1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS FORORDNING (EKSF, EØF, EURATOM) Nr. 1860/76
af 29. juni 1976
om fastsættelse af vilkårene for personalet ved Det europæiske institut til forbedring af Livs- og
Arbejdsvilkårene
(EFT L 214 af 6.8.1976, s. 24)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1 Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 1238/80 af 13. maj 1980 L 127 4 22.5.1980
►M2 Rådets forordning (EKSF, EØF, EURATOM) nr. 510/82 af 22. februar
1982L 64 15 8.3.1982
Berigtiget ved:
►C1 Berigtigelse, EFT L 77 af 23.3.1982, s. 12 (510/82)
▼B
RÅDETS FORORDNING (EKSF, EØF, EURATOM) Nr. 1860/76
af 29. juni 1976
om fastsættelse af vilkårene for personalet ved Det europæiske
institut til forbedring af Livs- og Arbejdsvilkårene
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til forordning (EØF) nr. 1365/75 af 26. maj 1975 omoprettelse af et europæisk institut til forbedring af livs- og arbejdsvil-kårene (
1), særlig artikel 17,
under henvisning til forslag fra Kommissionen, ogud fra følgende betragtning:Det tilkommer Rådet på forslag af Kommissionen at vedtage bestem-
melserne vedrørende dette Instituts personale —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
1. Disse ansættelsesvilkår gælder for:
— Instituttets direktør og vicedirektør,
— ansatte ved Instituttet,
— lokalt ansatte ved Instituttet.
2. Ved ansat ved Instituttet forstås i disse ansættelsesvilkår den, der
ansættes i en af stillingerne i den liste over stillinger, der findes som
bilag til Instituttets budg et.
3. Ved lokalt ansat ved Instituttet forstås i disse ansættelsesvilkår
den, der ansættes i overensstemmelse med lokal praksis med henblik
på at udføre manuelt arbejde eller tjenesteydelser i en stilling, somikke er angivet i den liste over stillinger, der findes som bilag til Insti-tuttets budget, og som aflønnes over den bevilling, der med henblikherpå er oprettet ibudgettet
4. Direktøren, som udnævnes af Kommissionen for De europæiske
Fællesskaber, ansættes i en stilling i den liste over stillinger, der findessom bilag til Instituttets budget, med henblik på at udføre de hverv,
som er fastsat i artikel 9 i forordning (EØF) nr. 1365/75.
Vicedirektøren, som udnævnes af Kommissionen for De europæiske
Fællesskaber, ansættes i en stilling i den liste over stillinger, der findes
som bilag til Instituttets budget, med henblik på at bistå direktøren og
erstatte denne iti lfælde af fravær eller forfald.
5. Direktøren er bemyndiget til at indgå kontrakterne om ansættelse
af de istk. 2 og 3 ovenfor nævnte ansatte.
Formanden for bestyrelsen er bemyndiget til at underskrive kontrak-
terne om ansættelse af direktøren og vicedirektøren.
AFSNIT II
ANSATTE VED INSTITUTTET
KAPITEL 1
Artikel 2
Antagelse af en ansat kan ske på bestemt eller ubestemt tid.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 2
(1) EFT nr. L 139 af 30. 5. 1975, s. 1.
▼B
Kontrakter indgået på bestemt tid kan ikke løbe mere end fem år; de
kan fornyes.
Artikel 3
Enhver antagelse af en ansat kan kun ske med det formål ihenhold ti l
de i dette afsnit fastsatte betingelser at besætte en ledig stilling i denliste over stillinger, der findes som bilag til Instituttets budget. Enhverledig stilling, som det besluttes at besætte, bekendtgøres på egnetmåde. De nærmere bestemmelser vedrørende bekendtgørelsen fast-
sættes af bestyrelsen.
Artikel 4
De ansatte inddeles i fire kategorier, der er underopdelt i lønklasser,
svarende til det arbejde, de ansatte skal udføre.
Indplaceringen af de ansatte sker under hensyntagen til deres kvalifika-
tioner og til deres faglige erfaring.
Sammenhængen mellem stillingsbetegnelserne og lønklasserne fremgår
af følgende oversigt:
Kategori Lønklasse Stillingsbetegnelse
A A 5 Ekspeditionssekretær
A6/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150FuldmægtigA7
A 8 Sekretær
B B 1 Kontorfuldmægtig
B 3 Overassistent
B 5 Assistent
C/C144/C147/C147/C147/C145/C147/C147/C147/C146C1Chefsekretær
Førstekontorist
C2/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Sekretær med stenografi og maskinskrivning
Kontorist C3
/C144/C147/C147/C147/C145/C147/C147/C147/C146C5Maskinskriver
Kontormedhjælper
D D 2 Faglært medhjælper
D 4 Medhjælper
Bestyrelsen opstiller på grundlag af denne oversigt i forståelse med
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber en beskrivelse af hverstillingsbetegnelses arbejdsfunktioner og kompetenceområder.
Artikel 5
Kontrakten for en ansat skal angive lønklassen og løntrinet, den pågæl-
dende er ansat i.
Den ansatte indplaceres på første løntrin i sin lønklasse. Direktøren kan
dog under hensyn til den pågældendes uddannelse og særlige faglige
erfaringer give den ansatte en anciennitetsforbedring inden for denne
lønklasse. Denne forbedring kan ikke overstige 48 måneder.
Hvis en ansat gør tjeneste i en stilling i en højere lønklasse end den,
han der blevet ansat i, skal der indgås en tillægskontrakt til ansættelses-kontrakten.
Artikel 6
1. Der oprettes et personaleudvalg, som varetager de opgaver, der er
tillagt det i disse ansættelsesvilkår.
2. Sammensætningen af dette organ og de nærmere bestemmelser
om dets virke fastlægges af bestyrelsen i overensstemmelse med bilagI.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 3
▼B
3. Personaleudvalget varetager personalets interesser over for Insti-
tuttet og sikrer en stadig kontakt mellem dette og personalet. Det skalbidrage til tjenestegrenenes tilfredstillende funktion ved at give perso-
nalet mulighed for at fremsætte sine synspunkter.
Det underretter direktøren om enhver vanskelighed af almen betydning
vedrørende fortolkning og anvendelse af disse ansættelsesvilkår. Detkan høres ialle spørgsmål af denne art.
Udvalget forelægger direktøren ethvert forslag vedrørende tjenestegre-
nenes organisation og funktion samt ethvert forslag om forbedring afpersonalets arbejdsvilkår eller almindelige levevilkår.
4. Den, der ansættes ved en kontrakt af en varighed på over et år
eller på ubestemt tid har stemmeret og er valgbar til personaleudvalget.
Desuden har den, der ansættes ved en kontrakt af en varighed på under
et år, stemmeret, hvis han har været beskæftiget i mindst seks måneder.
KAPITEL 2
Rettigheder og pligter
Artikel 7
Den ansatte skal i udøvelsen af sin tjeneste og i sin adfærd udeluk-
kende lade sig lede af Instituttets interesser; han må hverken søgeeller modtage instruktioner fra nogen regering, myndighed, organisa-tion eller person uden for Instituttet.
Den ansatte kan ikke uden direktørens samtykke fra en regering eller
fra anden side uden for Instituttet modtage titler, ordner, æresbevis-
ninger, begunstigelser, belønninger, gaver eller vederlag af nogen art,bortset fra sådanne, der tildeles for tjenester før ansættelsen eller fortjenester under en orlov til aftjening af værnepligt eller anden nationaltjeneste.
Artikel 8
Den ansatte skal afholde sig fra enhver handling, især enhver offentlig
meningstilkendegivelse, der vil kunne nedsætte den værdighed, hans
stilling kræver.
Den ansatte kan ikke mod eller uden vederlag udøve en bibeskæfti-
gelse.
Artikel 9
Hvis en ansats ægtefælle udøver en erhvervsmæssig indtægtsgivende
virksomhed, skal den ansatte underrette direktøren herom.
Hvis denne virksomhed viser sig at være uforenelig med den ansattes,
og han ikke kan garantere, at den vil blive afsluttet inden for enbestemt frist, træffer direktøren afgørelse om, hvorvidt den ansatte kanforblive i sin stilling.
Artikel 10
Såfremt en ansat under udøvelsen af sit hverv skal tage stilling til et
anliggende, i hvis behandling eller afgørelse han har en sådan personlig
interesse, at det vil kunne få indflydelse på hans uafhængighed, skal
han underrette direktøren herom.
Artikel 11
En ansat, der er kandidat til et hverv som parlamentsmedlem, skal
ansøge om tjenestefrihed uden vederlag for et tidsrum, som ikke kanoverstige 3 måneder.
Direktøren træffer afgørelse om tjenesteforholdet for en ansat, der er
blevet valgt. Direktøren afgør under hensyntagen til det nævnte hvervsbetydning og omfanget af de pligter, det medfører, om den ansatte kan1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 4
▼B
forblive i aktiv tjeneste eller skal ansøge om tjenestefrihed uden
vederlag, I givet fald bevilges tjenestefriheden for mandatets varighed.
Artikel 12
Den ansatte skal efter tjenesteperiodens ophør overholde pligten til at
udvise hæderlighed og tilbageholdenhed med hensyn til overtagelse afvisse hverv eller opnåelse af visse fordele.
Artikel 13
Den ansatte skal iagttage fuldstændig tavshed om alle forhold og
anliggender, som han i medfør af sin stilling bliver bekendt med. Hanmå ikke på nogen måde videregive dokumenter eller oplysninger, derikke er offentliggjort, til personer, som ikke er berettiget til at fåkendskab hertil. Denne pligt ophører ikke med hans fratræden fra tjene-
sten.
Den ansatte må hverken alene eller isamarbejde med tredjemand uden
samtykke fra direktøren offentliggøre eller lade offentliggøre tekster,der vedrører Instituttets virksomhed. Dette samtykke kan kun nægtes,såfremt den påtænkte offentliggørelse vil kunne skade Instituttets inte-
resser.
Artikel 14
Alle rettigheder i forbindelse med arbejde, udført af den ansatte under
hans udøvelse af tjenesten, tilkommer Instituttet.
Artikel 15
Den ansatte kan ikke med nogen begrundelse uden samtykke fra direk-
tøren fremlægge sådanne kendsgerninger for retten, som han i medføraf sin stilling er blevet bekendt med. Dette samtykke kan kun nægtes,såfremt Instituttets interesser kræver det, og såfremt afslaget ikke kan
få strafferetlige følger for den ansatte. Denne pligt ophører ikke med
den ansattes fratræden fra tjenesten.
