykt ved
følgende formler (inkl. konfidensinterval):
— kyllinger: WG= 3,65 × RPA+4 2
b) Luftspraykøling
Under forudsætning af, at den ved tilberedningen teknisk uundgåelige
vandoptagelse er lig med 4,5 % (1), er de højeste tilladte grænser for det
samlede vandindhold (WG) i gram efter denne metode udtrykt ved
følgende formler (inkl. konfidensinterval):
— kyllinger: WG= 3,79 × RPA+4 2
c) Neddypningskøling
Under forudsætning af, at den ved tilberedningen teknisk uundgåelige
vandoptagelse er lig med 7 % (1) , er den højeste tilladte grænse for det
samlede vandindhold (WG) i gram efter denne metode udtrykt ved
følgende formel (inkl. konfidensinterval):
— kyllinger: WG= 3,93 × RPA+4 2
6.5. hvisgennems nittet af det efter punkt. 6.2. beregnede vandindhold (WA)id e
syv kroppe ikke overstiger den i punkt 6.4. angivne værdi (WG), anses hele
partiet for at opfylde kravene.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 29
(1) Målt i forhold til kroppensvægt eks kl. optaget vand.
▼M11
BILAG VI a
BESTEMMELSE AF DET SAMLEDE VANDINDHOLD I FJERKRÆUD-
SKÆRINGER
(kemisk test)
1.Formål og anvendelse
Denne metode anvendes til at bestemme det samlede vandindhold i
fjerkræudskæringer. Den omfatter bestemmelse af vand- og proteinindholdet
i prøver fra de homogeniserede fjerkræudskæringer. Det således bestemte
samlede vandindhold sammenholdes med den efter formlerne i punkt 6.4
beregnede grænseværdi med henblik på at fastslå, hvorvidt der under
behandlingen er optaget for meget vand. Hvisden, der foretager analys en,
nærer mistanke om, at der er stoffer til stede, som kan øve indflydelse på
beregningen, skal vedkommende træffe de nødvendige forholdsregler.
2.Definitioner og stikprøveprocedurer
Definitionerne i artikel 1, stk. 2, gælder for de fjerkræudskæringer, som er
nævnt i artikel 14b. Stikprøverne skal mindst være af følgende størrelse:
Kyllingebryst, kyllingebrystfilet: halvdelen af brystet/det udbenede bryst
Kalkunbryst, kalkunbrystfilet og udbenet kød fra hele lår: portioner på ca. 100 g
Andre udskæringer: som defineret i artikel 1, stk. 2.
Når det drejer sig om frosne eller dybfrosne bulkvarer (udskæringer, der ikke
er pakket enkeltvis), kan de store pakninger, som der skal tages prøver af,
opbevaresved 0 ºC, indtil der kan fjernesenkeltuds kæringer.
3.Princip
Vand- og proteinindhold bestemmes ved anerkendte ISO-metoder (Den
Internationale Standardiseringsorganisation) eller ved andre analysemetoder
godkendt af Rådet.
Maksimumsgrænsen for fjerkræudskæringernes samlede vandindhold afledes
af udskæringernes proteinindhold, der kan sættes i relation til det fysiologiske
vandindhold.
4.Apparatur og reagenser
4.1. Vægt til vejning af udskæringerne og emballagen, med mindst 1 grams
nøjagtighed.
4.2. Kødøkse eller sav til udskæring af udskæringerne i stykker passende til
kødhakkeren.
4.3. Kraftig kødhakker og blender, som kan homogenisere fjerkræudskæringer
og dele deraf.
Bemærkning: Der anbefales ikke nogen bestemt kødhakker. Den skal
være tilstrækkeligt kraftig til at kunne hakke kød og
knogler i frossen og dybfrossen tilstand, så der frem-
kommer en homogen blanding svarende til den, der fås fra
en hakker med en skive med huller på 4 mm.
4.4. Til bestemmelse af vandindhold: det ISO 1442 foreskrevne apparatur.
4.5. Til bestemmelse af proteinindhold: det i ISO 937 foreskrevne apparatur.
5.Fremgangsmåde
5.1. Fem udskæringer udtages tilfældigt af det parti fjerkræudskæringer, som
skal kontrolleres, og opbevares i frossen eller kølet tilstand, indtil den
under punkt 5.2 til 5.6 nævnte analyse påbegyndes.
