8.100. I de foregående afsnit af nærværende kapitel beskrives systemet af (T)-konti. Begreberne og definitionerne i ENS tillader også andre repræsentationsformer, som giver flere oplysninger og muliggør forskellige analyser. 8.101. En input-output tabel er en meget anvendt matrix til detaljeret og systematiseret beskrivelse af vare- og tjenestestrømme og sammensætningen af produktionsomkostningerne. En sådan matrix giver flere informationer end T-kontiene for varer og tjenester, produktion og indkomstdannelse; f.eks. vises udgifterne til konsum for hver produktgruppe eller oprindelseserhverv, og forbrug i produktionen opdeles både efter produktgruppe elleroprindelseserhverv og efter produktgruppe eller destinationserhverv. Detaljerede sammenhænge mellem disse konti er videreudviklet i ENS's tilgangs- og anvendelsestabeller ved opdeling af produktgruppernes produktion i erhverv. 8.102. I det følgende anskueliggøres det for det første, at det er muligt at opstille et komplet sæt af konti og saldoposter i matrixform. I denne tabel vises samtlige transaktioner for den samlede økonomi og udlandet. Endvidere inkluderes en aggregeret konto for varer og tjenester. 8.103. Dernæst diskuteres det, hvad en regnskabsmatrix kan bruges til generelt. Et vigtigt aspekt er de mange muligheder for at udvide og reducere en sådan matrix alt efter behov og omstændigheder. Endelig vises det, hvordan dette omsættes i praksis. Især vil det blive belyst, hvordan tilgangs- og anvendelsestabellerne knyttes sammen med sektorregnskaberne ved at indsætte konti vedrørende arbejdskraft, således at der kan opstilles en samfundsmæssig regnskabsmatrix (SAM). En SAM muliggør bl.a. mere integrerede analyser af økonomiske og sociale spørgsmål, herunder arbejdsløsheden. 8.104. Tabel 8.19 viser hele systemet af konti og saldoposter i matrixform. For at gøre dette er primærindkomstfordelingskontoen, indkomstanvendelseskontoen og kontoen for andre ændringer i status ikke underopdelt. Desuden er der mulighed for at kombinere kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser med sekundærindkomstfordelingskontoen. Endelig er der indsat en konto til registrering af nettoformue. 8.105. Tallene i tabellerne i dette afsnit svarer nøjagtigt til taleksemplet i den foregående del af nærværende kapitel. I alle matricerne er de felter, der indeholder saldoposter, fremhævet. 8.106. I en matrix kan hver transaktion vises med en enkelt postering og transaktionens art fremgår af dens placering. Hver konto fremstilles ved hjælp af en række og en søjle, og pr. konvention repræsenterer rækkerne tilgang og søjlerne anvendelse. Nettonationalproduktet (1 602) betales således af producenterne, og betalingen modtages på primærindkomstfordelingskontoen. Tabel 8.19 viser dette i felt (3,2), dvs. i 3. række, 2. søjle. Da denne tabel udskiller transaktioner med udlandet på en separat konto, indeholder diagonalfelterne, altså felterne (3,3), (4,4), (5,5), (6,6), (7,7) og (8,8) kun transaktioner mellem residente institutionelle enheder. 8.107. Rækkernes og søjlernes totaler har ikke benævnelser. Deres funktion i matrixsystemet er hovedsagelig at sikre, at alle konti rent faktisk balancerer, således at forstå, at al tilgang (rækketotaler) er lig med al afgang (søjletotaler). Relevante saldoposter, der forbinder successive konti, kan kun udledes, hvis denne betingelse er opfyldt. 8.108. Række 1 viser anvendelsen af varer og tjenester i køberpriser: forbrug i produktionen (1 904) i søjle 2, konsum (1 371) i søjle 5, bruttoinvesteringer (414) i søjle 7 og eksport (536) i søjle 14. 8.109. Summen af elementerne i række 1 svarer til anvendelsen af varer og tjenester i køberpriser i alt (4 225). Søjle 1 viser tilgangen af varer og tjenester (naturligvis også 4 225 i alt). Produktion (i basispriser) plus produktskatter minus produktsubsisidier (3 728) vises i det felt, der skærer række 2. Importen (497) kommer fra udlandskontoen for varer og tjenester (række 14). 8.110. Række 2 viser produktion (i basispriser) plus produktskatter minus produktsubsidier. På grund af denne opgørelsesmetode indeholder summen af række 2 (3 728) og summen af søjle 2 produktskatter minus produktsubsidier. Dette indebærer, at disse skatter er indbefattet i saldoposten i konto 2, nettonationalproduktet (NNP), se felt (3,2). De fleste saldoposter kan opgøres brutto og netto. I denne matrix er alle saldoposter opgjort netto. Forbrug af fast realkapital (222) er anbragt direkte på kapitalunderkontoen for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver (række 7, søjle 2). 8.111. Række 3 viser hele den primære indkomst, som den samlede økonomi har modtaget: nettonationalindkomst i felt (3,2), formueindkomst fra andre residente sektorer (341) på diagonalen og primær indkomst fra udlandet (72) i felt (3,15). Da denne matrix ikke underopdeler primærindkomstfordelingskontoen, er der ikke foretaget nogen opdeling af værditilvæksten, der betales af producenterne, i kategorier af værditilvækst ligesom på indkomstdannelseskontoen. 8.112. Bortset fra posten på diagonalen indeholder søjle 3 primær indkomst betalt til udlandet (41) i felt (15,3) og saldoposten, nettonationalindkomst (1 633), som forbinder denne konto med den næste. 8.113. Matricen åbner mulighed for at kombinere kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser med sekundærindkomstfordelingskontoen. Hvis kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser ikke tages med, viser diagonalen løbende overførsler — undtagen sociale overførsler i naturalier — mellem residente sektorer (1 096). Overførslerne består af løbende indkomst- og formueskatter o.l., sociale bidrag og ydelser, bortset fra sociale overførsler i naturalier og andre løbende overførsler. Inkluderes kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser, viser diagonalen i konto 4 de sociale overførsler i naturalier; sammenlagt med de andre løbende overførsler giver dette 1 315. I begge tilfælde begynder række 4 med nettonationalindkomsten, og overførsler fra udlandet (10) figurerer i felt (4,15). Søjle 4 viser — ud over diagonalposten — løbende overførsler til udlandet (39) i felt (15,4), og saldoposten, (korrigeret) disponibel nettoindkomst (1 604), opføres på kontoen for anvendelse af (korrigeret) disponibel indkomst. 