Bestemmelserne i foregående stykke finder ikke anvendelse på ansatte
eller forhenværende ansatte, der afgiver vidneforklaring for De europæ-iske Fællesskabers Domstol i en sag vedrørende en ansat eller tidligere
ansat ved Instituttet.
Artikel 16
Den ansatte skal tage bopæl på tjenestestedet eller ien sådan afstand
fra dette, at han ikke hindres i udførelsen af sit arbejde.
Artikel 17
Den ansatte skal uanset tjenstlig rang bistå og rådgive sine foresatte.
Han er ansvarlig for gennemførelsen af de opgaver, der bliver pålagtham.
En ansat, der har til opgave at lede en tjenestegren, er ansvarlig over
for sine foresatte for udøvelsen af de beføjelser, han har fået over-draget, samt for udførelsen af de af ham givne ordrer. Hansunderordnedes ansvar fritager ham ikke på nogen måde for hans egetansvar.
Hvis en ansat anser en modtagen ordre for uretmæssig, eller er han af
den mening, at udførelsen heraf kan medføre alvorlige ulemper, skalhan meddele sine foresatte dette, om nødvendigt skriftligt. Bekræfterdenne ordren skriftligt, skal den ansatte udføre den, for så vidt denikke strider mod straffelovgivningen ►
M1eller gældende sikker-
hedsnormer ◄.
Artikel 18
Det kan pålægges den ansatte helt eller delvis at erstatte tab, som
påføres Instituttet som følge af grove personlige fejl ved udførelsen afeller iforbi ndelse med udførelsen af hans hverv.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 5
▼B
Afgørelse herom ledsaget af grunde skal træffes af direktøren under
iagttagelse af de for disciplinærsager gældende formaliteter.
De europæiske Fællesskabers Domstol har fuld prøvelsesret for så vidt
angår tvister, der beror på denne afgørelse.
Artikel 19
De privilegier og immuniteter, som de ansatte nyder, er udelukkende
givet i Instituttets interesse. Med mindre andet er bestemt i protokollenvedrørende De europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, erde ansatte hverken fritaget for opfyldelse for deres personlige pligter
eller for iagttagelse af gældende lovgivning og politiets forskrifter.
Artikel 20
Instituttet yder deres ansatte bistand især ved retsforfølgning mod
personer, der har fremsat trusler, krænkelser, injurier, ærerørigebeskyldninger eller foretaget angreb på person eller formue rettet modden ansatte eller dennes familie i anledning af hans stilling eller hverv.
Det erstatter det påførte tab idet omfang, den ansatte i kke har frem-
kaldt det forsætligt eller ved grov uagtsomhed, og i det omfang, hanikke har kunnet opnå erstatning fra den skadevoldende person.
Det giver den ansatte mulighed for at videreuddanne sig fagligt i det
omfang, det kan forenes med kravene om tjenestegrenenes tilfredsstil-lende funktion, og såfremt det er i Instituttets egen interesse.
Til den ansatte, der af direktøren for instituttet får til opgave at give
undervisning som led i den i stykke 3 omhandlede faglige videreuddan-
nelse, kan der på de i artikel 9a i bilag IV fastsatte betingelser ydes en
godtgørelse.
Artikel 21
De ansatte har foreningsfrihed; de kan bl.a. være medlemmer af fagfor-
eninger eller faglige sammenslutninger.
Artikel 22
Den ansatte kan forelægge en ansøgning for direktøren.
Enhver afgørelse, der træffes i henhold til disse ansættelsesvilkår om en
bestemt person, skal straks meddeles den pågældende skriftligt. Enhverafgørelse, der indebærer et klagepunkt, skal begrundes.
Afgørelser om den administrative stilling for en bestemt ansat bekendt-
gøres straks ved opslag i Instituttets bygninger.
KAPITEL 3
Ansættelsesvilkår
Artikel 23
1. Det skal ved ansættelsen tilstræbes, at Instituttet sikres medarbej-
dere, der opfylder de højeste krav til kvalifikationer, indsats og
hæderlighed; de skal udvælges på så bredt et geografisk grundlag som
muligt blandt statsborgere i Fællesskabernes medlemsstater.
De ansatte udvælges uden hensyn til race, tro eller køn.
Ingen funktion kan forbeholdes statsborgere fra en bestemt medlems-
stat.
2. Som ansat kan kun antages den, der:
a) er statsborger ien af Fællesskabernes medlemsstater, medmi ndre
bestyrelsen undtagelsesvis bestemmer andet, og såfremt vedkom-mende ikke er frataget de borgerlige rettigheder;1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 6
▼M1
▼B
▼B
b) har opfyldt sine forpligtelser i henhold til de for ham gældende love
om værnepligt;
c) opfylder de vandelskrav, der stilles for at bestride det pågældende
hverv;
d) opfylder de for hans hverv nødvendige fysiske krav;
e) beviser, at han har indgående kundskaber i et af Fællesskabernes
sprog, og tilfredsstillende kundskaber i et andet af nævnte Fælles-
skabers sprog, idet omfang, dette er nødvendi gt for hans hverv.
Artikel 24
Inden ansættelsen underkastes den ansatte en lægeundersøgelse af en
læge udpeget af Instituttet, for at dette kan få sikkerhed for, at ansø-geren opfylder betingelserne i henhold til artikel 23, stk. 2, litra d).
Artikel 25
Det kan forlanges, at den ansatte antages på prøve, dog ikke ud over
seks måneder.
Ved prøvetidens udløb afskediges den pågældende, såfremt han ikke
har udvist tilfredsstillende faglige kvalifikationer. I så fald modtagerden ansatte en godtgørelse svarende til en tredjedel af hans grundløn
for hver måned iprøveti den.
Såfremt den ansatte i løbet af sin prøvetid som følge af sygdom eller
ulykke forhindres i at udøve sit hverv i et tidsrum af mindst enmåned, kan ansættelsesmyndigheden forlænge prøvetiden med et tilsva-rende tidsrum.
KAPITEL 4
Arbejdsvilkår
Artikel 26
En ansat i aktiv tjeneste skal til enhver tid stå til rådighed for Insti-
tuttet.
Den normale arbejdstid kan dog ikke overstige 42 ugentlige timer, der
fordeles i henhold til en af direktøren fastlagt tidsplan.
Artikel 27
Den ansatte kan kun ihastende ti lfælde eller ved arbejde af usædvan-
ligt omfang være forpligtet til overarbejde; natarbejde såvel somarbejde på søn- og helligdage samt øvrige fridage kan kun ske ihenhold til en af direktøren fastlagt procedure. Det samlede antal over-arbejdstimer, der kan kræves af en ansat, må ikke overstige 150 timer
over en periode på seks måneder.
Det af ansatte i kategorierne A og B udførte overarbejde giver hverken
ret til arbejdsudligning eller vederlag.
Det af ansatte i kategorierne C og D udførte overarbejde giver i
henhold til de i bilag II fastsatte betingelser ret til arbejdstidsudligningeller, hvis det af tjenestlige grunde ikke er muligt at foretage arbejds-tidsudligning inden for den måned, der følger efter den måned, hvor
overarbejdet blev udført, til et vederlag.
Artikel 28
Den ansatte har ioverensstemmelse med en ordni ng, der skal fast-
lægges af bestyrelsen i forståelse med Kommissionen for Deeuropæiske Fællesskaber og efter høring af personaleudvalget, ret tilen årlig ferie på mindst 24 og højst 30 arbejdsdage inden for hvertkalenderår.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 7
▼M1
▼B
▼B
Ud over den årlige ferie kan der i undtagelsestilfælde efter anmodning
bevilges speciel orlov. De nærmere regler for denne er fastsat i bilagIII.
Artikel 29
Ud over den ferie og orlov, der er nævnt i artikel 28, har en gravid
kvinde mod fremlæggelse af lægeattest ret til orlov, der begynder seks
uger før den iattesten anførte formodede fødselsdato og slutter
►
M1tiuger◄efter nedkomsten; denne tjenestefrihed kan dog i
intet tilfælde være mindre end ►M1seksten uger ◄.
Artikel 30
1. Såfremt en ansat godtgør, at han som følge af sygdom eller
ulykke er forhindret i at gøre tjeneste, har han uden videre ret til syge-orlov med løn.
Den pågældende skal snarest muligt give Instituttet meddelelse om sin
uarbejdsdygtighed og samtidig angive sit opholdssted. Han skal efter
tjenestefravær ud over tre dage fremlægge en lægeattest. Instituttet
kan lade ham underkaste en lægeundersøgelse.
Når fravær på grund af sygdom på tre dage eller derunder ien peri ode
på tolv måneder overstiger tolv dage i alt, træffer direktøren en afgø-relse efter udtalelse fra en læge udpeget af Instituttet og efter at haveindhentet udtalelse fra en læge, som er udpeget af den pågældendeselv.
Sygeorlov med løn må dog ikke overstige det tidsrum, i hvilket den
ansatte har gjort tjeneste, og som mindst skal udgøre en måned. Denne
orlov kan ikke gå ud over ansættelseskontraktens gyldighedsperiode.
Efter udløbet af de nævnte frister får den ansatte, hvis tjenesteforhold
ikke er bragt til ophør, til trods for at han endnu ikke kan genoptage sitarbejde, orlov uden løn.
Hvis den ansatte har pådraget sig en erhvervssygdom eller er kommet
til skade under udøvelsen af sit arbejde, modtager han fortsat i hele den
periode, han er uarbejdsdygtig, sit fulde vederlag, såfremt han ikke kan
få invalidepension i henhold til artikel 41b.
2. Den ansatte skal hvert år lade sig underkaste en forebyggende
lægeundersøgelse, enten hos en læge udpeget af Instituttet eller hos enlæge, der er valgt efter eget ønske.
I sidstnævnte tilfælde betales lægehonoraret af Instituttet indtil et
bestemt maksimumsbeløb, som fastsættes af bestyrelsen.
Artikel 31
Bortset fra sygdoms- eller ulykkestilfælde kan den ansatte ikke
udeblive fra tjenesten uden forudgående samtykke fra sin foresatte.
