2010R0200 — DA — 29.05.2011 — 001.003

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

►B KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 200/2010 af 10. marts 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 for så vidt angår et EU-mål for mindskelse af forekomsten af salmonellaserotyper i voksne avlsflokke af Gallus gallus (EØS-relevant tekst) (EUT L 061 af 11.3.2010, s. 1)

Ændret ved:





Berigtiget ved:









▼B

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 200/2010

af 10. marts 2010

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 for så vidt angår et EU-mål for mindskelse af forekomsten af salmonellaserotyper i voksne avlsflokke af Gallus gallus

(EØS-relevant tekst)







EUROPA-KOMMISSIONEN HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 af 17. november 2003 om bekæmpelse af salmonella og andre bestemte fødevarebårne zoonotiske agenser ( 1 ), særlig artikel 4, stk. 1, andet afsnit, og artikel 13, og ud fra følgende betragtninger: (1) Forordning (EF) nr. 2160/2003 har til formål at sikre, at der træffes foranstaltninger til opdagelse og bekæmpelse af salmonella og andre zoonotiske agenser på alle relevante trin i produktionen, forarbejdningen og distributionen og navnlig i den primære produktionsfase med henblik på at mindske forekomsten af disse og de risici, de indebærer for folkesundheden. (2) Det fastsættes i forordning (EF) nr. 2160/2003, at der skal opstilles EU-mål for mindskelse af forekomsten af de zoonoser og zoonotiske agenser, der er opført i bilag I til forordningen, i de i samme bilag anførte dyrepopulationer. Der fastsættes ved forordningen ligeledes visse krav til nævnte mål. (3) Bilag I til forordning (EF) nr. 2160/2003 omtaler alle salmonellaserotyper af betydning for folkesundheden i avlsflokke af Gallus gallus. Sådanne avlsflokke vil kunne sprede en salmonellainfektion til deres afkom, især til flokke af æglæggende høner og slagtekyllinger. Når forekomsten af salmonella nedbringes i avlsflokke, bidrager dette således til også at mindske forekomsten af den pågældende zoonotiske agens i æg og kød fremstillet af afkommet, som frembyder en alvorlig folkesundhedsmæssig risiko. (4) I Kommissionens forordning (EF) nr. 1003/2005 af 30. juni 2005 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 for så vidt angår et EF-mål for mindskelse af forekomsten af visse salmonellaserotyper i avlsflokke af Gallus gallus ( 2 ) er der fastsat et EF-mål for mindskelse af forekomsten af visse salmonellaserotyper i avlsflokke af Gallus gallus i en overgangsperiode, som udløber den 31. december 2009. Senest da må maksimumsprocenten af voksne avlsflokke af Gallus gallus, der fortsat er positive for Salmonella Enteritidis, Salmonella Infantis, Salmonella Hadar, Salmonella Typhimurium og Salmonella Virchow (i det følgende benævnt »de relevante Salmonella spp.«), højst udgøre 1 %. Det er følgelig nødvendigt at fastsætte et permanent EU-mål for mindskelse af de relevante Salmonella spp. efter udløbet af nævnte periode. (5) I henhold til forordning (EF) nr. 2160/2003 skal der tages hensyn til de erfaringer, der er gjort i forbindelse med eksisterende nationale foranstaltninger, og de oplysninger, der er fremsendt til Kommissionen eller Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) i henhold til de eksisterende EU-bestemmelser, navnlig som led i de oplysninger, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/99/EF af 17. november 2003 om overvågning af zoonoser og zoonotiske agenser ( 3 ), særlig artikel 5 deri, når EU-målet opstilles. (6) I overensstemmelse med kravene i forordning (EF) nr. 2160/2003 er EFSA blevet hørt om fastsættelsen af det permanente EU-mål for avlsflokke af Gallus gallus. På dette grundlag afgav Panelet for Biologiske Farer den 26. marts 2009 på anmodning af Europa-Kommissionen en videnskabelig udtalelse om et kvantitativt skøn over virkningerne af fastsættelse af et nyt mål for mindskelse af forekomsten af salmonella hos avlshøns af Gallus gallus (Quantitative estimation of the impact of setting a new target for the reduction of Salmonella in breeding hens of Gallus gallus) ( 4 ). Det konkluderes heri, at Salmonella Enteritidis og Salmonella Typhimurium har det største potentiale for overførsel fra avlshøns til afkom heraf i kyllingekød- og æglæggerkæden. Det konkluderes ligeledes, at EU's foranstaltninger til bekæmpelse af disse to serotyper hos avlshøns forventes at ville bidrage til at bekæmpe salmonellainfektioner hos produktionsdyr og nedbringe de sundhedsmæssige risici ved fjerkræ for mennesker. Det anføres desuden i den videnskabelige udtalelse, at gevinsten ved yderligere EU-dækkende tiltag til bekæmpelse af andre serotyper hos avlsdyr er relativt begrænset; de pågældende serotyper sættes mindre hyppigt i forbindelse med sygdomme hos mennesker og frembyder en mindre risiko for vertikal overførsel. (7) Under hensyntagen til den videnskabelige udtalelse fra EFSA, og i lyset af at der er behov for mere tid til at undersøge det typiske salmonellaudviklingsmønster i flokke efter indførelse af nationale bekæmpelsesprogrammer, bør der opretholdes et EU-mål for mindskelse af forekomsten af salmonella i voksne avlsflokke af Gallus gallus, der svarer til det mål, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1003/2005. (8) For at efterprøve, hvordan arbejdet med at nå EU-målet skrider frem, er det nødvendigt ved denne forordning at foreskrive gentagne prøveudtagninger fra avlsflokke af Gallus gallus. (9) Der er i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2009/883/EF af 26. november 2009 om godkendelse af årlige og flerårige programmer for udryddelse, bekæmpelse og overvågning af visse dyresygdomme og zoonoser, som medlemsstaterne har forelagt for 2010 og efterfølgende år, og om fastsættelse af EF-tilskuddet hertil ( 5 ) godkendt nationale bekæmpelsesprogrammer til opfyldelse af målet i 2010. Disse programmer er baseret på de retsforskrifter, der var gældende på tidspunktet for programmernes forelæggelse. Programmerne vedrørende avlsflokke af Gallus gallus blev godkendt på grundlag af forordning (EF) nr. 1003/2005. Der er følgelig behov for en overgangsforanstaltning for de bekæmpelsesprogrammer, der allerede er godkendt. (10) Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — ud fra følgende betragtninger: VEDTAGET DENNE FORORDNING:







Artikel 1

EU-mål

▼M1

1. Fra den 1. januar 2010 består EU-målet, jf. artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2160/2003, for mindskelse af forekomsten af Salmonella spp. i avlsflokke af Gallus gallus (i det følgende benævnt »EU-målet«) i en mindskelse til højst 1 % af maksimumsprocenten af voksne avlsflokke af Gallus gallus, der fortsat er positive for Salmonella Enteritidis, Salmonella Infantis, Salmonella Hadar, Salmonella Typhimurium, herunder monofasisk Salmonella Typhimurium med antigenformlen ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ , og Salmonella Virchow (i det følgende benævnt »de relevante salmonellaserotyper«).

▼B

For medlemsstater med under 100 voksne avlsflokke af Gallus gallus er EU-målet dog, at højst én flok om året af nævnte avlsdyr fortsat er positiv for de relevante salmonellaserotyper efter den 1. januar 2010.

2. Den fornødne kontrolordning til efterprøvning af, hvordan det går med at nå EU-målet, er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Revurdering af EU-målet

Kommissionen tager EU-målet op til revision under hensyntagen til de oplysninger, der er indsamlet i overensstemmelse med den kontrolordning, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i denne forordning, samt de kriterier, der er fastlagt i artikel 4, stk. 6, litra c), i forordning (EF) nr. 2160/2003.

Artikel 3

Ophævelse af forordning (EF) nr. 1003/2005

1. Forordning (EF) nr. 1003/2005 ophæves.

2. Henvisninger til den ophævede forordning betragtes som henvisninger til nærværende forordning.

Artikel 4

Overgangsforanstaltninger

Bestemmelserne i bilaget til forordning (EF) nr. 1003/2005 finder fortsat anvendelse på bekæmpelsesprogrammer, der er godkendt inden nærværende forordnings ikrafttræden.