8.114. Inkluderes kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser, er konto 5 kontoen for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst. Ellers er den konto for anvendelse af disponibel indkomst. For totalerne er dette kun et spørgsmål om terminologi, fordi disponibel indkomst i alt er lig med korrigeret disponibel indkomst i alt og konsumudgifter i alt er lig med faktisk konsum i alt. Bortset fra disponibel indkomst indeholder rækken for denne konto korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i residente pensionskassereserver (11) på diagonalen og korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i ikke-residente pensionskassereserver (0) i søjle 15. Søjlen indeholder ud over konsum (1 317) og diagonalposten korrektion for ændringer i ikke-residente husholdningers nettoformue i residente pensionskassereserver (0), (se felt 15,5) og saldoposten, nettoopsparing (233), som er anbragt ud for kapitalkontoens første underkonto (konto 6). 8.115. Kapitalkontoen er opdelt i to underkonti. I rækken for kontoen for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler er nettoopsparingen forøget med overførsler fra residente sektorer (61), se felt (6,6) og fra udlandet (1), se felt (6,16). I søjlen for denne konto ses kapitaloverførsler til residente sektorer og til udlandet (4), se felt (16,6). Dette giver en saldopost, ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler (230), som overføres til kontoen for ændringer i statuskonto (konto 11). 8.116. I rækken for kontoen for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver vises forbruget af fast realkapital (felt 7,2), anskaffelser minus afhændelser af ikke-producerede, ikke-finansielle aktiver for residente enheder (0), se felt (7,7), og for ikke-residente enheder (0), se felt (7,17) samt ændringer i aktiver forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler (833), se felt (7,12). Dette giver det totale beløb, der er til rådighed for residenter til anskaffelser af aktiver. Disse anskaffelser vises i to trin: først anskaffelser af ikke-finansielle aktiver i søjlen for denne konto, dernæst anskaffelser af finansielle aktiver (inkl. udenlandske finansielle aktiver) i søjlen for næste konto. Søjlen for denne konto, konto 7, indeholder således bruttoinvesteringer (felt 1,7), diagonalposten (7,7) omtalt ovenfor, ændringer i passiver forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler (603), se felt (12,7) og saldoposten, den samlede økonomis fordringserhvervelse, netto, (38), som overføres til næste konto, den finansielle konto. 8.117. Konto 8, den finansielle konto, begynder med den samlede økonomis fordringserhvervelse, netto, (felt 8,7), hvortil lægges finansielle transaktioner mellem residente sektorer (553) på diagonalen og nettoændringer i passiver over for udlandet (50), se felt (8,18). Søjlen indeholder diagonalposten og nettoændringer i finansielle aktiver over for udlandet (88) i felt (18,8). Nettoændringerne i passiver over for udlandet plus den samlede økonomis fordringserhvervelse er naturligt nok lig med nettoerhvervelser af udenlandske finansielle aktiver, således at række- og søjletotalerne også balancerer i denne konto. 8.118. Kontoen for andre ændringer i status, konto 9, viser i rækken ændringer i aktiver forårsaget af andre ændringer (379), se felt (9,12), og i søjlen ændringer i passiver forårsaget af andre ændringer (74), se felt (12,9), og saldoposten, ændringer i nettoformue forårsaget af andre ændringer (305), se felt (11,9). 8.119. De sidste fire konti for den samlede økonomi vedrører statuskonti og ændringer deri. Først viser rækken for primostatuskontoen primobeholdningen af aktiver (16 714), se felt (10,12) og søjlen primobeholdningen af passiver (6 298), se felt (12,10), og primonettoformuen (10 416), se felt (13,10). Dernæst viser kontoen for ændringer i statuskonto de to komponenter i disse ændringer i rækken, se felt (11,6) og (11,9), og de samlede ændringer i nettoformuen (535) i søjlen, se felt (13,11). Endvidere viser ultimostatuskontoen i rækken primobeholdningen af passiver (felt 12,10), de to komponenter i ændringerne i passiver (felt 12,7 og 12,9) og ultimonettoformuen (10 951), se felt (12,13). Summen af disse elementer er nødvendigvis lig med ultimobeholdningen af aktiver (felt 10,12) plus begge komponenter i ændringerne i aktiver, se felt (7,12) og (9,12). Endelig viser den ekstra konto for nettoformue primonettoformuen (felt 13,10), samlede ændringer i nettoformue (felt 13,11) i rækken og ultimonettoformuen i søjlen (felt 12,13). 8.120. Der er oprettet de samme konti for udlandet som for den samlede økonomi, dog i en mere aggregeret form. For det første viser udlandskontoen for varer og tjenester i rækken den samlede økonomis import (felt 14,1) og i søjlen eksport (felt 1,14) samt saldoposten (felt 15,14) udlandskontoens vare- og tjenestebalance (- 39). Det bemærkes, at alle saldoposter i udlandskontiene er set fra udlandets synspunkt. For at få de relevante aggregater for den samlede økonomi skal tallene derfor ses med modsat fortegn. 8.121. For det andet viser udlandskontoen for primære indkomster og løbende overførsler saldoposten fra forrige konto, ligeledes primære indkomster, løbende overførsler, samt korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver til og fra udlandet. Disse størrelser er allerede omtalt ovenfor. Derved fremkommer saldoen på udlandskontoens løbende poster (- 41) i felt (16,15). 8.122. For det tredje er kapitalkontoen for udlandet også opdelt i to underkonti: en for saldoen på udlandskontoens løbende poster, kapitaloverførsler til og fra udlandet og saldoposten, ændringer i den finansielle nettostilling over for udlandet forårsaget af saldoen på udlandskontoens løbende poster og kapitaloverførsler (- 38), se felt (21,16); en anden for ændringer i aktiver forårsaget af saldoen på udlandskontoens løbende poster og kapitaloverførsler (50), se felt (17,22), udenlandske enheders anskaffelser minus afhændelser af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver, se felt (7,17), ændringer i passiver forårsaget af saldoen på udlandskontoens løbende poster og kapitaloverførsler (88), se felt (22,17), og saldoposten udlandets fordringserhvervelse, netto (- 38), overført til næste konto. 