Med forbehold af eventuelle disciplinærretlige bestemmelser fradrages
enhver udeblivelse, der behørigt er blevet konstateret, i den pågæl-dendes årlige ferie. Hvis den ansattes årlige ferie er opbrugt, misterhan retten til sit vederlag i en periode af tilsvarende længde.
Såfremt en ansat ønsker at tilbringe sin sygerorlov på et andet sted end
sit tjenestested, skal han forinden indhente direktørens samtykke.
Artikel 32
Bestyrelsen udarbejder efter aftale med Kommissionen for De europæ-
iske Fællesskaber og efter høring af personaleudvalget en liste overhelligdage samt øvrige fridage.
Artikel 33
I undtagelsestilfælde, når er det bydende nødvendigt af personlige
årsager, kan der efter ansøgning gives en ansat tjenestefrihed uden1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 8
▼M2
▼B
▼B
løn. Direktøren fastsætter varigheden af denne tjenestefrihed, der ikke
kan udgøre mere end en fjerdedel af det tidsrum, i hvilket den ansattehar gjort tjeneste, og højst 3 måneder.
Varigheden af den i stk. 1 nævnte tjenestefrihed medregnes ikke ved
anvendelse af bestemmelserne iarti kel 35, stk. 2.
Artikel 34
En ansat, der genindkaldes til aftjening af værnepligt, gives orlov, og
han oppebærer sit fulde vederlag i en periode svarende til det tidsrum,
ihvi lket han har gjort tjeneste, dog højst tre måneder. Efter udløbet afdenne frist oppebærer han i genindkaldelsestiden, dog højst for halv-delen af den tilbagelagte tjenestetid, en godtgørelse svarende til entredjedel af sin grundløn. Ved udløbet af denne nye frist gives der den
ansatte orlov uden løn.
De istk. 1 ovenfor nævnte udbetali nger skal dog nedsættes med den
udbetalte militærløn i den tilsvarende periode.
KAPITEL 5
Vederlag og godtgørelse af udgifter
Artikel 35
Den ansatte har i henhold til de i bilag IV fastsatte betingelser ret til
det vederlag, der svarer til hans lønklasse og -trin.
En ansat med en anciennitet på to år på et løntrin inden for sin
lønklasse rykker automatisk op på det følgende løntrin inden for sinlønklasse.
Artikel 36
I tilfælde af en ansats død er den efterladte ægtefælle eller uforsørgede
børn indtil udgangen af den tredje måned efter den måned, i hvilkenægtefællen døde, berettiget til at oppebære afdødes fulde vederlag.
I tilfælde af en pensionsberettigets død finder stk. 1 tilsvarende anven-
delse, for så vidt angår afdødes pension.
Artikel 37
Den ansatte har i henhold til de i bilag IV fastsatte betingelser krav på
godtgørelse af de udgifter, han har haft i forbindelse med sin tiltrædelseeller ved ansættelsesforholdets ophør, samt for udgifter, han har afholdtunder udøvelsen af tjenesten eller iforbi ndelse med denne.
KAPITEL 6
Social sikring og pensioner
Afdeling A
Syge- og ulykkesforsikring samt sociale ydelser
Artikel 38
1. På de betingelser, der er fastsat i den i artikel 1 i bilag V
omhandlede ordning, og med indtil 80 % af de afholdte udgifter garan-teres der den ansatte, hans ægtefælle, børn og andre personer, over for
hvem han har forsørgerpligt i henhold til artikel 7 i bilag IV, i tidsrum,
hvor han er tjenstegørende eller på sygeorlov, godtgørelse iforbi ndelsemed sygdom. Satsen på 80 % forhøjes dog til 100 % i tilfælde af tuber-kulose, polio, kræft, sindssygdom og andre sygdomme, der afKommissionen for De europæiske Fællesskaber anses for at være aflige så alvorlig karakter.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 9
▼M2
▼B
▼M2
▼M2
En tredjedel af bidraget til dækning af disse udgifter bæres af den
ansatte, dog kan dette bidrag ikke overstige 2 % af hans grundløn,idet de resterende to tredjedele bæres af instituttet.
Såfremt det imidlertid ved den lægeundersøgelse, som den ansatte skal
underkastes i henhold til artikel 24, konstateres, at den pågældende
lider af en sygdom eller helbredsmangel, kan direktøren bestemme, atudgifter i forbindelse med følger og eftervirkninger af denne sygdomeller helbredsmangel ikke godtgøres som fastsat i første afsnit.
2. Såfremt den ansatte godtgør, at han ikke kan dækkes af nogen
anden social sikringsordning, vil han fortsat være dækket af den i stk.1 fastsatte sygesikringsordning i et tidsrum af højst 60 dage efter
udløbet af hans kontrakt eller i det tidsrum, i hvilket han lider af en
alvorlig og langvarig sygdom, som han har pådraget sig, medens hanvar ansat ved instituttet, og dette uden betaling af bidrag fra denansattes side.
3. Den ansatte, der er forblevet i instituttets tjeneste indtil sit 60. år,
eller som modtager invalidepension, omfattes efter sin udtræden aftjenesten af bestemmelserne istk. 1. Bi dragets størrelse udregnes pågrundlag af pensionen.
De samme bestemmelser gælder for den, der modtager efterladtepen-
sion efter en ansat, der var tjenestegørende ved sin død, eller som var
forblevet i instituttets tjeneste til sit 60. år, eller som modtog invalide-pension. Bidragets størrelse udregnes på grundlag af pensionen.
4. Bestemmelserne istk. 1 gælder li geledes for følgende personer på
betingelse af, at de ikke dækkes af en anden offentlig sygeforsikrings-ordning:
— tidligere ansatte, der oppebærer alderspension, og som er udtrådt af
instituttets tjeneste før deres 60. år;
— personer, der modtager efterladtepension efter en afdød ansat, som
er udtrådt af instituttets tjeneste før sit 60. år.
Bidraget beregnes på grundlag af den tidligere ansattes pension og
betales af den berettigede med halvdelen.
Bestemmelserne i stk. 1 finder kun efter anmodning anvendelse på
personer, der modtager børnepension. Bidraget beregnes på grundlag
af børnepensionen.
5. Såfremt de samlede ikke godtgjorte udgifter i en periode på tolv
måneder overstiger halvdelen af den ansattes månedsgrundløn ellerhalvdelen af den udbetalte pension, indrømmer instituttets direktør eftersamstemmende udtalelse fra afregningskontoret og under hensyntagentil den pågældendes familieforhold en særlig godtgørelse på grundlag
af den i artikel 1 i bilag V nævnte ordning.
6. Den berettigede skal anføre de krav på godtgørelse for udgifter,
som han over for en anden lovpligtig sygeforsikring kan gøre gældende
for sig selv eller for en gennem ham forsikret person.
Såfremt de samlede godtgørelser, som han måtte være berettiget til,
overstiger den samlede godtgørelse, der fastsættes i stk. 1, nedsættesdet beløb, der tilkommer ham i medfør af stk. 1, med forskelsbeløbet,undtagen når det drejer sig om godtgørelser fra en privat tillægssyge-forsikring, der skal dække den del af udgifterne, som ikke godtgøres i
henhold til stk. 1.
Artikel 38a
1. På de betingelser, der er fastsat i den i artikel 2 i bilag V
omhandlede ordning, er den ansatte, når han er tjenestgørende eller påsygeorlov, sikret mod risikoen for erhvervssygdomme. Han skal til
sikring mod risici uden for tjenesten bidrage med indtil 0,1 % af sin
grundløn.
De risici, der ikke dækkes, præciseres i ovennævnte ordning.2. De garanterede ydelser er følgende:
a) Ved dødsfald:1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 10
▼M2
Udbetaling til de i det følgende anførte personer af et engangsbeløb,
der er lig med den pågældendes årlige grundløn multipliceret medfem, udregnet på grundlag af hans månedsløn ide si dste tolv
måneder forud for ulykken:
— til den afdødes ægtefælle og børn i overensstemmelse med de
for ham gældende arveretlige regler; det beløb, der skal udbe-tales ægtefællen, må dog ikke være mindre end 25 % af det
samlede beløb;
— såfremt der ikke findes efterladte af den ovenfor nævnte kate-
gori: til andre slægtninge i nedstigende linje i
overensstemmelse med de for den ansatte gældende arveretlige
regler;
— såfremt der ikke findes efterladte af de to ovenfor nævnte kate-
gorier: til slægtninge i opstigende linje i overensstemmelse med
de for den ansatte gældende arveretlige regler;
— såfremt der ikke findes efterladte af de tre ovenfor nævnte kate-
gorier: til instituttet.
b) I tilfælde af vedvarende total invaliditet:
Udbetaling til den pågældende af et engangsbeløb, der er lig med
hans årlige grundløn multipliceret med otte, udregnet på grundlag
af hans månedsløn ide si dste tolv måneder forud for ulykken.
c) I tilfælde af vedvarende, delvis invaliditet:
Udbetaling til den pågældende af en del af den under litra b) nævnte
erstatning, udregnet på grundlag af den tabel, der er fastsat i den i
artikel 2 i bilag V omhandlede ordning.
På de i nævnte ordning fastlagte betingelser kan de ovenfor anførte
ydelser erstattes med en livrente.
De ovenfor nævnte ydelser kan udbetales sammen med de ipensi ons-
ordningen fastsatte ydelser.
3. Desuden dækkes i henhold til betingelserne i den i artikel 2, i
bilag V omhandlede ordning: udgifterne til lægebehandling, medicin,hospitalsophold, operative indgreb, proteser, røntgenoptagelser,massage, ortopædisk og klinisk behandling samt sygetransport og alle
lignende udgifter, der er forårsaget af ulykken eller erhvervssyg-
dommen.
Sådanne udgifter godtgøres dog kun i det omfang, de overskrider de
ydelser, den ansatte modtager i henhold til artikel 38.
Artikel 39
1. Ved et barns fødsel modtager den ansatte en ydelse på bfr. 8 000,
der udbetales til den person, som rent faktisk drager omsorg for barnet.
Samme ydelse udbetales til den ansatte, der adopterer et barn på højst
fem år, over for hvilket den ansatte har forsørgerpligt i henhold tilartikel 7, stk. 2, i bilag IV.
Dette beløb svarer til det beløb, der er anført i artikel 74, stk. 1, i
vedtægten for tjenestemænd iDe europæi ske Fællesskaber, og justeresautomatisk i tilfælde af, at sidstnævnte beløb ændres.