Prøver af frosne eller dybfrosne bulkvarer som nævnt i punkt 2 kan
opbevaresved 0 ºC, indtil analys en begynder.
Der kan enten foretages en analyse af de fem udskæringer enkeltvis eller
af en blandingsprøve af de fem udskæringer.
5.2. Forbehandlingen påbegyndes senest en time efter, at udskæringerne er
taget ud af fryseren eller køleskabet.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 30
▼M11
5.3. a) Emballagens yderside aftørres, således at vedhængende is og vand
fjernes. Hver udskæring vejes og tages ud af emballagen. Udskæ-
ringen skæres i småstykker, og den samlede vægt eksklusive
indpakningsmaterialets vægt bestemmes, idet den afrundes til
nærmeste hele gram; denne vægt betegnes »P1«.
b) Hvis analysen foretages på en blandingsprøve, bestemmes den
samlede vægt af de fem udskæringer, som er forbehandlet som
beskrevet i punkt 5.3, litra a); denne vægt betegnes »P5«.
5.4. a) Hele udskæringen, hvis vægt er P1, hakkesi en kødhakker s om
specificeret i punkt 4.3 (og der blandes om nødvendigt ved hjælp af en
blender), så der opnås et homogent materiale, hvorfra der udtages en
prøve, der er repræsentativ for hver udskæring.
b) Hvis analysen foretages på en blandingsprøve, hakkes alle fem
udskæringer, hvis vægt er P5, i en kødhakker, som specificeret i punkt
4.3 (og der blandesom nødvendigt ved hjælp af en blender), s å der
opnåset homogent materiale, hvorfra der udtagesto prøver, der er
repræsentative for de fem udskæringer.
De to prøver analyseres som beskrevet i punkt 5.5 og 5.6.
5.5. Der udtages en prøve af det homogeniserede materiale, som straks
anvendestil efter ISO 1442-metoden at bes temme prøvensvandindhold
»a %«.
5.6. En anden prøve udtages af det homogeniserede materiale, som straks
anvendes til at bestemme kvælstofindholdet efter ISO 937-metoden.
Dette kvælstofindhold omregnes til råproteinindhold »b %« ved at
multiplicere det med koefficienten 6,25.
6.Beregning af resultaterne
6.1. a) Vægten af hver udskærings vandindhold (W) udtrykkes ved aP1/100
og vægten af protein (RP) ved bP1/100 begge i gram.
Summen af vandindholdet (W5) og summen af proteinindholdet (RP5)
i de fem analyserede udskæringer beregnes.
b) Hvis analysen foretages på en blandingsprøve, beregnes det gennem-
snitlige vandindhold (a %) og proteinindhold (b %) i de to analyserede
prøver. Vægten af vandindholdet (W5) i de fem udskæringer udtrykkes
ved aP5/100 og vægten af proteinindholdet (RP5) ved bP5/100, begge i
gram.
6.2. Gennemsnitsvægten af vand (WA) og protein (RPA) beregnesved at
dividere henholdsvis W5og RP5med 5.
6.3. Efter denne metode er det gennemsnitlige fysiologiske W/RP-forhold
som følger:
— kylingebrystfilet: 3,19 ± 0,12
— hele kyllingelår og bagkvarte: 3,78 ± 0,19
— kalkunbrystfilet: 3,05 ± 0,15
— hele kalkunlår: 3,58 ± 0,15— udbenet kød af hele kalkunlår: 3,65 ± 0,17.
6.4. Antages det, at den ved tilberedningen teknisk uundgåelige vandoptagelse
er lig med 2 %, 4 % eller 6 %(
1) afhængig af produkttype og kølemetode,
er det højeste tilladte W/RP-forhold bestemt efter denne metode som
følger:
LuftkøletLuft-spray/
køletImmersions-
kølet
Kyllingebrystfilet, uden skind 3,40 3,40 3,40
Kyllingebryst, med skind 3,40 3,50 3,60Kyllingeoverlår, underlår, hele lår, hele lår
med en del af ryggen, bagkvarte, med skind4,05 4,15 4,30
Kalkunbrystfilet, uden skind 3,40 3,40 3,40
Kalkunbryst, med skind 3,40 3,50 3,601991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 31
(1) Beregnet på grundlag af udskæringen ekskl. optaget vand. For filet (uden skind) og
udbenet kød af hele kalkunlår er procentdelen 2 for hver af kølemetoderne.