Artikel 5

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAG

Kontrolordning, der er nødvendig for at efterprøve, om EU-målet er nået, for så vidt angår mindskelse af forekomsten af de relevante salmonellaserotyper i voksne avlsflokke af Gallus gallus

1. PRØVEUDTAGNING

Prøveudtagningen til påvisning af forekomst af Salmonella Enteritidis, Salmonella Infantis, Salmonella Hadar, Salmonella Typhimurium og Salmonella Virchow (i det følgende benævnt »de relevante salmonellaserotyper«) skal omfatte alle voksne avlsflokke af tamfjerkræ (Gallus gallus) på 250 fugle eller derover (i det følgende benævnt »avlsflokke«). Prøveudtagningen gennemføres, uden at det berører bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2160/2003 og direktiv 2003/99/EF for så vidt angår kravene vedrørende overvågning af andre dyrepopulationer eller andre serotyper.

2. OVERVÅGNING AF AVLSFLOKKE

2.1. Sted, hyppighed og status for prøveudtagningen

Der udtages prøver af avlsflokke på fødevarevirksomhedslederens initiativ og som led i offentlig kontrol.

2.1.1. Prøveudtagning på fødevarevirksomhedslederens initiativ

Der skal hver anden uge udtages prøver på det sted, den kompetente myndighed har udpeget, hvilket kan være:

a) på rugeriet eller

b) på bedriften.

Den kompetente myndighed kan beslutte at gennemføre den ene af de i litra a) og b) nævnte valgmuligheder for hele kontrolordningen for alle slagtekyllingeavlsflokke og den ene af valgmulighederne for alle æglæggeravlsflokke. Prøveudtagning fra avlsflokke, der lægger rugeæg bestemt til handel inden for EU, skal dog foregå på bedriften.

Der indføres en procedure, der garanterer, at påvisning af forekomst af de relevante salmonellaserotyper under prøveudtagning på fødevarevirksomhedslederens initiativ straks indberettes til den kompetente myndighed af det laboratorium, der udfører analyserne. Det er fødevarevirksomhedslederen og det laboratorium, der udfører analyserne, der har ansvaret for rettidigt at indberette påvisning af forekomst af en af de relevante salmonellaserotyper.

Uanset første afsnit i nærværende punkt kan den kompetente myndighed, hvis EU-målet er nået i hele medlemsstaten i mindst to på hinanden følgende kalenderår, beslutte, at prøveudtagningen på bedriften kun skal finde sted hver tredje uge. Den kompetente myndighed kan dog beslutte at fastholde eller genoptage kontrol hver anden uge, såfremt der påvises forekomst af de relevante salmonellaserotyper i en avlsflok på bedriften, og/eller i alle andre tilfælde, hvor den kompetente myndighed måtte anse det for hensigtsmæssigt.

2.1.2. Prøveudtagning som led i offentlig kontrol

Prøveudtagning som led i offentlig kontrol skal bestå i følgende:

2.1.2.1. Hvis prøveudtagning på fødevarevirksomhedslederens initiativ sker på rugeriet: a) rutineprøveudtagning hver 16. uge på rugeriet b) rutineprøveudtagning på bedriften to gange i løbet af produktionsforløbet: første gang senest fire uger efter flytning til æglægningsfase eller -enhed og anden gang i slutningen af æglægningsfasen, tidligst otte uger før produktionsforløbets afslutning c) udtagning af verifikationsprøver på bedriften, når der er påvist forekomst af de relevante salmonellaserotyper i prøver fra rugeriet.

2.1.2.2. Hvis prøveudtagning på fødevarevirksomhedslederens initiativ sker på bedriften, foretages der rutineprøveudtagning tre gange i løbet af produktionsforløbet: a) senest fire uger efter flytning til æglægningsfase eller -enhed b) i slutningen af æglægningsfasen, tidligst otte uger før produktionsforløbets afslutning c) på et hvilket som helst tidspunkt i produktionsforløbet med passende tidsmæssig afstand til tidspunkterne for prøveudtagningen som omhandlet i litra a) og b).