2. Den i stk. 1 omhandlede ydelse kommer også til udbetaling, når
svangerskabet afbrydes efter den syvende måned.
3. Den, der modtager en ydelse ved fødsel, skal give oplysning om
ydelser af samme art, der modtages fra anden side for samme barn; denovenfor omhandlede ydelse nedsættes med disse ydelser. Såfremt bådebarnets far og mor er ansatte i instituttet, udbetales ydelsen kun engang.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 11
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
Artikel 40
Ved en ansats død betaler Instituttet udgifterne i forbindelse med trans-
porten af afdøde til dennes hjemsted.
Artikel 40a
1. Instituttet indtræder, inden for grænserne af dets forpligtelser i
henhold til artikel 40, uden videre i den regresret, som den ansattes
ydelsesberettigede pårørende har over for den tredjemand, der er
ansvarlig for den ulykke, som har medført den ansattes død.
2. Fællesskaberne indtræder, inden for grænserne af deres forplig-
telser i henhold til artikel 38 og 38a, uden videre i den regresret, som
den ansatte eller hans ydelsesberettigede pårørende har over for den
tredjemand, der er ansvarlig for den ulykke, som har medført denansattes eller de gennem ham forsikrede personers død eller tilskade-komst.
Artikel 41
Gaver, lån eller forskud kan gives til ansatte, der befinder sig i en
særlig vanskelig situation, især som følge af alvorlig eller langvarigsygdom eller deres familiemæssige stilling.
Disse bestemmelser finder tilsvarende anvendelse for den forhenvæ-
rende ansatte efter udløbet af dennes kontrakt, hvis han er
uarbejdsdygtig som følge af en alvorlig eller langvarig sygdom elleraf en ulykke, der er indtruffet i ansættelsesperioden, og hvis hanbeviser, at han ikke er dækket af en anden social sikringsordning.
Afdeling B
Pensionsordning og udtrædelsespenge
Artikel 41a
Den ansatte, der har gjort tjeneste i mindst ti år, er berettiget til alders-
pension. Han har dog uden hensyn til tjenestetidens længde ret til
denne pension, hvis han er fyldt 60 år.
Den maksimale alderspension udgør 70 % af den sidste grundløn i den
sidste lønklasse, i hvilken den ansatte har været indplaceret i mindst et
år. Den tilkommer ham efter 35 pensionsgivende tjenesteår, udregnet
på grundlag af bestemmelserne i artikel 3 i bilag VI. Hvis antallet afpensionsgivende tjenesteår er mindre end 35, nedsættes den oven-nævnte maksimale pension i forhold hertil.
Når den ansatte har ret til alderspension, nedsættes hans krav på
pension i forhold til det beløb, der udbetales i henhold til artikel 37 ibilag VI.
Alderspensionen kan ikke være mindre end 4 % af det i artikel 5 i
bilag VI fastsatte eksistensminimum pr. pensionsgivende tjenesteår,
erhvervet i henhold til artikel 3 i nævnte bilag.
Retten til alderspension erhverves ved det fyldte 60. år.
Ved de istk. 1 omhandlede tjenesteår forstås de år, ihvi lke den pågæl-
dende har været ansat iden iarti kel 1, stk. 2, anførte betydni ng,herunder årene før den ►
C19. marts 1982 ◄, såfremt han stadig på
nævnte dato gør tjeneste som ansat ved instituttet.
Artikel 41b
I henhold til de i kapitel III i bilag VI fastsatte betingelser er den
ansatte, der er blevet varigt eller totalt invalid og af den grund måopgive at gøre tjeneste ved instituttet, berettiget til invalidepension.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 12
▼M2
▼B
▼M2
▼M2
Når invaliditeten skyldes en ulykke under udøvelsen eller i forbindelse
med udøvelsen af tjenesten erhvervssygdom eller en opofrende hand-ling i offentlig interesse, eller, at den ansatte har sat sit liv på spil for
at redde menneskeliv, udgør invalidepensionen 70 % af hans seneste
grundløn.
Når invaliditeten har andre årsager, svarer invalidepensionen, der
beregnes på basis af den ansattes seneste grundløn, til den alderspen-sion, som han ville have været berettiget til ved det fyldte 65. år, hvis
han var forblevet i tjenesten indtil denne alder.
Invalidepensionen kan ikke være mindre end 120 % af det i artikel 5 i
bilag VI fastsatte eksistensminimum.
Såfremt invaliditeten er fremkaldt med forsæt af den ansatte kan direk-
tøren bestemme, at den pågældende kun får de iarti kel 11 ibi lag VIfastsatte udtrædelsespenge.
Artikel 41c
En ansats eller forhenværende ansats enke er ihenhold ti l de ikapi tel
IV i bilag VI fastsatte betingelser berettiget til efterladtepension.
Det månedlige efterladtepensionsbeløb, som tilkommer enken efter en
ansat, der er afgået ved døden, medens han var tjenstgørende ellerhavde orlov til aftjening af værnepligt, svarer til 35 % af den ansattessidste månedlige grundløn og kan ikke være lavere end det i artikel 5 ibilag VI fastsatte eksistensminimum.
Artikel 41d
1. Når en ansat eller en til alderspension eller invalidepension beret-
tiget ansat afgår ved døden uden at efterlade en ægtefælle, der erberettiget til efterladtepension, har de børn, over for hvem han havdeforsørgerpligt i henhold til artikel 7 i bilag IV, ret til børnepension påde i artikel 20 i bilag VI fastsatte betingelser.
2. Børn, der opfylder samme betingelser, har samme rettigheder, når
en ægtefælle, der er berettiget til efterladtepension, afgår ved døden
eller indgår nyt ægteskab, som fastsat i artikel 41c.
3. Når en ansat eller en person, der er berettiget til alders- eller inva-
lidepension, afgår ved døden, uden at de i stk. 1 fastatte betingelser eropfyldt, har de børn, over for hvem han havde forsørgerpligt i henholdtil artikel 7 i bilag IV, ret til børnepension i henhold til de i artikel 20 i
bilag VI fastsatte betingelser; pensionen udgør dog halvdelen af det
beløb, der fremgår af bestemmelserne i sidstnævnte artikel.
4. Hvis en ansats ægtefælle, der ikke selv er ansat ved instituttet,
afgår ved døden, har de børn, over for hvem den ansatte har forsørger-pligt i henhold til artikel 7 i bilag IV, ret til børnepension, der for hvert
barn fastsættes til det dobbelte af børnetilskuddet.
Artikel 41e
Personer, der er berettiget til invalidepension, enkepension eller fra det
60. år til alderspension, har ret til de i artikel 6, 7 og 8 i bilag IVomhandlede familietillæg. Husstandstillægget udregnes på grundlag afden berettigedes pension.
Personer, der er berettiget til enkepension, har for hvert forsørgelsesbe-
rettiget barn, ret til et børnetilskud, der er dobbelt så stort som det i
artikel 7 i bilag IV fastsatte tilskud.
Personer, der er berettiget til børnepension, har ret til uddannelsestillæg
på de i artikel 8 i bilag IV fastsatte betingelser.
Artikel 41f
De i artikel 41b til 41e fastsatte ydelser og garantier suspenderes,
såfremt de med ansættelsesforholdet forbundne indtægter midlertidigtsuspenderes i henhold til vilkårene for personalet ved instituttet.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 13
▼M2
Artikel 41g
Pensionerne udregnes på grundlag af den lønskala, der er gældende den
første dag i den måned, hvori retten til pension indtræder.
De korrigeres med en justeringskoefficient, der er over, under eller lig
med 100 %, afhængig af levevilkårene i den pensionsberettigedesbopælsland; disse koefficienter er de samme som dem, der fastsættesaf Rådet for De europæiske Fællesskaber på grundlag af artikel 64 ogarti kel 65, stk. 2, iVedtægten for Tjenestemænd iDe europæi ske
Fællesskaber.
Pensionerne er genstand for de samme tilpasninger som dem, der af
Rådet for De europæiske Fællesskaber træffes afgørelse om, for såvidt angår pensioner til tjenestemænd i disse Fællesskaber.
Pensi onerne udbetales ien af de iarti kel 38 ibi lag VI nævnte valutaer
på grundlag af de iarti kel 63 iVedtægten for Tjenestemænd iDe euro-
pæiske Fællesskaber omhandlede valutakurser.
Artikel 41h
De ansatte bidrager med en tredjedel til finansieringen af pensionsord-
ningen. Den enkeltes bidrag fastsættes til 6,75 % af hans grundløn,uden hensyntagen til de i artikel 3 i bilag IV nævnte justeringskoeffi-cienter. Bidraget indeholdes hver måned i den ansattes løn og opføres
som en indtægt i den sektion af Fællesskabernes almindelige budget,
der vedrører Kommissionen.
For så vidt angår fastsættelsen af ydelser i henhold til denne pensions-
ordning, overdrager instituttets direktører beføjelserne til denadministrative instans, der er bemyndiget til at fastsætte og udbetale
pensioner til forhenværende tjenestemænd ved Kommissionen for De
europæiske Fællesskaber. Udbetalingen sker over De europæiskeFællesskabers almindelige budget.
KAPITEL 7
Tilbagesøgning af fejlagtigt udbetalte beløb
Artikel 42
Ethvert beløb, der fejlagtigt er udbetalt, kræves tilbagebetalt, hvis
modtageren har haft kendskab til fejlen, eller denne var så åbenbar, athan burde have kendt den.
KAPITEL 8
Klageadgang
Artikel 43
1. Enhver person, der er omfattet af disse ansættelsesvilkår, kan
forelægge en ansøgning for direktøren om at træffe afgørelse i et denpågældende person vedkommende spørgsmål. Direktøren meddeler
den pågældende sin begrundede afgørelse inden fire måneder efter
dagen for ansøgningens forelæggelse. Hvis der ikke er afgivet svarinden fristens udløb, anses dette som en stiltiende afvisning, som kangøres til genstand for en klage i henhold til stk. 2.
2. Enhver person, der er omfattet af disse ansættelsesvilkår, kan for
bestyrelsen indbringe en indsigelse mod en akt, der indeholder et
klagepunkt imod ham, hvadenten direktøren har truffet en afgørelse,eller denne har undladt at træffe en iansættelsesvi lkårene foreskrevenforanstaltning. Klagen skal indbringes inden for en frist på tre måneder.Fristen løber fra:
— den dag, afgørelsen meddeles modtageren og ialle ti lfælde senest
den dag, den pågældende får kendskab til den, hvis det drejer sigom en foranstaltning af individuel karakter, hvis en afgørelse afindividuel karakter kan skade tredjemand, løber fristen for tredje-1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 14
▼B
▼B
mand fra den dag, han har fået kendskab til afgørelsen, dog senest
fra den dag den offentliggøres;
— den dag, hvor fristen til at afgive svar udløber, når klagen vedrører
en stiltiende afvisning i henhold til stk. 1.