8.123. For det fjerde viser den finansielle konto nettoændringer i finansielle aktiver over for udlandet (felt 18,8) og udlandets fordringserhvervelse, netto (felt 18,17) i rækken og nettoændringer i passiver over for udlandet (felt 8,18) i søjlen. For det femte viser kontoen for andre ændringer i status i rækken sådanne ændringer i aktiver (7), se felt (19,22) og i søjlen sådanne ændringer i passiver (3), se felt (22,19) og saldoposten, ændringer i den finansielle nettostilling over for udlandet forårsaget af andre ændringer (4), se felt (21,19). 8.124. Endelig er statuskontiene for udlandet analoge med den samlede økonomis statuskonti. Følgende elementer er endnu ikke nævnt: primobeholdning af aktiver over for udlandet (573), se felt (20,22), primobeholdning af passiver over for udlandet (297), se felt (22,20), finansiel nettostilling over for udlandet, primo, set i forhold til den samlede økonomi (276), se felt (23,30), samlede ændringer i den finansielle nettostilling over for udlandet (- 34), se felt (23,21) og den finansielle nettostilling over for udlandet, ultimo, set i forhold til den samlede økonomi (242), se felt (22,23). 8.125. Næste skridt kan bestå i at opsplitte den reducerede matrix for at vise hele kontosystemet med detaljerede oplysninger om transaktionernes parter og transaktionskategorier. Mulighederne i matrixrepræsentationer udnyttesimidlertid bedst, når ikke alle konti er opdelt på samme måde, men når man for hver konto udvælger den mest relevante opdeling. Dette aspekt uddybes i næste afsnit. 8.126. Hver post i en aggregeret matrix som tabel 8.19 kan betragtes som sluttotalen på en undermatrix, hvor kategorier af parter i de forskellige transaktioner er opført. En stor fordel ved matrixrepræsentation af konti er, at man kan udvælge forskellige typer og grupper af transaktionsparter inden for hver konto, uden at dette går ud over sammenhængen og helheden i regnskabssystemet. Man kan altså anvende en fleksibel opdeling af transaktionsparter og sektorer ved inden for hver konto at vælge den enhed eller opdeling af enheder, som er mest relevant til belysning af de økonomiske strømme, man vil analysere. 8.127. I princippet kan hver konto opdeles på to vidt forskellige måder: ved at den samlede økonomi opdeles i grupper af enheder eller ved at kategorier af transaktioner på en konto fordeles på underkonti. F.eks. kan den samlede økonomi i de fem første konti opdeles på følgende måde: a) Kontoen for varer og tjenester opdeles i produkter, der samles i produktgrupper. b) Produktionskontoen opdeles i lokale faglige enheder, der samles i erhverv. c) Primær- og sekundærindkomstfordelingskontiene og indkomstanvendelseskontoen opdeles i institutionelle enheder, der samles i institutionelle (del)sektorer. 8.128. Disse underopdelinger har to vigtige konsekvenser. For det første vil det for alle transaktionskategorier, der samles i et felt i disse konti fremgå, hvilken gruppe af betalende enheder, der indgår hvilken transaktion med hvilken gruppe af modtagende enheder. For det andet viser en detaljeret krydsklassificering alle sammenhængene mellem forskellige økonomiske strømme. I eksemplet fra punkt 8.127 kan man f.eks. vise indkomstkredsløbet på mesoøkonomisk niveau på følgende måde: a) Undermatrix (3,2) viser hvilke institutionelle delsektorer, der modtager nettoværditilvækst fra hvilke erhverv. b) Undermatricerne (4,3) og (5,4) viser hvilke institutionelle delsektorer, der modtager primær indkomst og disponibel indkomst fra hvilken institutionel delsektor (man kan naturligvis bruge forskellige underopdelinger i indkomstfordelingskontiene og indkomstanvendelseskontoen, hvorved disse undermatricer ikke længere ligger diagonalt). c) Undermatrix (1,5) viser hvilken produktgruppe, der forbruges af hvilke institutionelle delsektorer. d) Undermatrix (2,1) viser hvilket erhverv, der fremstiller hvilke produktgrupper. 8.129. Når man skal bygge sådanne matricer op, er det praktisk at begynde med at udforme en kontostruktur, som passer til formålet. Dernæst vælger man de bedst egnede enheder og opdelinger af enheder til hver konto. I praksis vil det blive en interaktionsproces. F.eks. kan der være tale om en transaktionskategori, hvor man kun kender de samlede betalinger til og fra de pågældende parter (række- og søjletotalerne i undermatricen) og ikke, hvem der betalte til hvem (undermatricens indre struktur). Dette problem kan løses ved at indsætte en ikke-opdelt proformakonto. 8.130. Generelt har en matrixrepræsentation følgende fordele: a) En detaljeret matrixrepræsentation er egnet til matematisk behandling med matrixalgebra; dette kan også være en hjælp, når kontiene skal afstemmes. b) En detaljeret matrix viser indbyrdes forbundne transaktioner opdelt efter betalende og modtagende enheder. Den er derfor et egnet instrument til at vise de indbyrdes relationer mellem økonomiske strømme på etmesoøkonomisk niveau. Dette indbefatter strømme mellem to forskellige typer enheder (f.eks. udgifter, som delsektorer under husholdningssektoren hat til forskellige kategorier af varer og tjenester). c) Til konti, der opdeler transaktioner efter betalende og modtagende enheder, er matrixformen mere præcis end andre fremstillingsformer. En enheds betaling og en anden enheds modtagelse af betalingen i forbindelse med hver transaktion registreres ved en enkelt postering. 8.131. En aggregeret matrix for den samlede økonomi kan anvendes som referencetabel for efterfølgende mere detaljerede tabeller. Når læseren konfronteres med en detaljeret fremstilling af en del af systemet (tilgangs- og anvendelsestabeller, sektorregnskaber mv.) skulle det af et kodesystem klart fremgå, hvilke forbindelser der er mellem den detaljerede undermatrix og den aggregerede. Matrixformen er især velegnet, når det hverken er muligt eller ønskeligt at opdele alle konti i systemet med samme detaljeringsgrad. 8.132. Matrixformen er et velegnet redskab til at undersøge regnskabssystemets fleksibilitet. F.eks. kan man arbejde videre med spørgsmålet om sammenhængen mellem de sociale og økonomiske aspekter af regnskabssystemet og nå frem til en samfundsmæssig regnskabsmatrix. Den samfundsmæssige regnskabsmatrix beskrives i næste afsnit afnærværende kapitel. 