2.1.2.3. Uanset punkt 2.1.2.1 og 2.1.2.2 kan den kompetente myndighed, hvis EU-målet er nået i hele medlemsstaten i mindst to på hinanden følgende kalenderår, i stedet for rutineprøveudtagning foretage prøveudtagning: a) på bedriften én gang på et hvilket som helst tidspunkt i produktionsforløbet og én gang om året på rugeriet eller b) på bedriften to gange med passende mellemrum i tid når som helst i produktionsforløbet. Den kompetente myndighed kan dog beslutte at fastholde eller genoptage prøveudtagningen som fastsat i punkt 2.1.2.1 eller 2.1.2.2, såfremt der påvises forekomst af de relevante salmonellaserotyper i en avlsflok på bedriften, og/eller i alle andre tilfælde, hvor den kompetente myndighed måtte anse det for hensigtsmæssigt. Prøveudtagning foretaget af den kompetente myndighed kan erstatte prøveudtagning foretaget på fødevarevirksomhedslederens initiativ.

2.2. Prøveudtagningsprotokol

2.2.1. Prøveudtagning på rugeriet

Der udtages mindst én prøve pr. avlsflok ved hver prøveudtagning.

Prøveudtagningen skal foregå på en klækningsdag, hvor der kan udtages prøver fra alle avlsflokke Er dette ikke muligt, skal det garanteres, at prøverne indsamles fra hver enkelt flok med mindst den hyppighed, der er fastsat i punkt 2.1.

Alt materiale fra alle klækkemaskiner, hvorfra de udrugede kyllinger flyttes på prøveudtagningsdagen, skal indgå proportionelt i prøverne.

Hvis der er over 50 000 æg fra én avlsflok i klækkemaskinerne, udtages der yderligere en prøve fra den pågældende flok.

Prøven skal mindst omfatte:

a) én blandingsprøve fra synligt snavsede klækkebakkeindlæg taget tilfældigt fra fem forskellige klækkebakker eller steder i klækkemaskinen, så prøven omfatter mindst 1 m2; hvis rugeæggene fra en avlsflok fylder mere end én klækkemaskine, udtages der en sådan blandingsprøve fra hver af klækkemaskinerne (op til fem maskiner), eller

b) én prøve fra et samlet overfladeareal på mindst 900 cm2 udtaget med en eller flere fugtede stofsvabere fra hele overfladearealet af i alt mindst fem klækkebakkebunde umiddelbart efter flytningen af kyllingerne eller fra dun fra fem steder, herunder på gulvet, i hver klækkemaskine (op til fem maskiner) med klækkede æg fra flokken, idet det sikres, at der udtages mindst én prøve pr. flok, hvorfra æggene stammer, eller

c) 10 g knækkede æggeskaller, der tages fra i alt 25 forskellige klækkebakker, dvs. en oprindelig prøve på 250 g, i op til fem klækkemaskiner med klækkede æg fra flokken, og som knuses, blandes og fordeles i delprøver på 25 g med henblik på undersøgelse.

Proceduren i litra a), b) og c) følges for både prøveudtagning, der sker på fødevarevirksomhedslederens initiativ, og for prøveudtagning som led i offentlig kontrol. Det er dog ikke obligatorisk at inkludere en klækkemaskine med æg fra forskellige flokke, hvis mindst 80 % af æggene kommer fra andre klækkemaskiner, som der udtages prøver fra.

2.2.2. Prøveudtagning på bedriften

2.2.2.1. Rutineprøveudtagning på fødevarevirksomhedslederens initiativ

Prøverne skal primært bestå af gødningsprøver, og formålet skal være at påvise prævalens på 1 % i flokken med en konfidensgrænse på 95 %. I det øjemed skal prøverne omfatte et af følgende:

a) Blandet gødning, som skal bestå af særskilte prøver af friske ekskrementer, der hver vejer mindst 1 g og er udtaget vilkårligt en række steder i det fjerkræhus, hvor avlsflokken holdes, eller som, når avlsflokken har fri adgang til mere end ét fjerkræhus på en bestemt bedrift, er udtaget i hvert af de bygningskomplekser på bedriften, hvor avlsflokken holdes. Gødning kan pooles med henblik på analyse i mindst to blandingsprøver. For at kunne udgøre en samleprøve skal særskilte gødningsprøver udtages på de enkelte steder i følgende antal:



Antal fjerkræ i avlsflokken Antal gødningsprøver, der skal udtages i avlsflokken 250-349 200 350-449 220 450-799 250 800-999 260 1 000 eller derover 300

b) Sokkeprøver og/eller støvprøver: Sokkerne skal være tilstrækkeligt absorberende til at kunne opsuge fugt. »Sokker« af tubegaze kan også bruges. Sokkernes overflade skal være fugtet med et passende fortyndingsmiddel (f.eks. 0,8 % natriumchlorid og 0,1 % pepton i steriliseret, deioniseret vand, sterilt vand eller et andet fortyndingsmiddel, som den kompetente myndighed har godkendt). Prøverne opsamles under en rundgang i bygningen, hvor der følges en rute, som giver repræsentative prøver for alle dele af fjerkræhuset eller de enkelte gulvafsnit. Det skal omfatte arealer med strøelse eller slats (riste/rammer), hvis det er forsvarligt at gå på slatsene. Prøveudtagningen skal omfatte alle aflukker i et fjerkræhus. Efter endt prøveudtagning i et gulvafsnit tages overtrækssokkerne forsigtigt af, så det materiale, der hænger fast i dem, ikke falder af. Prøverne skal omfatte: i) fem par sokkeprøver, der hver repræsenterer ca. 20 % af fjerkræhusets areal; prøverne kan pooles med henblik på analyse i mindst to blandingsprøver, eller ii) mindst ét par sokkeprøver, der repræsenterer hele fjerkræhusets areal, og en supplerende støvprøve, der opsamles fra mange forskellige steder i fjerkræhuset fra overflader med synlig støvforekomst; der benyttes en eller flere fugtede stofsvabere på et overfladeareal på i alt mindst 900 cm2 til opsamlingen af støvprøven.

c) For avlsflokke i bursystemer kan de udtagne prøver bestå af naturligt blandet gødning fra gødningsbånd, skrabere eller gødningskældre afhængigt af bygningens art. Der indsamles to prøver på mindst 150 g, som testes hver for sig: i) gødningsbånd under hver række af bure, som køres jævnligt, og hvor gødningen tømmes af i en snegl eller via et transportsystem ii) gødningskældersystem, hvor gødningen via gødningsdeflektorer under burene skrabes af ned i en gødningskælder under bygningen iii) gødningskældersystem i et fjerkræhus med trappebursystem, hvor burene er placeret forskudt i forhold til hinanden, og gødningen falder direkte ned i gødningskælderen. En bygning indeholder normalt et hyldesystem med bure i flere etager (reoler). Samleprøven skal indeholde blandet gødning fra alle reoler. Der udtages to samleprøver fra hver avlsflok i overensstemmelse med anvisningerne i nedenstående afsnit 3 til 6: Når der er tale om systemer med bånd eller skrabere, skal disse køre på dagen for prøveudtagningen, inden udtagningen påbegyndes. I systemer med gødningsdeflektorer under bure og skrabere skal der indsamles blandet gødning, som har sat sig fast på skraberen, efter at denne har kørt. I fjerkræhuse med trappeburanlæg uden bånd eller skrabere er det nødvendigt at indsamle blandet gødning fra hele gødningskælderen. Gødningsbåndsystemer: Der skal indsamles blandet fækalt materiale fra den ende af båndene, hvor gødningen tømmes af.

2.2.2.2. Prøveudtagning som led i offentlig kontrol

a) Rutineprøveudtagningen foretages som beskrevet i punkt 2.2.2.1.

b) Udtagning af verifikationsprøver, når de relevante salmonellaserotyper er påvist ved prøveudtagning på rugeriet, skal foregå som beskrevet i punkt 2.2.2.1. Der kan indsamles supplerende prøver med henblik på en eventuel test til påvisning af antimikrobielle eller bakterievæksthæmmende stoffer som følger: Der indsamles tilfældigt valgte fugle fra hvert fjerkræhus på bedriften, normalt op til fem fugle pr. hus, medmindre den kompetente myndighed anser det for nødvendigt, at prøven omfatter et større antal fugle. Hvis infektionskilden ikke bekræftes, foretages der en antimikrobiel test eller en ny bakteriologisk test for forekomst af de relevante salmonellaserotyper på avlsflokken eller afkommet heraf, inden samhandelsrestriktionerne ophæves. Hvis der påvises antimikrobielle eller bakterievæksthæmmende stoffer, anses salmonellainfektionen for at være bekræftet.

c) Mistanke om falske resultater I ekstraordinære tilfælde, hvor den kompetente myndighed har grund til at betvivle testresultaterne (f.eks. falsk positive eller falsk negative resultater), kan den beslutte at gentage testen i overensstemmelse med litra b).