Bestyrelsen meddeler den pågældende sin begrundede afgørelse inden
fire måneder fra den dag, hvor klagen er fremsat. Er der ikke afgivet
svar på klagen inden for denne frist, anses dette som er stiltiende afvis-ning, der kan gøres til genstand for en klage i henhold til artikel 44.
3. De ansatte skal ved forelæggelse af ansøgninger og klager følge
tjenestevejen, medmindre ansøgningen eller klagen vedrører tjeneste-
mandens umiddelbart overordnede. I dette tilfælde kan den forelæggesdirekte for den nærmeste højere overordnede.
Artikel 44
1. De europæiske Fællesskabers Domstol kan afgøre enhver tvist
mellem Instituttet og en af disse ansættelsesvilkår omfattet person omlovligheden af en akt, der indeholder et klagepunkt imod denne person
efter artikel 43, stk. 2. I tvister, der angår pengebeløb, har Domstolen
fuld prøvelsesret.
2. En klage kan kun antages til påkendelse ved De europæiske
Fællesskabers Domstol, når:
— der for bestyrelsen i forvejen er indbragt en klage efter artikel 43,
stk. 2, inden for den deri fastsatte frist, og
— denne klage har været genstand for en udtrykkelig eller stiltiende
afvisning.
3. Den i stk. 2 omhandlede klage skal fremsættes inden for en frist
på tre måneder. Fristen løber fra:
— den dag, hvor den afgørelse, der er truffet som svar på klagen,
meddeles;
— den dag, hvor fristen for at afgive svar udløber, når klagen vedrører
en stiltiende afvisning af en klage, der er fremsat i henhold til
artikel 43, stk 2; når der imidlertid efter en stiltiende afvisning
følger en udtrykkelig afvisning af en klage inden klagefristensudløb, løber klagefristen på ny fra dette tidspunkt.
4. Uanset stk. 2 kan den pågældende efter at have forelagt en indsi-
gelse for bestyrelsen i henhold til artikel 43, stk. 2, i omgåendeindbringe en klage for Domstolen, hvis denne klage vedlægges enanmodning om udsættelse af gennemførelsen af den påklagede afgø-relse eller af de foreløbige foranstaltninger. I dette tilfælde udsættesbehandlingen af hovedsagen for Domstolen, indtil der foreligger en
udtrykkelig eller stiltiende afvisning af klagen.
5. De klager, der omhandles idenne arti kel, undersøges og
pådømmes i henhold til de betingelser, der er fastsat i det procesregle-
ment, der er udarbejdet af De europæiske Fællesskabers Domstol.
KAPITEL 9
Ansættelsesforholdets ophør
Artikel 45
Bortset fra dødsfald ophører ansættelsesforholdet for den ansatte:
1. For kontrakter på bestemt tid:
a) på det tidspunkt, der er fastsat i kontrakten;
b) ved udløbet af den opsigelsesfrist, der er fastsat i kontrakten, hvis
denne indeholder en bestemmelse om, at den ansatte eller Insti-tuttet kan opsige kontrakten, inden den udløber. Denneopsigelsesfrist kan ikke være længere end tre måneder;
c) ved udgangen af den måned, hvor den ansatte fylder 65 år.
Hvis Instituttet opsiger kontrakten, er den ansatte berettiget til en
godtgørelse svarende til en tredjedel af hans grundløn for tiden1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 15
▼B
mellem dagen for hans fratræden fra tjenesten og den dag, hvor hans
kontrakt ville være udløbet.
2. For kontrakter på ubestemt tid:
a) ved udløbet af den opsigelsesfrist, der er fastsat i kontrakten.
Denne kan ikke være kortere end to dage for hver måned, denansatte har gjort tjeneste, men skal mindst udgøre femten dageog højst tre måneder. Under barsels- eller sygeorlov kan opsigel-sesfristen ikke begynde at løbe, med mindre denne orlov
overstiger tre måneder. I øvrigt suspenderes fristen inden for de
oven for anførte grænser under sådanne orlovsperioder;
b) ved udgangen af den måned, hvor den ansatte fylder 65 år.
Artikel 46
Ansættelsesforholdet, hvad enten det er på bestemt eller ubestemt tid:1. skal uden varsel bringes til ophør af Instituttet, hvis den ansatte
indkaldes til aftjening af værnepligt;
2. kan uden varsel bringes til ophør af Instituttet;
a) ved udløbet af prøvetiden på de i artikel 25, stk. 2, fastsatte
betingelser;
b) med forbehold af artikel 11, hvis en ansat vælges til et offentligt
hverv, og dette hverv efter direktørens opfattelse er uforeneligt
med den pågældendes normale udførelse af sin tjeneste ved Insti-tuttet;
c) hvis den ansatte ikke længere opfylder de i artikel 23, stk. 2, litra
a) og d), nævnte betingelser;
d) hvis den ansatte ikke kan genoptage sit arbejde efter udløbet af
en sygeorlov med løn i henhold til artikel 30. I dette tilfældemodtager den ansatte en godtgørelse svarende til hans grundløn
og familietillæg for to dage for hver måned i den tid, han har
gjort tjeneste.
Artikel 47
1. Ansættelsesforholdet kan af disciplinære grunde opsiges uden
varsel, hvis den ansatte forsætligt eller af uagtsomhed groft tilsidesættersine pligter. Den begrundede afgørelse træffes af direktøren, efter atden pågældende har haft lejlighed til at fremsætte sit forsvar.
2. I så fald kan direktøren bestemme, at den pågældende helt eller
delvis fratages retten til bosættelsespenge efter fratræden i henhold til
bilag IV ►
M2samt at de iarti kel 11 ibi lag VI fastsatte udtrædelses-
penge begrænses til godtgørelsen af det i artikel 41h fastsatte bidragmed tillæg af renter 3,5 % pro anno ◄.
Artikel 48
1. En ansat skal opsiges uden varsel af Instituttet, såfremt direktøren
konstaterer:
a) at den pågældende fortsætligt ved ansættelsen har afgivet urigtige
oplysninger om sine faglige kvalifikationer eller om de i artikel 23,stk. 2, nævnte forhold, og
b) at disse urigtige oplysninger har været afgørende for den pågæl-
dendes ansættelse.
2. I så fald meddeles opsigelsen, efter at den pågældende er blevet
hørt, af direktøren. Den pågældende skal straks fratræde. Artikel 47,stk. 2, finder anvendelse.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 16
▼B
AFSNIT III
LOKALT ANSATTE
Artikel 49
Med forbehold af bestemmelserne i dette afsnit fastsættes arbejdsvil-
kårene for lokalt ansatte, herunder især:
a) de nærmere enkeltheder for deres ansættelse og afskedigelse,
b) ferie- og orlovsordningerne, og
c) deres vederlag,
af bestyrelsen i forståelse med Kommissionen for De europæiske
Fællesskaber på grundlag af de ordninger og sædvaner, der er gældendepå det sted, hvor den lokalt ansatte gør tjeneste.
Artikel 50
Instituttet bærer de udgifter til social sikring, der påhviler arbejdsgi-
veren i henhold til gældende ordninger på tjenestestedet.
Artikel 51
Tvister mellem Instituttet og en lokalt ansat indbringes for den
domstol, der i henhold til gældende lovgivning på tjenestestedet erkompetent.
Artikel 52
En lokalt ansat med en kontrakt af en varighed på over et år eller på
ubestemt tid har stemmeret og er valgbar til personaleudvalget.
Desuden har en lokalt ansat med kontrakt af en varighed på under etår stemmeret, såfremt han har gjort tjeneste mindst seks måneder.
AFSNIT IV
DIREKTØREN OG VICEDIREKTØREN
Artikel 53
1. Med forbehold af artikel 54 fastsættes de bestemmelser, der finder
anvendelse på direktøren og vicedirektøren, af bestyrelsen.
2. Vicedirektøren assisterer direktøren og træder i dennes sted i
tilfælde af fravær eller forfald.
Artikel 54
Artikel 3, 7, 8, 10, 12, 13, 15, 16, 18, 19, 20 og 21 vedrørende rettig-
heder og pligter og artikel 43 og 44 vedrørende klageadgang findertilsvarende anvendelse på direktøren og vicedirektøren.
AFSNIT V
PRIVILEGIER OG IMMUNITETER
Artikel 55
Artikel 12-16 i protokollen vedrørende De europæiske Fællesskabers
privilegier og immuniteter finder anvendelse på de ansatte ved Insti-tuttet samt på direktøren og vicedirektøren.
Artikel 12, litra a), i samme protokol finder anvendelse på de lokalt
ansatte.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 17
▼B
AFSNIT VI
SKATTEORDNING
Artikel 56
Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68 af 29. februar
1968 om fastlæggelse af betingelserne for og fremgangsmåden vedopkrævning af skat til De europæiske Fællesskaber (
1), finder tilsva-
rende anvendelse på de ansatte ved Instituttet samt på direktøren og
vicedirektøren.
Skatten opkræves af Instituttet som kildeskat. Skatteprovenuet opføres
som indtægt på budgettet for De europæiske Fællesskaber.
AFSNIT VII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
Artikel 57
De almindelige gennemførelsesbestemmelser til disse ansættelsesvilkår
vedtages af bestyrelsen i forståelse med Kommissionen for De europæ-iske Fællesskaber på forslag af direktøren og efter høring afpersonaleudvalget.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
ihver medlemsstat.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 18
(1) EFT nr. L 56 af 4. 3. 1968, s. 8.
▼M2
BILAG I
SAMMENSÆTNINGEN AF PERSONALEUDVALGET OG INVALIDI-
TETSUDVALGET SAMT NÆRMERE REGLER FOR DERES
FUNKTION
KAPITEL I
Personaleudvalget
Artikel 1
Personaleudvalget består af ordinære medlemmer og eventuelt af suppleanter,
hvis mandat er på to år.
Instituttet kan dog bestemme, at mandatet skal være af kortere varighed; denne
kan dog ikke være mindre end et år.