8.133. Tilgangs- og anvendelsestabellerne benytter en underopdeling af rækker og søjler, som er bedst egnet til at belyse de økonomiske processer, der skal analyseres, nemlig produktion og anvendelse af produkter. Sådanne matricer viser ikke relationerne mellem værditilvækst og endelig anvendelse. Ved at udvide tilgangs- og anvendelsestabellerne eller input-output tabellerne til at omfatte hele indkomstkredsløbet på mesoøkonomisk plan får man en vigtig side af den samfundsmæssige regnskabsmatrix (SAM) frem. 8.134. En SAM defineres her som: Fremstilling af ENS-konti i en matrix, der beskriver sammenhængen mellem tilgangs- og anvendelsestabellen og sektorkontiene. En SAM er typisk fokuseret på menneskets rolle i økonomien, hvilket blandt andet ses af den yderligere opdeling af husholdningssektoren og opsplitningen af arbejdsmarkedet (dvs. der skelnes mellem forskellige kategorier af beskæftigede). 8.135. Omfanget og sammensætningen af beskæftigelsen og arbejdsløsheden er et stort samfundsmæssigt problem. En SAM giver sædvanligvis flere oplysninger om disse forhold, fordi den underopdeler aflønningen af ansatte i kategorier af beskæftigede. Denne underopdeling gælder både anvendelsen af arbejdskraft efter erhverv, som det fremgår af tilgangs- og anvendelsestabellerne, og tilgangen af arbejdskraft fordelt på socioøkonomiske grupper — som det fremgår af husholdningernes konto for allokering af primær indkomst. Det indebærer, at matricen ikke blot viser tilgang og anvendelse af forskellige produktgrupper men også tilgang og anvendelse af forskellige former for arbejdskraft. 8.136. Klassificeringen af beskæftigede kan ske på grundlag af en kombination af personlige oplysninger og oplysninger om (hoved)beskæftigelse, såsom køn, uddannelse, alder og bopæl på den ene side og stilling, ansættelsesforhold (fuldtid/deltid, fast/midlertidig) og den region og delsektor, som beskæftigelsen henhører under. Endvidere bør der tages hensyn til, at lønforskellene er mindre inden for en gruppe end mellem grupperne. Opdeling af beskæftigelsen efter erhverv er mindre relevant, eftersom dette allerede fremgår af SAM'en via krydsklassificeringen af værditilvæksten. 8.137. Både residenter beskæftiget i ikke-residente foretagender og ikke-residenter beskæftiget i residente foretagender og personer med midlertidig beskæftigelse i udlandet bør betragtes særskilt. På den måde kan beskæftigelsen estimeres ved opgørelse af det samlede antal enheder af (nationale) beskæftigede. Hertil hører naturligvis også de selvstændige, for hvis arbejdskraft der ud fra den resterende blandede nettoindkomst i SAM kan uddrages en imputeret aflønning. 8.138. Sammenholder man 1) alle beskæftigedes lønindkomster som vist i SAM, 2) en opdeling af disse indkomster i udførte arbejdstimer og gennemsnitlig timeløn og 3) det potentielle udbud af arbejdskraft fordelt på personkategorier



Tabel 8.19 — Matrixrepræsentation af samtlige konti og saldoposter for den samlede økonomi Konto 0. Varer og tjenester I.-IV. SAMLET ØKONOMI V. UDLANDET I alt I. Produktion II.1 Primær indkomstfordeling II.2/3 Sekundær indkomst(om)fordeling (naturalier) II.4 Anvendelse af (korrigeret) disponibel indkomst III.1.1 Opsparing og kapitaloverførsler III.1.2 Anskaffelser af ikke-finansielle aktiver III.2 Finansiel konto III.3 Andre ændringer i status IV.1 Primostatuskonto IV.2 Ændringer i statuskonti IV.3. Ultimostatuskonto Nettoformue V.1 Udlandskonto for varer og tjenester V.2 Udlandskonto for primære indkomster og løbende overførsler V.3.1.1 Opsparing og kapitaloverførsler V.3.1.2 Anskaffelse af ikke-finansielle aktiver V.3.2 Finansiel konto V.3.3 Andre ændringer i status V.4.1 Primostatuskonto V.4.2 Ændringer i statuskonto V.4.3 Ultimostatuskonto Nettoformue 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 0. Varer og tjenester 1 Handels- og transportavancer Forbrug i produktionen Konsum Bruttoinvesteringer Eksport af varer og tjenester 0 1904 1371 414 536 4225 SAMLET ØKONOMI I. Produktion 2 Produktion og produktskatter minus produktsubsidier 3728 3 728 II.1 Primær indkomstfordeling 3 Nettonationalprodukt Formueindkomst Primær indkomst fra udlandet 1602 341 72 2 015 II.2/3 Sekundær indkomst-(om)fordeling (naturalier) 4 Nationalindkomst (netto) Løbende overførsler (1 315) Løbende overførsler fra udlandet 1 633 1 096 10 2 739 II.4 Anvendelse af (korrigeret) disponibel indkomst 5 (Korrigeret) disponibel indkomst, netto Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver fra udlandet 1604 11 0 1 615 III.1.1 Opsparing og kapitaloverførsler 6 Opsparing, netto Kapitaloverførsler Løbende overførsler fra udlandet 233 61 1 295 III.1.2 Anskaffelser af ikke-finansielle aktiver 7 Forbrug af fast realkapital Anskaffelser minus afhændelser af ikke-producerede, ikke-finansielle aktiver Ændringer i aktiver forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler Anskaffelser minus afhændelser af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 222 0 833 0 1 055 III.2 Finansiel konto 8 Den samlede økonomis fordringserhvervelse, netto Nettoændringer i finansielle aktiver (= nettoændringer i finansielle passiver) Nettoændringer i passiver over for udlandet 38 553 50 641 III.3 Andre ændringer i status 9 Ændringer i aktiver forårsaget af andre ændringer 379 379 IV.1 Primostatuskonto 10 Primobeholdning af aktiver 16714 16 714 IV.2 Ændringer i statuskonti 11 Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler Ændringer i nettoformue forårsaget af andre ændringer 230 305 535 IV.3 Ultimostatuskonto 12 Ændringer i passiver forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler Ændringer i passiver forårsaget af andre ændringer Primobeholdning af passiver Ultimonettoformue 603 74 6298 10951 17 926 Nettoformue 13 Primonettoformue Ændringer i nettoformue, i alt 10416 535 10 951 UDLANDET V.1 Udlandskonto for varer og tjenester 14 Import af varer og tjenester 497 497 V.2 Udlandskonto for primære indkomster og løbende overførsler 15 Primær indkomst til udlandet Løbende overførsler til udlandet Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskasser til udlandet Udlandskontoens vare- og tjenestebalance 41 39 0 - 39 41 V.3.1.1 Opsparing og kapitaloverførsler 16 Kapitaloverførsler til udlandet Saldo på udlandskontoens løbende poster 4 - 41 – 37 V.3.1.2 Anskaffelse af ikke-finansielle aktiver 17 Ændringer i aktiver over for udlandet forårsaget af saldoen på udlandskontoens løbende poster og kapitaloverførsler 50 50 V.3.2 Finansiel konto 