3. UNDERSØGELSE AF PRØVERNE

3.1. Transport og klargøring af prøverne

3.1.1. Transport

Prøver sendes helst senest 24 timer efter indsamlingen som ekspresforsendelse eller med kurer til de laboratorier, der er omhandlet i artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 2160/2003. Hvis prøverne ikke sendes inden for 24 timer, skal de opbevares nedkølet. Prøverne kan transporteres ved omgivelsestemperatur, så længe de ikke udsættes for stærk varme (over 25 °C) eller sollys. På laboratoriet opbevares prøverne nedkølet indtil undersøgelsen, som skal påbegyndes senest 48 timer efter modtagelsen og senest 96 timer efter prøveudtagningen.

3.1.2. Klækkebakkeindlæg:

a) Prøven anbringes i 1 l »buffered« peptonvand, der er opvarmet til stuetemperatur, og blandes forsigtigt.

b) Prøven dyrkes derefter efter påvisningsmetoden i punkt 3.2.

3.1.3. Sokkeprøver og støvprøver:

a) Et eller flere par overtrækssokker og støvprøverne (stofsvabere) pakkes forsigtigt ud, så det fækale materiale eller det løse støv, der sidder fast på dem, ikke falder af, og anbringes i 225 ml »buffered« peptonvand, der er opvarmet til stuetemperatur.

b) Sokkeprøverne og stofsvaberne skal være helt dækket af »buffered« peptonvand, så der er tilstrækkeligt med fri væske omkring prøven til, at der kan migrere salmonella væk fra prøven, og derfor kan der om nødvendigt tilføjes mere »buffered« peptonvand. Sokkeprøverne og stofsvaberne skal testes hver for sig.

c) Når fem par sokkeprøver pooles i to prøver, skal hver enkelt samleprøve anbringes i 225 ml (eller om nødvendigt mere) »buffered« peptonvand, så prøven er helt dækket, og der er tilstrækkeligt med fri væske omkring prøven til, at der kan migrere salmonella væk fra prøven.

d) Prøven bevæges rundt, til den er fuldstændig gennemvædet, og dyrkes derefter efter påvisningsmetoden i punkt 3.2.

3.1.4. Andre prøver af fækalt materiale:

a) Prøverne af fækalt materiale pooles og blandes grundigt, og der udtages en delprøve på 25 g til dyrkning.

b) Delprøven på 25 g anbringes i 225 ml »buffered« peptonvand, der er opvarmet til stuetemperatur.

c) Prøven dyrkes derefter efter påvisningsmetoden i punkt 3.2.

Hvis der vedtages ISO-standarder for klargøring af relevante prøver til påvisning af salmonella, anvendes de i stedet for bestemmelserne i punkt 3.1.2, 3.1.3 og 3.1.4 om klargøring af prøver.

3.2. Påvisningsmetode

Påvisningen af de relevante salmonellaserotyper foretages i henhold til tillæg 1 til EN/ISO 6579-2002/Amd1:2007, »Mikrobiologisk undersøgelse af fødevarer og foderstoffer — Horisontal metode til bestemmelse af Salmonella spp. — Tillæg 1: Anneks D: Bestemmelse af Salmonella spp. i dyrefæces og i prøver fra primærproduktionsleddet«.

Hvad angår sokkeprøver, støvprøver og andre prøver af fækalt materiale, jf. punkt 3.1, kan den inkuberede berigelsesbouillon med »buffered« peptonvand til senere dyrkning pooles. I det øjemed inkuberes begge prøver i »buffered« peptonvand, jf. punkt 3.1.3. Der tages 1 ml inkuberet bouillon fra hver prøve, og denne blandes grundigt. Dernæst tages 0,1 ml af blandingen, hvormed modificeret halvflydende Rappaport-Vassiliadis-agar-pladerne (MSRV-pladerne) podes.