Fremgangsmåden ved valg til personaleudvalget fastsættes af generalforsam-
lingen af de ansatte, der gør tjeneste på det pågældende tjenestested.
Afstemningerne er hemmelige.
Sammensætningen af personaleudvalget skal være således, at alle kategorier af
ansatte er sikret repræsentation.
Valg til personaleudvalget er gyldige, når mindst to tredjedele af de stemmebe-
rettigede har deltaget heri. Såfremt denne valgdeltagelse ikke opnås, er valget
ved anden afstemning gyldigt, såfremt flertallet af de stemmeberettigede har
deltaget heri.
Det arbejde, som personaleudvalgets medlemmer samt ansatte, der sidder i et
organ, som er nedsat af instituttet, påtager sig, betragtes som en del af det dem
pålagte arbejde. Udøvelsen af dette arbejde må ikke påføre den pågældende
nogen ulemper.
KAPITEL II
INVALIDITETSUDVALGET
Artikel 2
Invaliditetsudvalget består af tre læger, hvoraf den første udpeges af instituttet,
den anden af den pågældende ansatte og den tredje af disse to læger efter fælles
aftale.
Hvis den pågældende ansatte ikke har udpeget nogen læge, udpeger præsidenten
for De europæiske Fællesskabers Domstol på embeds vegne en læge.
Såfremt der ikke er enighed om udpegelsen af den tredje læge, beskikker præsi-
denten for De europæiske Fællesskabers Domstol inden for en frist på to
måneder fra udpegelsen af den anden læge, på embeds vegne den tredje læge
på initiativ af en af parterne.
Artikel 3
De udgifter, der opstår i forbindelse med invaliditetsudvalgets arbejde, bæres af
instituttet.
Såfremt den læge, der er udpeget af den ansatte, ikke bor på dennes tjenestested,
afholder den ansatte det af denne grund foranledigede ekstrahonorar, med undta-
gelse af udgifter til transport på 1. klasse, der godtgøres af instituttet.
Artikel 4
Den ansatte kan forelægge invaliditetsudvalget erklæringer eller attester fra den
læge, der behandler ham, samt fra de læger, han eventuelt har fundet det
nødvendigt at konsultere.
Udvalgets konklusioner tilsendes instituttet og den ansatte.
Udvalgets arbejde er fortroligt.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 19
▼B
BILAG II
ARBEJDSTIDSUDLIGNING OG VEDERLAG FOR OVERARBEJDE
Artikel 1
Inden for de grænser, der er fastsat iarti kel 27 iansættelsesvi lkårene, har
ansatte i kategorierne C og D ret til arbejdstidsudligning eller vederlag for det
af dem udførte overarbejde i henhold til følgende betingelser:
a) Hver overarbejdstime giver ret til ►M1halvanden times frihed ◄som
arbejdstidsudligning; hvis overarbejdstimen ligger mellem kl. 22.00 og kl.
07.00 eller på en søn- og fridag, skal den kompenseres med ►M1to timers
frihed◄; arbejdstidsudligning for overarbejde gives under hensyntagen til
de tjenstlige krav og den ansattes ønsker;
b) hvis det af tjenstlige grunde ikke har været muligt at foretage arbejdstidsud-
ligning inden for en måned efter udløbet af den måned, i hvilken
overarbejdet blev udført, bevilger direktøren et vederlag for de overarbejds-
timer, for hvilke der ikke er foretaget arbejdstidsudligning, svarende til
►M10,56 %◄af den månedlige grundløn for hver overarbejdstime på
grundlag af den under litra a), fastsatte ordning;
c) arbejdstidsudligning eller vederlag for overarbejde ydes kun, når den ekstra
tjenesteindsats har varet mere end 30 minutter.
Artikel 2
Rejser i forbindelse med tjenesterejser anses ikke som overarbejde i henhold til
dette bilag. Arbejdstimer, der på tjenesterejsestedet udføres ud over den normale
arbejdstid, kan efter afgørelse fra direktøren kompenseres ved arbejdstidsudlig-
ning eller eventuelt med vederlag.
Artikel 3
Uanset bestemmelserne i artikel 1 og 2 kan overarbejde, udført af visse grupper
ansatte i kategorierne C og D, der arbejder under særlige betingelser, godtgøres
med et fast beløb, hvis størrelse og de nærmere regler for tildelingen fastsættes
af bestyrelsen efter udtalelse fra personaleudvalget.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 20
▼B
BILAG III
FERIE- OG ORLOVSORDNINGER
Afdeling 1
ÅRLIG FERIE
Artikel 1
I det år, hvor tjenesten tiltrædes eller fratrædes, giver hver fulde måneds tjeneste
ret til ferie på to arbejdsdage; ved tjeneste i en del af en måned, sættes ferie-
retten til to dage for over femten dage og til én dag, for femten dage eller
derunder.
Artikel 2
Den ansatte kan efter ønske og under hensyn til de tjensttige krav tage den
årlige ferie i sammenhæng eller delt. Ferien skal dog mindst omfatte én periode
på to sammenhængende uger. Der kan først gives de ansatte, der tiltræder tjene-
sten, ferie tre måneder efter deres tiltræden; under særlige velbegrundede
omstændigheder kan ferie dog gives inden denne frists udløb.
Artikel 3
Hvis den ansatte under sin årlige ferie pådrager sig en sygdom, der ville have
hindret ham i at gøre tjeneste, såfremt han ikke havde haft ferie, forlænges den
årlige ferie på grundlag af en lægeattest med et tilsvarende antal dage.
Artikel 4
Hvis en ansat ved det løbende kalenderårs udgang kun har taget en del af sin
årlige ferie af grunde, der ikke kan betegnes som tjenstlige, kan overførslen af
ferie til det følgende år ikke overstige tolv feriedage.
Har en ansat ved fratræden fra tjenesten kun taget en del af sin årlige ferie, får
han som kompensation for hver af de feriedage, han ikke har brugt, et beløb
svarende til en tredivtedel af hans månedsløn på fratrædelsestidspunktet.
Har en ansat ved sin fratræden fra tjenesten taget mere ferie end der på dette
tidspunkt tilkom ham, tilbageholdes et beløb, der udregnes på tilsvarende måde
som det iovennævnte stykke anførte.
Artikel 5
Såfremt en ansat af tjenstlige grunde hjemkaldes fra sin årlige ferie eller får en
allerede tildelt ferie inddraget, skal dokumenterede udgifter, han har pådraget sig
i forbindelse hermed, godtgøres, og der skal påny gives ham rejsedage.
Afdeling 2
TJENESTEFRIHED
Artikel 6
Der kan gives den ansatte tjenestefrihed efter egen anmodning uden for den
årlige ferie. Især i de følgende tilfælde gives en sådan inden for følgende
grænser, ved
— den ansattes indgåelse af ægteskab: fire dage,
— den ansattes flytning: indtil to dage,
— ægtefælles alvorlige sygdom: indtil tre dage,— ægtefælles død: fire dage,
— alvorlig sygdom hos en slægtning i opstigende linje: indtil to dage,
— en i opstigende linje slægtnings død: to dage,— fødsel, eller et barns indgåelse af ægteskab: to dage,
— et barns alvorlige sygdom: indtil to dage,
— et barns død: fire dage.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 21
▼B
Afdeling 3
REJSEDAGE
Artikel 7
Varigheden af den i afdeling 1 ovenfor fastsatte ferie forlænges med rejsedage,
der beregnes efter afstanden pr. jernbane mellem feriestedet og tjenestestedet,
således:
— mellem 50 og 250 km: en dag til rejse frem og tilbage,
— mellem 251 og 600 km: to dage til rejse frem og tilbage,— mellem 601 og 900 km: tre dage til rejse frem og tilbage,— mellem 901 og 1 400 km: fire dage til rejse frem og tilbage,— mellem 1 401 og 2 000 km: fem dage til rejse frem og tilbage,— over 2 000 km: seks dage til rejse frem og tilbage.
I særlige tilfælde kan der på den ansattes anmodning og på grundlag af fornø-
dent bevis gøres undtagelse herfra, hvis rejse frem og tilbage ikke er mulig
inden for de bevilgede rejsedage.
I denne artikel forstås ved »feriestedet« for så vidt angår den årlige ferie den
ansattes hjemsted.
Ovenstående bestemmelser gælder for ansatte hvis tjenestested og hjemsted
ligger i Europa. Hvis tjenestestedet og/eller hjemstedet ligger uden for Europa,
fastlægges antallet af rejsedage ved særlig bestemmelse under hensyn til
behovet.
I tilfælde af den i afdeling 2 ovenfor fastsatte tjenestefrihed fastsættes der even-
tuelt rejsedage ved særlig bestemmelse efter behov.
Når den ansatte omfattes af de bestemmelser, der er fastsat i bilag IV, artikel 15,
stk. 2, tredje afsnit, beregnes rejsedagene efter afstanden pr. jernbane mellem
feriestedet og tjenestestedet således:
— til og med 900 km: en dag til rejse frem og tilbage,
— over 900 km: to dage til rejse frem og tilbage.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 22
▼M1
▼B
BILAG IV
BESTEMMELSER OM TILLÆG OG GODTGØRELSE AF UDGIFTER
Afdeling 1
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Vederlaget omfatter en grundløn, familietillæg og godtgørelser.
Artikel 2
De ansattes vederlag angives i belgiske francs. Det udbetales i det lands valuta,
hvor den ansatte gør tjeneste.
Vederlag udbetalt ien anden valuta end belgi ske francs beregnes på grundlag af
de vekselkurser, der gælder i henhold til artikel 63 i vedtægten for tjenestemænd
iDe europæi ske Fællesskaber.
Artikel 3
Den ansattes vederlag, udtrykt ibelgi ske francs, skal efter fradrag af de beløb,
der tilbageholdes i henhold til disse, ansættelsesvilkår eller gennemførelsesfor-
ordninger til disse korrigeres med en koefficient, der er over, under eller lig
med 100 %, afhængig af de forskellige tjenestesteders levevilkår.
Koefficienterne er de samme som dem, der fastsættes af Rådet for De europæ-
iske Fællesskaber på grundlag af artikel 64 og artikel 65, stk. 2, i Vedtægten for
Tjenestemænd iDe europæi ske Fællesskaber.