18 Nettoændringer i finansielle aktiver over for udlandet Udlandets fordringserhvervelse, netto 88 - 38 50 V.3.3 Andre ændringer i status 19 Ændringer i aktiver over for udlandet forårsaget af andre ændringer 7 7 V.4.1 Primostatuskonto 20 Primobeholdning af aktiver over for udlandet 573 573 V.4.2 Ændringer i statuskonto 21 Ændringer i den finansielle nettostilling over for udlandet forårsaget af saldoen på udlandskontoens løbende poster og kapitaloverførsler Ændringer i den finansielle nettostilling over for udlandet forårsaget af andre ændringer - 38 4 – 34 V.4.3 Ultimostatuskonto 22 Ændringer i passiver over for udlandet forårsaget of saldoen på udlandskontoens løbende poster og kapitaloverførsler Ændringer i passiver over for udlandet forårsaget af andre ændringer Primobeholdning af passiver over for udlandet Finansiel nettostilling over for udlandet, ultimo 88 3 297 242 630 Nettoformue 23 Finansiel nettostilling over for udlandet, primo Ændringer i finansiel nettostilling over for udlandet, i alt 276 - 34 242 I alt 4 225 3 728 2 015 2 739 1 615 295 1 055 641 379 16714 535 17926 10951 497 41 – 37 50 50 7 573 – 34 630 242 og husholdningsgrupper (angivet i fuldtidsækvivalenter), får man et detaljeret billede af arbejdsløshedens sammensætning og en aggregeret indikator (arbejdsløshed i fuldtidsækvivalenter), som både begrebsmæssigt og numerisk er konsistent med andre makroøkonomiske indikatorer. Disse kan også udledes af SAM. Sammenligner man endvidere antallet af beskæftigede (undtagen ikke-residenter) med den potentielle arbejdsstyrke, som den fremgår af disse data, er det muligt at estimere arbejdsløsheden, som den normalt defineres. 8.139. På dette stadium vil det måske være hensigtsmæssigt at opstille en SAM. Tabel 8.20 er et eksempel på en sådan SAM, som omfatter alle transaktioner i ENS (dvs. alle strømme undtagen »andre ændringer i status«). Det nye heri er, at der tillægges indkomstdannelseskontoen en ny betydning for bedre at sammenkæde detaljerede arbejdsmarkedsanalyser og nationalregnskaber. Den aggregerede SAM, der vises her, er en oversigtstabel, hvortil der kan knyttes mere detaljerede tabeller. Forslag til underopdelinger inden for hver konto er angivet i parentes ved række- og søjleoverskrifterne. 8.140. Kontiene i denne matrix er de samme som i tabel 8.19. En omdannelse af denne matrix til den aggregerede SAM forudsætter: a) at følgende konti udelades: kontoen for andre ændringer i status, primostatuskontoen, kontoen for ændringer i statuskonto, ultimostatuskontoen og kontoen for nettoformue både for den samlede økonomi og udlandet, samt udlandskontoen for finansielle transaktioner b) at primærindkomstfordelingskontoen og kapitalkontoens anden underkonto opdeles og c) at både kapitalkontoens underkonti (undtagen faste bruttoinvesteringer) sammensmeltes, samt at udlandskontoen for varer og tjenester og udenlandskontoen for primære indkomster og løbende overførsler sammensmeltes. 8.141. De to første rækker og søjler i tabel 8.20 indeholder en aggregeret version af tilgangs- og anvendelsestabellen, der her eksplicit er sammenkædet med de andre konti i ENS. Det bemærkes, at rækkerne og søjlerne i tilgangstabellen (felt II,I) er byttet om. 8.142. Den tredje konto registrerer indkomstdannelsen og spiller en vigtig rolle. Den er opdelt efter følgende primærinputkategorier: 1) aflønning af forskellige kategorier af ansatte, 2) andre produktionsskatter minus produktionssubsidier, 3) overskud af produktionen, netto, og 4) blandet nettoindkomst. 8.143. Denne konto omfatter transaktioner mellem to forskellige typer enheder. Der er især tale om aflønning af ansatte, der registreres som en transaktion (arbejde som modydelse for løn) mellem en institutionel enhed (arbejdsgiver) og en person (ansat). I denne SAM betragtes beskæftigede som særskilte enheder, som modtager aflønning af ansatte på indkomstdannelseskontoen og fordeler denne indkomst til deres husholdning på kontoen for allokering af primær indkomst. Disse enheder opdeles herefter i kategorier af beskæftigede. Ved hjælp af denne fremstilling er det muligt at sammenkæde arbejdsmarkedsanalyser og nationalregnskaber. 8.144. Den (resterende) blandede indkomst og overskuddet af produktionen forbliver hos den producerende enhed, men underopdelingen af de producerende enheder behøver ikke at være den samme som i produktionskontoen. En underopdeling efter institutionel delsektor er således især relevant for overskud af produktionen og den blandede indkomst. Dette medfører, at der i SAM foretages en krydsklassificering af værditilvækstens elementer efter erhverv og institutionel delsektor. 8.145. Da saldoposten i felt (III,II) er lig med den samlede indenlandske værditilvækst, omfatter primærinputkategorierne alle beskæftigede i residente foretagender. I søjle III overføres aflønning af ikke-residente ansatte i residente foretagender til udlandet. Man opnår kun en relevant national saldopost i konto III, hvis aflønning af residente ansatte i ikke-residente foretagender tilføjes. Det er gjort i række III, og til dette formål kan der oprettes enseparat kategori, residenter ansat i ikke-residente foretagender. En yderligere fordel ved at indsætte denne kategori består i, at det bliver lettere at opgøre beskæftigelsen, sådan som den normalt defineres. 8.146. Resultatet heraf er, at indkomstdannelseskontoen afsluttes med en ny saldopost (1 473), der indføjes mellem den samlede nettoværditilvækst og nettonationalindkomsten. Denne saldopost, der benævnes samlet nettoindkomstdannelse i basispriser, er et udtryk for den samlede indkomst, som residente institutionelle enheder har skabt ved at deltage i produktionsprocessen. 8.147. Kontoen for allokering af primær indkomst i en detaljeret SAM viser husholdningernes arbejdsindkomst skabt af et eller flere beskæftigede medlemmer af husholdningen. Man vil bl.a. heraf kunne se, i hvilket omfang hver husholdningsgruppe afhænger af flere (arbejds-)indkomster. Bortset herfra er transaktionskategorierne i indkomstfordelings- og indkomstanvendelseskontiene de samme som i den foregående tabel. 