▼M11
LuftkøletLuft-spray/
køletImmersions-
kølet
Kalkunoverlår, underlår, hele lår, med skind 3,80 3,90 4,05
Udbenet kød af hele kalkunlår, uden skind 3,95 3,95 3,95
Hvisdet gennems nitlige WA/RPA-forhold i de fem udskæringer beregnet
på grundlag af værdierne i punkt 6.2 ikke overstiger forholdet i punkt 6.4,
anses det kontrollerede parti fjerkræudskæringer for at opfylde kravene.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 32
▼M4
BILAG VII
KONTROL MED VANDOPTAGELSEN I PRODUKTIONSVIRKSOM-
HEDEN
(produktionstest)
1. Mindst én gang i løbet af hver arbejdsperiode på otte timer:
udtages 25 tilfældige kroppe fra opskæringsbåndet umiddelbart efter
udtagning af indvolde og fjernelse af slagteaffald og fedt og før den første
afskylning.
2. Efter behov afskæres halsen, idet halshuden lades tilbage på kroppen.
3. Hver enkelt krop mærkesindividuelt. Hver krop vejes , og vægten
registreres, afrundet til nærmeste gram.
4. De kroppe, som skal kontrolleres, anbringes igen på opskæringsbåndet med
henblik på at gennemgå sædvanlige behandling med afskylning, køling,
afdrypning osv.
5. De mærkede kroppe aftagesved enden af afdrypnings båndet uden at
underkastes afdrypning af længere varighed end den, der finder sted for
fjerkræ i det parti, hvorfra stikprøven stammer.
6. De 20 først opsamlede kroppe udgør stikprøven. De vejes på ny. Deres
vægt, afrundet til nærmeste gram, angives ud for den vægt, der blev noteret
ved første vejning. Prøven annuleres, hvis der indsamles under 20 mærkede
kroppe.
7. Mærkerne fjernesfra prøvekroppene, og kroppene undergår de s ædvanlige
emballeringsprocesser.
8. Procentsatsen for optagelse af vand bestemmes ved, at den samlede vægt af
de 20 kontrolkroppe før afskylning trækkes fra den samlede vægt af disse
kroppe efter afskylning, køling og afdrypning, idet man dividerer forskellen
med den oprindelige vægt og multiplicerer med 100.
8.a) I stedet for manuel vejning som beskrevet i punkt 1-8 kan der benyttes bånd
med automatisk vejning til bestemmelse af procentsatsen for vandoptagelse
i det samme antal kroppe efter de samme principper, såfremt myndighe-
derne forinden har godkendt båndet med automatisk vejning til dette
formål.