Artikel 4
Den månedlige grundløn fastsættes for hver lønklasse og hvert løntrin i overens-
stemmelse med følgende tabel:
LønklasseLøntrin
12345678
A 5 52 068 55 348 58 628 61 908 65 188 68 468 71 748 75 028
A 6 44 538 47 120 49 702 52 284 54 866 57 448 60 030 62 612
A 7 37 926 39 969 42 012 44 055 46 098 48 141 50 184 52 227
A 8 33 193 34 644 36 095 37 546 38 997 40 448 41 899 43 350
B 1 44 538 47 120 49 702 52 284 54 866 57 448 60 030 62 612
B 3 31 528 33 141 34 754 36 367 37 980 39 593 41 206 42 819
B 5 23 675 24 805 25 935 27 065 28 195 29 325 30 455 31 585
C 1 27 443 28 679 29 915 31 151 32 387 33 623 34 859 36 095
C 2 23 460 24 590 25 720 26 850 27 980 29 110 30 240 31 370
C 3 21 687 22 655 23 623 24 591 25 559 26 527 27 495 28 463
C 5 17 492 18 353 19 214 20 075 20 936 21 797 22 658 23 519
D 2 18 140 19 054 19 968 20 882 21 796 22 710 23 624 24 538
D 4 15 558 16 310 17 062 17 814 18 566 19 318 20 070 20 822
Artikel 5
Vederlagene er genstand for de samme tilpasninger, som besluttes af Rådet for
De europæiske Fællesskaber for så vidt angår vederlagene til disse Fællesska-
bers tjenestemænd. ►M1 ◄1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 23
▼M1
▼B
▼B
Afdeling 2
FAMILIETILLÆG
Artikel 6
1. Husstandstillægget er fastsat til 5 % af den ansattes grundløn, dog mindst
bfr. 1 276.
2. Ret til husstandstillæg har:
a) gifte ansatte,
b) ansatte, der er enker, (enkemænd), fraskilte, lovmæssigt separerede eller
ugifte, og som i henhold til artikel 7, stk. 2 og 3, har forsørgerpligt for et
eller flere børn,
c) ved en særlig, af grunde ledsaget, afgørelse truffet af direktøren på grundlag
af dokumenter, der er egnede til at tjene som bevis: ansatte, der ikke opfylder
betingelserne i henhold til litra a) og b), men som alligevel bærer familie-
mæssige byrder.
3. Såfremt ægtefællen udøver en erhvervsmæssig indtægtsgivende beskæfti-
gelse med en årlig erhvervsmæssig indkomst ►M1,der inden fradrag af skat
er højere end den årlige grundløn for en ansat i lønklasse C 3, tredje løntrin,
reguleret med den justeringskoefficient, som er fastsat for det land, hvor ægte-
fællen udøver erhvervsvirksomhed ◄, får den ansatte, der har ret til
husstandstillæg, ikke dette tillæg, medmindre direktøren ved særlig afgørelse
har bestemt andet. Tillægget ydes dog i alle tilfælde, når ægtefællerne har
forsørgerpligt over et eller flere børn.
4. Når to ægtefæller, der er ansat i Instituttets tjeneste, i henhold til stk. 1 og
2 begge har ret til husstandstillæg, udbetales dette kun til den ægtefælle, der har
den højeste grundløn.
Artikel 7
1. Den ansatte skal på de betingelser, der er opregnet i stk. 2 og 3, for hvert
barn, han har forsørgerpligt over for, have et børnetilskud på bfr. 1 983 pr.måned.
2. Ved børn, over for hvem der består forsørgerpligt, forstås børn, der er født
iægteskab, uden for ægteskab eller er adopteret af den ansatte eller af dennes
ægtefælle, når de faktisk forsørges af den ansatte.
Det samme gælder børn, for hvilke der er indgivet en ansøgning om adoption,
og for hvilke der er indledt adoptionssag.
3. Tilskud ydes:
a) uden ansøgning for et barn under 18 år:
b) efter begrundet ansøgning fra den ansatte for et barn mellem 18 og 26 år,
som er under skole- eller erhvervsmæssig uddannelse.
4. Undtagelsesvis kan enhver person, over for hvem den ansatte efter lovgiv-
ningen har forsørgerpligt, såfremt denne forsørgerpligt medfører betydelige
udgifter for ham, ved en særlig begrundet afgørelse truffet af direktøren pågrundlag af egnet bevismateriale, ligestilles med et barn, over for hvem der er
forsørgerpligt.
5. Tilskuddet udbetales fortsat uden hensyn til barnets alder, hvis barnet er
vedvarende svageligt eller lider af en alvorlig sygdom, der hindrer det i selv at
sørge for sit underhold; dette gælder under hele sygdommens eller lidelsens
varighed.
6. Et barn, over for hvem der i medfør af denne artikel består forsørgerpligt,
berettiger kun til ét børnetilskud, selv om den ansattes ægtefælle gør tjeneste i
en af De europæiske Fællesskabers institutioner.
Artikel 8
Den ansatte oppebærer for hvert barn, over for hvem der efter artikel 7, stk. 2,
består forsørgerpligt, og som regelmæssigt modtager heltidsundervisning i en
uddannelsesinstitution, et uddannelsestillæg svarende til de faktisk af ham
afholdte udgifter, dog højest bfr. 1 772 pr. måned.
Retten til tillægget opstår den første dag i den måned, hvor barnet begynder i en
grundskole, og ophører ved udgangen af den måned, hvor barnet fylder 26 år.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 24
▼B
Den istk. 1 nævnte øverste grænse fordobles for:
— ansatte hvis tjenestested ligger mindst 50 km fra:
— en europaskole, eller
— en skole, hvor undervisning gives på den pågældendes modersmål, og
hvor barnet modtager undervisning af tvingende pædagogiske grunde,
der er behørigt dokumenteret;
— ansatte, hvis tjenestested ligger mindst 50 km fra en højere læreanstalt i det
land, hvor de har statsborgerskab, og hvor der undervises på deres sprog, på
betingelse af, at barnet faktisk er indskrevet ved en højere læreanstalt, der
ligger mindst 50 km fra tjenestestedet, og at den tjenestgørende modtager
udlandstillæg; sidstnævnte betingelse kræves ikke, såfremt der ikke findes
en sådan læreanstalt idet land, hvor den ansatte har statsborgerskab.
Artikel 9
1. Ansatte, der oppebærer de i denne afdeling omhandlede familietillæg, skal
meddele, hvilke tillæg af samme art, de får fra anden side, disse fratrækkes de
tillæg, der betales i henhold til artikel 6, 7 og 8.
2. Direktøren kan træffe særlig og begrundet bestemmelse om, at børnetil-
skuddet skal fordobles på grundlag af lægeerklæringer, der godtgør, at det
pågældende barn påfører den ansatte betydelige udgifter som følge af et mentalt
eller fysisk handicap.
Afdeling 2a
UDDANNELSESGODTGØRELSE
Artikel 9a
Til den ansatte, der af direktøren for instituttet får til opgave at give undervis-
ning som led i den i artikel 20, stk. 3, i vilkårene omhandlede faglige
videreuddannelse, kan der ydes en godtgørelse svarende til 0,45 % af den
månedlige grundløn, for hver undervisningstime, der gives uden for den normale
arbejdstid.
Godtgørelsen udbetales sammen ved vederlaget for en af de måneder, der følger
efter den måned, i hvilken undervisningen har fundet sted.
Afdeling 3
UDLANDSTILLÆG
Artikel 10
►M11.◄ Der gives et udlandstillæg på 16 % af grundlønnen og af de
husstandstillæg og børnetilskud, der tilkommer de ansatte, til:
a) den ansatte, der
— ikke har eller har haft statsborgerskab i den stat, på hvis
►M1 ◄område han gør tjeneste, og
— i den femårsperiode, der udløber 6 måneder før hans tiltrædelse af tjene-
sten, hverken har udøvet sit hovederhverv eller haft bopæl på en varig
måde på statens europæiske område. Ved anvendelse af denne bestem-
melse ses der bort fra de tilfælde, hvor vedkommende har gjort tjeneste
for en anden stat eller en international organisation;
b) den ansatte, der har eller har haft statsborgerskab iden stat, på hvi s område
tjenestestedet befinder sig, men som på en varig måde i den tiårsperiode, der
udløber ved ansættelsestidspunktet, har boet uden for statens europæiske
område af en anden grund end tjenesteudøvelse for en stat eller en internati-
onal organisation.
Udlandstillægget kan ikke være mindre end bfr. 3 543 pr. måned.
2. Den ansatte, der ikke har eller har haft statsborgerskab i den stat, på hvis
område hans tjenestested er beliggende, og som ikke opfylder de i stk. 1 anførte
betingelser, har ret til et særligt udlandstillæg svarende til en fjerdedel af
udlandstillægget.
3. Ved anvendelsen af stk. 1 og 2 sidestilles en ansat, som ved ægteskab
automatisk har opnået statsborgerskab uden mulighed for at give afkald herpå i1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 25
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼M1
den stat, på hvis område han gør tjeneste, med den i stk. l, litra a), første led,
nævnte ansatte.
Afdeling 4
GODTGØRELSE AF UDGIFTER
A.Bosættelsespenge ved tiltræden og efter fratræden
Artikel 11
1. Den ansatte, som er antaget for et bestemt tidsrum på mindst et år, eller
som af direktøren påregnes at ville gøre tjeneste i lige så lang tid, hvis der er
indgået kontrakt på ubestemt tid, har ret til bosættelsespenge på de i stk. 2 fast-
satte betingelser. Disse udgør for en forventet tjenestetid af
— mindst ét år men under to år 1/3/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150af den sats,
der er fastsat
istk. 2, li tra
a),— mindst to år men under tre år 2/3
— mindst tre år 3/3
2. a) En ansat, der opfylder de betingelser, der stilles for at få udbetalt udlands-
tillæget, eller som kan bevise, at han for at opfylde forpligtelserne i
henhold til artikel 16 i ansættelsesvilkårene har måttet skifte bopæl, har
krav på bosættelsespenge, som udgør to måneders grundløn for ansatte,
som har ret til husstandstillæg, og én måneds grundløn for ansatte, som
ikke har ret til husstandstillæg.
Når to ægtefæller, der er ansat ved Instituttet, begge har ret til bosættel-
sespenge, udbetales disse kun til den ægtefælle, der har den højeste
grundløn.