8.148. I denne SAM er kapitalkontoen og den finansielle konto flettet sammen, idet den finansielle konto ikke er opdelt efter institutionel sektor men efter kategorier af finansielle aktiver. Følgelig vil en opsplitning af denne SAM efter institutionel delsektor vise både anskaffelser minus afhændelser af forskellige former for finansielle aktiver, se felt (IX, VII) og forøgelse minus formindskelse af forskellige passiver, se felt (VII, IX). Disse to transaktionskategorier er slået sammen i forbindelse med udlandet. Derved kan indsættes saldoposten fordringserhvervelse, netto, i tabel 8.20 dog med modsat fortegn, når man skal betragte den fra den nationale økonomis synsvinkel (felt IX, XI). 8.149. En stor del af mængdeændringerne i nettoformuen skyldes sandsynligvis forøgelse af faste aktiver. Hvis man ønsker at fokusere på økonomiens dynamik, er det vigtigt at kunne se, i hvilke erhverv, produktionskapaciteten er blevet udvidet. Dette er formålet med kontoen for faste bruttoinvesteringer (konto VIII), som er indsat i denne SAM. En mere detaljeret tabel ville da vise: a) hvem investerer hvor i rækkerne for denne konto — felt VIII, VII og b) hvor investeres i hvad i søjlerne — felt I, VIII. I dette eksempel henviser »hvem« til en institutionel delsektor, »hvor« til et erhverv og »hvad« til en produktgruppe. Via denne konto for faste bruttoinvesteringer viser SAM relationerne på mesoøkonomisk niveau mellem de faste bruttoinvesteringer efter institutionel sektor, som det fremgår af kapitalkontoen, og faste bruttoinvesteringer efter produktgruppe, som det fremgår af tilgangs- og anvendelsestabellerne. 8.150. Tabel 8.21 viser, hvilke data, der kan udledes af en mere detaljeret SAM. Den er især lagt an på at vise: a) indkomstkredsløbet og bl.a. en opdeling af arbejdsindkomsterne efter enkelte kategorier af beskæftigede; derved er det muligt at foretage en mere detaljeret analyse af relationerne mellem erhvervenes værditilvækst og kategorier af husholdningers primære indkomster b) de indbyrdes relationer mellem indkomstfordelingen og produktionsstrukturen; dette hænger bl.a. sammen med husholdningsgruppernes forskellige efterspørgselsmønstre c) allokeringen af opsparingen på delsektorer, herunder også en opdeling af de faste bruttoinvesteringer efter investerende erhverv; derved kan man foretage mere detaljerede analyser af relationerne mellem de enkelte delsektorers faste bruttoinvesteringer og de faste bruttoinvesteringer efter produktgruppe. Af hensyn til overskueligheden er antallet af grupper inden for hver konto begrænset til et minimum. Det er klart, at i en fuldt udbygget SAM ville hver enkelt konto være opdelt i flere kategorier. 8.151. Da en SAM indeholder oplysninger om både indkomst- og udgiftsstrømme og tilgangs- og anvendelsestabeller på et mesoøkonomisk niveau, kan den anvendes som grundlag for opstilling af en lang række konti. En SAM er især velegnet, hvis man ønsker at forene detaljerede data om f.eks. produktion og international handel med basisdatafra f.eks. en arbejdsstyrkeundersøgelse, en forbrugsundersøgelse og en investeringsundersøgelse inden for erhvervene. Dertil kommer, at konti, der lægges ind i en samfundsmæssig regnskabsmatrix kan afstemmes ved hjælp af matrixalgebra. 8.152. Når man samler mange basisdata, er det muligt at observere og analysere mange aspekter og de indbyrdes sammenhænge. Især sammenhængen mellem på den ene side beskæftigelsen og indkomstfordelingen og på den anden side makroøkonomiske målsætninger som NNP-vækstrater, ligevægt på betalingsbalancen, prisstabilitet mv. falder inden for en SAM's muligheder. Ydermere tilvejebringer SAM et grundlag og konsistente (basisårs-) data for modeller (ligevægtsmodeller), som har relation til den samlede økonomi med detaljeret opdeling af aktører, dvs. efter erhverv, kategorier af arbejdskraft og husholdninger. 8.153. Tabel 8.22 giver en oversigt over nogle af oplysningerne i en fuldt udbygget SAM. I denne tabel betragtes den samlede nettoværditilvækst (se felt (3,2) i den aggregerede tabel 8.20) gennem et forstørrelsesglas. For at gøre det lettere at sammenligne med tilgangs- og anvendelsestabellen er erhvervene kun opdelt i NACE-hovedafdelinger. Mænds og kvinders indkomster er opdelt i stillingskategorier og de beskæftigedes bopæl. Nettooverskuddet af produktionen vises i den (del-)sektor af foretagender, hvorunder den lokale faglige enhed hører, og den blandede nettoindkomst angives efter hjemstedet for foretagender, der henhører under husholdningssektoren. I det foreliggende eksempel omfatter den blandede indkomst stadig en imputeret aflønning for de selvstændiges arbejdskraft. Tallene i denne tabel svarer nødvendigvis til totalerne i tabel 8.20 og 8.21. F.eks. er nettoværditilvæksten angivet i nederste højre hjørne. 8.154. Af en sådan tabel kan bl.a. aflæses følgende oplysninger: a) andelen af kvinders arbejdsindkomst opdelt efter erhverv og region b) koncentrationen af kvinders arbejdsindkomster på bestemte beskæftigelseskategorier opdelt efter erhverv og region c) en opdeling af arbejdsindkomster efter stilling, erhverv og region for begge køn d) regional opdeling af blandet indkomst efter erhverv e) offentlige foretagenders og udenlandsk kontrollerede selskabers andel af overskuddet af produktionen inden for hvert erhverv. 8.155. De detaljerede oplysninger om aflønning af ansatte i denne tabel stammer fra beskæftigelsesstatistikken. Medtages disse statistiske data i nationalregnskabssammenhæng, vil det forbedre relevansen og pålideligheden af både beskæftigelsesstatistikken og nationalregnskabet. Arbejdsindkomsterne, der optræder i denne tabel, kan opdeles i en mængde- og en priskomponent opdelt efter beskæftigelsesart og erhverv: beskæftigelse i fuldtidsækvivalenter og lønsatser (vægtede og baseret på fuldtidsækvivalenter). Herudover indeholder en fuldt udbygget SAM også en tabel, der viser fordelingen af disse arbejdsindkomster og den tilsvarende beskæftigelse på husholdningsgrupper. På samme måde kan man vise fordelingen af de selvstændiges imputerede arbejdsindkomster. En dataserie, som indeholder et skøn over selvstændiges imputerede arbejdsindkomster og en opdeling af alle arbejdsindkomster i en mængde- og priskomponent, giver detaljerede beskæftigelsesdata, som er meget relevante til alle analyser, og som har direkte relation til alle vigtige makroøkonomiske aggregater, herunder beskæftigelsen (dvs. det samlede antal beskæftigede personenheder) og beskæftigelsen i fuldtidsækvivalenter (dvs. det samlede arbejdskraftinput i mængde).