9. Resultatet må ikke overstige nedenstående procenter af slagtekroppens
oprindelige vægt eller ethvert andet tal, der gør det muligt at overholde det
samlede tilladte indhold af optaget vand:
— luftkøling: 0 %
— luftspraykøling: 2 %
— neddypningskøling: 4,5 %.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 33
▼M11
▼M4
▼M11
▼M4
▼M4
BILAG VIII
LISTE OVER REFERENCELABORATORIER
Fællesskabsreferencelaboratorium:
ID/Lelystad
Postbus 65
Edelhertweg 15
8200 AB LelystadNederland
Nationale referencelaboratorier:
Belgien
Faculteit Diergeneeskunde
Vakgroep »Diergeneeskundig toezicht op eetwaren«
Universiteit Gent
Salisburylaan 133B-9820 Merelbeke
Danmark
VeterinærdirektoratetsLaboratorium
Howitzvej 13
DK-2000 Frederiksberg
Tyskland
Bundesanstalt für Fleischforschung
Institut für Fleischerzeugung und Vermarktung
EC-Baumanstraße 20D-95326 Kulmbach
Grækenland
Ministry of Agriculture
Veterinary Laboratory of Patra
15, Notara Street
GR-264 42 Patra
Spanien
Centro de Alimentacion Nacional
(Instituto de Salud Carlos III)Ctra de Majadahonda — Pozuelo Km 2E-28220 Madrid
FrankrigL'Unité hygiène et qualité desproduitsavicoles
Laboratoire central de recherchesavicoleset porcines
Centre National d'étudesvétérinaireset alimentairesBeaucemaine — B.P. 53F-22400 Ploufragan
IrlandDairy Science Laboratory
Department of Agriculture, Food and Forestry
Model Farm Road
Cork
Italien
Ispettorato Centrale Repressione Frodi
Via Jacopo Cavedone n. 29I-41100 Modena
Luxembourg
Laboratoire National de Santé
Rue du Laboratoire, 42
L-1911 Luxembourg1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 34
▼M11
▼M4
▼M11
▼M4
▼M11
▼M4
▼M11
▼M4
▼M11
Nederlandene
ID/Lelystad
Postbus 65
Edelhertweg 15
8200 AB Lelystad
Nederland
Østrig
Bundesamt und Forschungszentrum für Landwirtschaft
Spargelfeldstr. 191
A-1220 Wien
Portugal
I.Q.A. Instituto de Qualidade Alimentaia
Av. Conde Valbona, 98
P-1000 Lisboa
Finland:
Eläinlääkintä- ja elintarvikelaitos(EELA)
Hämeentie 57, PL 368,
FIN-00231 Helsinki
Sverige:Statenslivsnedelsverk (SIC! Statens livsmedelsverk)
Box 622
S-75126 Upsala
Det Forenede Kongerige
CSL Food Science Laboratory
Sand Hutton
York
Y04 1LZ
United Kingdom1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 35
▼M4
▼M6
▼M11
▼M4
BILAG IX
EF-referencelaboratoriets kompetence og opgaver
1. Det i bilag VIII, første led, anførte EF-referencelaboratorium udfører følgende
opgaver:
— det informerer de nationale referencelaboratorier om analysemetoder og
sammenlignende forsøg vedrørende vandindholdet i fjerkrækød
— det koordinerer de nationale referencelaboratoriersanvendels e af de i
første led omhandlede metoder og arrangerer især sammenlignende forsøg
— det koordinerer forskning i nye analysemetoder og oplyser de nationale
referencelaboratorier om udviklingen på dette område
— det yder teknisk og videnskabelig bistand til Kommissionens tjenestegrene,
navnlig i tilfælde af, at medlemsstaterne er uenige om analyserestultaterne.
2. EF-referencelaboratoriet skal opfylde følgende driftsbetingelser:
— det skal råde over kvalificerede medarbejdere med fornødent kendskab til
de metoder, der anvendesved analys e med henblik på kontrol af
vandindhold
— det skal disponere over det udstyr og de stoffer, der er nødvendige for
udførelsen af de i punkt 1 fastsatte opgaver
— det skal have en hensigtsmæssig administrativ infrastruktur— det skal pålægge medarbejderne tavshedspligt for så vidt angår visse
emner, resultater og meddelelser
— det skal respektere principperne om god laboratoriepraksis på internatio-
nalt niveau.
De nationale referencelaboratorier (SIC! referencelaboratoriers) opgaver
De nationale referencelaboratorier anført i bilag VIII udfører følgende opgaver:
— de koordinerer arbejdet på de nationale laboratorier, der skal foretage analyser
af vandindhold i fjerkrækød
— de bistår medlemsstatens kompetente myndighed med at tilrettelægge en
kontrolordning for vandindhold i fjerkrækød
— de udfører sammenlignende forsøg mellem de forskellige nationale labora-
torier, der er nævnt i første led
— de sikrer formidling af informationer fra EF-referencelaboratoriet til
medlemsstatens kompetente myndighed og til de nationale laboratorier, der
er nævnt i første led
— de samarbejder med EF-referencelaboratoriet.1991R1538 — DA — 01.09.2000 — 003.001 — 36