Prøverne i »buffered« peptonvand må ikke rystes eller på anden måde bevæges efter inkubationen, da dette frigør hæmmende partikler og reducerer den efterfølgende isolering i MSRV.

3.3. Serotypning

Mindst ét isolat fra hver prøve med en positiv reaktion typebestemmes efter Kaufmann-White-skemaet.

3.4. Alternative metoder

Hvad angår prøver, der er udtaget på fødevarevirksomhedslederens initiativ, kan der anvendes alternative metoder i stedet for metoderne til prøveklargøring, påvisningsmetoderne og serotypningen i punkt 3.1, 3.2 og 3.3 i dette bilag, hvis de er valideret i overensstemmelse med den seneste udgave af EN/ISO 16140.

3.5. Opbevaring af stammer

Det skal garanteres, at der opbevares mindst én isoleret stamme af de relevante salmonellaserotyper fra prøveudtagning som led i offentlig kontrol pr. hus og pr. år med henblik på eventuel fremtidig fagtypning eller testning for antimikrobiel følsomhed ved anvendelse af de sædvanlige stammesamlingsmetoder, der skal sikre, at stammerne forbliver intakte i mindst to år. Den kompetente myndighed kan foreskrive, at der også skal opbevares isolater fra prøveudtagning foretaget af fødevarevirksomhedslederen til disse formål.

4. RESULTATER OG RAPPORTERING

En avlsflok anses for positiv for så vidt angår efterprøvningen af, om EU-målet er nået,

— når der er påvist forekomst af de relevante salmonellaserotyper (bortset fra vaccinestammer) i en eller flere prøver udtaget i flokken, også når de relevante salmonellaserotyper kun er påvist i støvprøven, eller

— når udtagningen af verifikationsprøver som led i offentlig kontrol, jf. punkt 2.2.2.2, litra b), ikke bekræfter påvisningen af relevante salmonellaserotyper, men der er påvist antimikrobielle eller bakterievæksthæmmende stoffer i flokken.

Dette gælder ikke i ekstraordinære tilfælde, jf. punkt 2.2.2.2, litra c), hvor det første, salmonellapositive resultat i forbindelse med prøveudtagning på fødevarevirksomhedslederens initiativ ikke er blevet bekræftet af prøveudtagning som led i offentlig kontrol.

En positiv avlsflok medregnes kun én gang, uanset hvor mange gange de relevante salmonellaserotyper er påvist i den pågældende flok i produktionsperioden, og uanset om prøveudtagningen blev foretaget på fødevarevirksomhedslederens initiativ eller af den kompetente myndighed. Hvis prøveudtagningen i løbet af produktionsperioden strækker sig over to kalenderår, indberettes resultatet for hvert af de to år dog hver for sig.

Rapporteringen skal omfatte følgende:

a) en nærmere beskrivelse af metodevalg for prøveudtagningsordningen og type udtagne prøver

b) det samlede antal voksne avlsflokke på mindst 250 fugle, der er udtaget prøver af mindst én gang i rapporteringsåret

c) resultaterne af testningen, herunder: i) det samlede antal avlsflokke, der er positive for salmonella i medlemsstaten ii) antallet af avlsflokke, der er positive for mindst én af de relevante salmonellaserotyper iii) antallet af avlsflokke, der er positive for hver enkelt salmonellaserotype eller for ikke-specificeret salmonella (ikke-typbare eller ikke-serotypebestemte isolater)

d) antallet af tilfælde, hvor den første, salmonellapositive prøve udtaget i forbindelse med prøveudtagning på fødevarevirksomhedslederens initiativ ikke blev bekræftet af prøveudtagning som led i offentlig kontrol

e) forklaringer af resultater, navnlig vedrørende ekstraordinære tilfælde.

Resultaterne og supplerende relevante oplysninger indberettes i rapporten om tendenser og kilder, jf. artikel 9, stk. 1, i direktiv 2003/99/EF.