Tabel 8.20 — Skematisk fremstilling af en samfundsmæssig regnskabsmatrix KONTO 0. Varer og tjenester (produkter) SAMLET ØKONOMI UDLANDET I ALT I. Produktion (erhverv) II.1.1. Indkomstdannelse (primær inputkategorier) II.1. Allokering af primær indkomst (institutionelle sektorer) II.2. Sekundær indkomstfordeling (institutionelle sektorer) II.4. Anvendelse af disponibel indkomst (institutionelle sektorer) Kapital (institutionelle sektorer) Faste bruttoinvesteringer (erhverv) III.2. Finansiel konto (finansielle aktiver) Løbende Kapital I = 1 II = 2 III = 3a IV = 3b V = 4 VI = 5 VII = 6/7a VIII = 7b IX = 8 X = 14/15 XI = 16/17 0. Varer og tjenester (produkter) I = 1 Handels- og transportavancer Forbrug i produktionen Konsum Lagerændringer (1) Faste bruttoinvesteringer Eksport af varer og tjenester 0 1904 1371 38 376 536 4 225 SAMLET ØKONOMI I. Produktion (erhverv) II = 2 Produktion 3595 3 595 II.1.1. Indkomstdannelse (primær inputkategorier) III = 3a NETTOVÆRDITILVÆKST (BASISPRISER) Aflønning af ansatte fra udlandet 1469 6 1 475 II.1.2. Allokering af primær indkomst (institutionelle sektorer) IV = 3b Produktskatter minus produktsubsidier INDKOMSTDANNELSE, NETTO (BASISPRISER) Formueindkomst Formueindkomst og produktionsskatter minus produktionssubsidier fra udlandet 133 1 473 341 66 2 013 II.2. Sekundær indkomstfordeling (institutionelle sektorer) V = 4 NATIONAL INDKOMST, NETTO Løbende overførsler Løbende overførsler fra udlandet 1 633 1 096 10 2 739 II.4. Anvendelse af disponibel indkomst (institutionelle sektorer) VI = 5 DISPONIBEL INDKOMST, NETTO Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver fra udlandet 1 604 11 0 1 615 Kapital (institutionelle sektorer) VII = 6/7a OPSPARING, NETTO Kapitaloverførsler (2) Nettoændringer i passiver Kapitaloverførsler fra udlandet (2) 233 61 603 1 898 Faste bruttoinvesteringer (erhverv) VIII = 7b Forbrug af fast realkapital Faste nettoinvesteringer 222 154 376 III.2. Finansiel konto (finansielle aktiver) IX = 8 Nettoændringer i finansielle aktiver UDLANDETS FORDRINGSERHVERVELSE, NETTO 641 –38 603 UDLANDET Løbende X = 14/15 Import af varer Aflønning af ansatte til udlandet Formueindkomst og produktionsskatter minus produktionssubsidier til udlandet Løbende overførsler til udlandet Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver til udlandet 497 2 39 39 0 577 Kapital XI = 16/17 Kapitaloverførsler til udlandet SALDO PÅ UDLANDSKONTOENS LØBENDE POSTER 4 – 41 – 37 I alt 4 225 3 595 1 475 2 013 2 739 1 615 898 376 603 577 – 1 (1) Inkl. anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande. (2) Inkl. anskaffelser minus afhændelser af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver.



Tabel 8.21 — Eksempel på en mere detaljeret samfundsmæssig regnskabsmatrix KONTO 0. Varer og tjenester (produkter) SAMLET ØKONOMI UDLANDET I alt I. Produktion (erhverv) II.1.1 Indkomstdannelse (primær inputkategorier) II.1 Allokering af primær indkomst (institutionelle sektorer) II.2 Sekundær indkomstfordeling (institutionelle sektorer) II.4 Anvendelse af disponibel indkomst (institutionelle sektorer) Kapital (institutionelle sektorer) Faste bruttoinvesteringer (erhverv) III.2 Finansiel konto (finansielle aktiver) Løbende Kapital Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI 0. Varer og tjenester (produkter) Landbrugs-, skovbrugs- og fiskeriprodukter (0) Ia 3 71 14 16 12 - 2 - 1 - - 2 - - 7 128 Malme og mineraler, elektricitet, fremstillede produkter og bygninger og anlæg (1-5) Ib 36 969 246 339 269 - 3 2 4 28 3 9 109 233 435 2685 Tjenesteydelser (6-9) Ic 2 76 - 78 7 209 349 208 152 13 357 - - - - - 23 - 94 1412 SAMLET ØKONOMI I. Produktion (erherv) Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri (A-B) IIa 87 2 - 89 Råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed, el-forsyning og bygge- og anlægsvirksomhed (C-F) IIb - 2 112 11 2123 Tjenesteydelser (G-P)) IIc - 39 1 344 1383 II.1.1 Indkomstdannelse (primær inputkategorier) Aflønning af ansatte Indenlandske Residenter, mænd IIIa 8 311 153 472 Residenter, kvinder IIIb 1 95 192 288 Ikke-residenter IIIc - 1 1 2 Residenter i udlandet IIId 6 6 Andre produktionsskatter minus produktionssubsidier IIIe - 2 49 11 58 Overskud af produktionen, netto IIIf 11 64 142 217 Blandet indkomst, netto IIIg 14 262 156 432 II.1.2 Allokering af primær indkomst (institutionelle sektorer) Husholdninger, lønmodtagere IVa 452 278 - 6 - - 16 - - 15 11 - 778 Husholdninger, andre IVb 20 10 - - - 60 416 - - 52 24 32 614 Selskaber og NPIH'er IVc - - - - - 141 - 3 28 174 11 27 384 Offentlig forvaltning og service IVd 2 111 20 - - - - 58 16 - - - 23 - 7 237 II.2 Sekundær indkomstfordeling (institutionelle sektorer) Husholdninger, lønmodtagere Va 771 - - 56 197 - 1024 Husholdninger, andre Vb 577 - - 23 92 - 692 Selskaber og NPIH'er Vc 94 58 59 16 12 4 243 Offentlig forvaltning og service Vd 191 320 134 37 92 6 780 II.4 Anvendelse af disponibel indkomst (institutionelle sektorer) Husholdninger, lønmodtagere VIa 646 - - 2 - - 648 Husholdninger, andre VIb 499 - - 9 - - 508 Selskaber og NPIH'er VIc 107 - - - - - 107 Offentlig forvaltning og service VId 352 - - - - - 352 Kapital (institutionelle sektorer) Husholdninger, lønmodtagere VIIa 85 - - - - - - 1 - 86 Husholdninger, andre VIIb 75 - - 16 7 - 28 4 - 130 Selskaber og NPIH'er VIIc 83 - 4 4 25 130 95 175 - 516 Offentlig forvaltning og service VIId - 10 1 4 - - 2 94 74 1 166 Faste bruttoinvesteringer (erhverv) Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri (A-B) VIIIa 11 - - - - 11 Råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed, el-forsyning og bygge- og anlægsvirksomhed (C-F) VIIIb 92 - 4 36 - 132 Tjenesteydelser (G-P) VIIIc 119 1 14 92 7 233 III.2. Finansiel konto (finansielle aktiver) Sedler, mønt og bankindskud IXa 56 12 44 7 13 132 Lån IXb - 5 194 45 - 27 217 Andre finansielle aktiver IXc 26 82 102 68 - 24 254 Udlandet Løbende X 37 345 115 2 4 9 26 - - - 4 35 - - - - 577 Kapital XI - - - 4 - 41 - 37 I alt 128 2 685 1 412 89 2 123 1 383 472 288 2 6 58 217 432 778 614 384 237 1 024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 254 577 – 37



Tabel 8.22 — Eksempel på en detaljeret undermatrix: nettoværditilvækst (basispriser) (Tabel 8.20, felt 3,2) ►M11 ERHVERV (efter NACE rev. 1-hovedafdeling) ◄ I alt Landbrug, jagt og skovbrug Fiskeri Råstofudvinding Fremstillingsvirksomhed Elektricitets-, gas- og vandforsyning Bygge- og anlægsvirksomhed Engroshandel og detailhandel; reparation af motorkøretøjer og varer til husholdningsbrug Hotel- og restaurationsvirksomhed Transport, oplagring, kommunikation Pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed Fast ejendom, udlejning og forretningsservice Offentlig administration og forsvar, lovpligtig socialforsikr. Undervisning Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger Andre koll., sociale og pers. tjenesteydelser Indirekte målte finansielle formidlingstjenester IIa1 IIa2 IIb1 IIb2 IIb3 IIb4 IIc1 IIc2 IIc3 IIc4 IIc5 IIc6 IIc7 IIc8 IIc9 IIc10 II Aflønning af ansatte INDLAND Residenter, mænd Landarbejdere Land IIIa1 6,2 0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 6,8 By IIIa2 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,5 Arbejdere Land IIIa3 0,2 0,0 3,2 21,1 0,6 12,4 1,9 0,1 2,8 0,6 0,1 0,2 0,8 0,2 1,8 46,0 By IIIa4 0,0 0,0 1,8 105,3 9,8 27,4 4,0 0,4 7,9 1,5 0,4 0,9 1,0 0,8 4,7 165,9 Handels- og kontorfunktionærer Land IIIa5 0,2 0,0 0,5 5,9 0,0 0,9 3,0 0,2 0,5 3,7 0,6 1,5 0,6 0,0 2,4 20,0 By IIIa6 0,0 0,1 1,5 35,6 2,1 3,7 6,6 0,5 1,8 6,9 3,0 5,8 0,6 0,4 7,3 75,9 Liberale erhverv ledende funktionærer mv. Land IIIa7 0,1 0,0 1,7 17,7 0,2 2,6 0,7 0,2 0,3 1,8 1,3 2,7 14,0 1,0 1,8 46,1 By IIIa8 0,0 0,0 2,5 47,7 2,7 4,4 1,3 0,4 1,0 5,6 5,9 10,6 20,1 4,1 4,7 111,0 Residenter, kvinder Landarbejdere Land IIIb1 1,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,1 By IIIb2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Arbejdere Land IIIb3 0.0 0.0 0.0 5.7 0.0 0.0 0.1 0.1 0.0 0.1 0.0 0.1 0.4 0.2 0.8 7.5 By IIIb4 0.0 0.0 0.0 13.6 0.0 0.1 0.2 0.2 0.1 0.3 0.2 0.3 0.4 0.8 2.6 18.8 Handels- og kontorfunktionærer Land IIIb5 0.0 0.0 0.4 5.6 0.1 1.3 6.2 0.6 0.4 1.6 0.8 1.8 4.3 0.6 24.2 47.8 By IIIb6 0,0 0,0 1,2 49,6 2,9 4,6 14,3 2,5 1,0 8,8 4,7 9,0 4,9 2,0 36,6 142,1 Liberale erhverv ledende funktionærer mv. Land IIIb7 0.0 0.0 0.0 1.3 0.0 0.1 0.2 0.0 0.0 1.0 0.3 0.9 9.3 2.4 5.5 21.0 By IIIb8 0.0 0.0 0.1 7.3 0.1 0.3 0.3 0.1 0.0 3.6 1.1 4.8 10.6 9.8 11.2 49.3 Ikke-residente IIIc 0,1 0,1 0,1 0,9 0,0 0,2 0,2 0,0 0,1 0,0 0,0 0,3 0,0 0,0 0,0 2,0 Residenter i udenlandske foretagender IIId Andre prod. skatter minus subsidier IIIe - 2,0 0,0 - 2,0 41,1 4,9 5,0 0,0 0,0 - 6,0 8,3 3,7 1,0 0,0 0,0 4,0 58,0 Overskud af produktionen Husholdninger (ejerboliger) IIIf1 60,0 60,0 NPISH'er og offentlige ikke-registrerede foretagender IIIf2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 21,0 21,0 Selskaber Offentlige IIIf3 0.1 0.0 2.7 8.0 9.0 1.1 – 12.1 0.1 3.6 1.5 1.0 0.0 6.2 10.1 – 5.0 26.3 Nationale private IIIf4 10.7 0.2 0.4 13.0 0.1 21.9 6.0 2.7 7.1 14.8 49.0 0.0 1.3 11.5 – 35.0 103.7 Udenlandske IIIf5 0.0 0.0 1.4 6.0 0.0 0.4 0.5 0.3 1.8 2.2 1.5 0.0 0.0 0.0 – 8.0 6.1 Blandet indkomst, netto Land IIIg1 12.3 1.4 0.0 65.4 0.0 9.4 10.7 0.5 0.5 3.0 32.9 0.0 0.0 3.4 2.1 141.6 By IIIg2 0,2 0,2 0,0 161,6 0,0 25,6 20,4 4,3 2,5 2,0 61,1 0,0 0,0 7,6 4,9 290,4 Subtotaler: 761,8 Aflønning af ansatte (betalt af residente prod.) 8,0 1,0 13,0 317,3 18,5 58,0 39,0 5,3 15,9 35,5 18,4 39,1 67,0 22,3 103,6 761,8 — Residenter, mænd IIIa 6,9 0,8 11,1 233,3 15,4 51,4 17,5 1,8 14,3 20,1 11,3 21,9 37,1 6,5 22,7 472,2 — Residenter, kvinder IIIb 1,0 0,1 1,7 83,1 3,0 6,4 21,3 3,5 1,5 15,4 7,1 16,9 29,9 15,8 80,9 287,6 — Ikke-residente IIIc 0,1 0,1 0,1 0,9 0,0 0,2 0,2 0,0 0,1 0,0 0,0 0,3 0,0 0,0 0,0 2,0 Blandet indkomst og overskud af produktionen 23,2 1,8 4,5 254,0 9,1 58,4 25,5 8,0 15,5 23,5 205,5 0,0 0,0 18,5 49,6 - 48,0 649,1 — Overskud af produktionen, netto IIIf 10,8 0,2 4,5 27,0 9,1 23,4 - 5,6 3,1 12,5 18,5 111,5 0,0 0,0 7,5 42,6 - 48,0 217,1 — Blandet indkomst, netto IIIg 12,4 1,6 0,0 227,0 0,0 35,0 31,1 4,9 3,0 5,0 94,0 0,0 0,0 11,0 7,0 432,0 Nettoværditilvækst i alt III 29,2 2,8 15,5 612,4 32,5 121,4 64,5 13,3 25,4 67,3 227,6 40,1 67,0 40,8 157,2 - 48,0 1468,9