Bosættelsespengene korrigeres med den justeringskoefficient, der er
fastsat for den ansattes tjenestested.
b) Et tilsvarende beløb udbetales ved flytningen til et nyt tjenestested til den
ansatte, der må skifte bopæl for at opfylde pligterne i henhold til artikel
16 iansættelsesvi lkårene.
c) Bosættelsespengene beregnes efter den ansattes familiemæssige status og
løn på ansættelsestidspunktet eller eventuelt efter prøvetidens udløb, eller
på tidspunktet for forflyttelse til andet tjenestested
Bosættelsespengene udbetales, når det er bevist, at den ansatte — og hvis
han har ret til husstandstillæg, også hans familie — har taget bopæl på det
sted, hvor han gør tjeneste.
d) Hvis en ansat, der har ret til husstandstillæg, tager bopæl uden sin familie
på tjenestestedet, får han kun halvdelen af den godtgørelse, han normalt
ville være berettiget til; den anden halvdel får han udbetalt, når hans
familie flytter til tjenestestedet, såfremt de i artikel 16, stk. 4, nedenfor
foreskrevne frister er overholdt. Hvis den ansatte, inden hans familie er
flyttet til tjenestestedet, skal gøre tjeneste på det sted, hvor familien har
bopæl, er han, på grund heraf, ikke berettiget til bosættelsespenge.
e) En ansat, der har fået udbetalt bosættelsespenge og inden udløbet af en
frist på to år efter dagen for sin indtræden i tjenesten efter eget ønske
forlader Instituttets tjeneste, skal ved sin fratræden tilbagebetale et beløb
i forhold til den frist, der endnu er tilbage.
f) Den ansatte, der modtager bosættelsespenge, skal anføre, hvilke godtgø-
relser af samme art han modtager fra anden side, da de i denne artikel
omhandlede bosættelsepenge nedsættes med disse godtgørelser.
Artikel 12
1. Ved ansættelsesforholdets ophør har en ansat, der opfylder betingelserne i
artikel 11, stk. 1, ret til bosættelsespenge efter fratræden, såfremt, han har gjort
tjeneste i mindst fire år og ikke modtager et tilsvarende beløb i sin nye stilling;
det udgør for en ansat, der har ret til husstandstillæg, to måneders grundløn og
for en ansat, der ikke har ret til husstandstillæg, én måneds grundløn.
Såfremt to ægtefæller, der er ansat ved Instituttet, begge har ret til bosættelses-
penge efter fratræden, udbetales dette beløb kun til den ægtefælle, der har den
højeste grundløn.
En ansat, der har gjort tjeneste imere end et år og imi ndre end fi re år, har ret
til bosættelsespenge efter fratræden, hvis størrelse står i forhold til tjenestens
varighed, idet der ikke tages hensyn til dele af år.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 26
▼B
▼B
Ved beregning af dette tidsrum tages der ikke hensyn til perioder med tjeneste-
frihed uden løn.
Bosættelsespengene efter fratræden korrigeres med den justeringskoefficient, der
er fastsat for den ansattes sidste tjenestested.
2. Hvis en ansat afgår ved døden, udbetales ovennævnte beløb til den over-
levende ægtefælle eller i givet fald til de personer, der er forsørgelsesberettigede
i henhold til artikel 7, selvom den i stk. 1 nævnte betingelse vedrørende tjene-
stens varighed ikke er opfyldt.
3. Bosættelsespengene efter fratræden beregnes efter den ansattes familie-
mæssige status og løn ved ansættelsesforholdets ophør.
4. Bosættelsespengene efter fratræden udbetales, når det er bevist, at den
ansatte og hans familie har taget bopæl på et sted, der ligger mindst 70 kilo-
meter fra hans tjenestested. Hvis den ansatte er afgået ved døden, gælder de
samme bopælsbetingelser for hans familie.
Den ansatte eller dennes familie, hvis den ansatte er afgået ved døden, skal være
flyttet senest tre år efter den ansattes fratræden.
De ydelsesberettigede pårørende fortaber ikke denne ret, hvis de kan bevise, at
de ikke havde kendskab til bestemmelserne ovenfor.
Artikel 13
De i artikel 11 ovenfor nævnte bosættelsespenge og i artikel 12 nævnte bosæt-
telsespenge efter fratræden kan dog ikke være mindre end:
— 5 000 bfr for en ansat, som har ret til husstandstillæg,
— 3 000 bfr for en ansat, som ikke har ret til husstandstillæg.
B.Rejseudgifter
Artikel 14
1. Den ansatte har ret til godtgørelse af sine rejseudgifter for sig selv, sin
ægtefælle og de personer, han har forsørgerpligt over for, og som faktisk lever
ihans husstand:
a) ved tiltræden af tjenesten: fra indkaldelsesstedet til tjenestestedet;
b) ved ansættelsesforholdets ophør fra tjenestestedet til hjemstedet defineret i
henhold til stk. 3 nedenfor.
Ved en ansats død har enken og de personer, han havde forsørgerpligten over
for, ret til godtgørelse af rejseudgifterne på samme betingelser.
Rejseudgifterne omfatter såvel prisen for eventuelle pladsbilletter som forsen-
delse af bagage og i givet fald nødvendige hoteludgifter.
2. Til grund for godtgørelsen lægges:
— den normalt anvendte korteste og billigste rute med jernbane mellem tjene-
stested og indkaldelsessted eller hjemsted;
— for ansatte i kategorierne A og B billetprisen på 1. klasse, for øvrige ansatte
billetprisen på 2. klasse;
— hvis rejsen omfatter natrejse af mindst seks timers varighed mellem kl. 22 og
7, sovevognstillæg indtil prisen på 2. klasse eller prisen for liggevogn mod
forelæggelse af de tilsvarende billetter.
Hvis et andet transportmiddel end ovennævnte benyttes beregnes godtgørelsen
på grundlag af billetprisen med jernbane på den rejseklasse, der tilkommer den
ansatte, uden sovevognstillægget. Kan beregningen ikke ske på dette grundlag,
skal direktøren fastsætte godtgørelsen ved en særlig afgørelse.
3. Den ansattes hjemsted fastlægges ved hans tiltræden, idet der tages hensyn
til det sted, hvorfra han er blevet indkaldt, eller til hvilket han har et naturligt
tilhørsforhold. Denne fastlæggelse kan ændres i løbet af den pågældende tjene-
stetid og ved hans fratræden ved en særlig afgørelse truffet af direktøren. Denne
ændring kan i tjenestetiden kun ske i undtagelselstilfælde og efter en behørig
dokumenteret ansøgning fra den ansatte.
Ved denne ændring kan et sted uden for De europæiske Fællesskabers medlems-
staters område og de lande og territorier, der er nævnt i bilag IV i traktaten om
oprettelse af Det europæiske økonomiske Fællesskab, ikke anerkendes som et
sted, til hvilket han har et naturligt tilhørsforhold.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 27
▼B
Artikel 15
1. Den ansatte er på nedenstående vilkår berettiget til et fast beløb til
dækning af rejseudgifter fra tjenestested til hjemsted som defineret i artikel 14
ovenfor, for sig selv og, såfremt han har ret til husstandstillæg, for sin ægtefælle
og de efter artikel 7 ovenfor forsørgelsesberettigede personer:
— en gang pr. kalenderår, dersom afstanden pr. jernbane mellem tjenestested og
hjemsted udgør mere end 50 km, men mindre end 725 km,
— to gange pr. kalenderår, dersom afstanden pr. jernbane mellem tjenestested
og hjemsted udgør mindst 725 km.
Afstandene beregnes efter de nærmere regler, der er fastsat iarti kel 14, stk. 2,
ovenfor.
Når to ægtefæller begge er ansat ved Instituttet, har hver af dem for sig selv og
for de personer, overfor hvilke de har forsørgerpligt, ret til det faste beløb til
dækning af rejseudgifterne ifølge bestemmelserne ovenfor; hver af de personer,
for hvilke der består forsørgerpligt, giver kun ret til én enkelt ydelse. For børn,
over for hvilke der består forsørgerpligt, fastsættes beløbet ifølge anmodning fra
ægtefællerne på grundlag af en af ægtefællernes hjemsted.
Såfremt den ansatte i løbet af et år ved indgåelse af ægteskab får ret til at oppe-
bære husstandstillæg, beregnes beløbettil dækning af ægtefællens rejseudgifter i
forhold til tidsrummet mellem ægteskabets indgåelse og årets udgang.
Eventuelle ændringer i beregningsgrundlaget, der er indtrådt efter betalingstids-
punktet for de pågældende beløb, som følge af ændringer i den familiemæssige
status, medfører ikke tilbagebetalingspligt.
Rejseudgifterne for børn mellem fire og ti år udregnes på grundlag af den halve
billetpris, idet det ved denne beregning skal antages, at børnene er fyldt fire eller
tiår den 1. januar idet løbende år.
2. Det faste beløb beregnes for ansatte ikategori erne A og B på grundlag af
billetprisen på 1. klasse, tur-retur, med jernbane. for de øvrige ansatte på
grundlag af billetprisen på 2. klasse, tur-retur.
Såfremt hen- og tilbagerejsen udgør en afstand på 800 km eller derover,
beregnes beløbet for ansatte ikategoriC og D på grundlag af pri sen på første
klasse.
Når afstanden pr. jernbane mellem tjenestested og hjemsted udgør mere end
500 km, eller den normale rute omfatter rejse over hav, har vedkommende
mod forelæggelse af billetterne ret til godtgørelse af rejseudgifterne med fly på
klassen umiddelbart under »luksusklasse« eller »første klasse«.
Kan beregningen ikke ske på dette grundlag, skal direktøren ved en særlig afgø-
relse fastsætte de nærmere regler.
3. Fratræder en ansat iet kalenderår af andre grunde end dødsfald, eller har
han fået bevilget tjenestefrihed af personlige årsager, er han, for så vidt han i
årets løb har været beskæftiget mindre end ni måneder ved Instituttet, kun beret-
tiget til en del af den i stk. 1 nævnte udbetaling, beregnet i forhold til den tid,
han har været iakti v tjeneste.
4. Ovenstående bestemmelser gælder for ansatte, hvis tjenestested og hjem-
sted ligger i Europa. Ansatte, hvis hjemsted og/eller tjeneststed ligger uden for
Europa, har én gang pr. kalenderår mod forevisning af behørig dokumentation
ret til refusion af udgifterne til rejse til hjemstedet, eller inden for et beløb
svarende til disse udgifter til refusion af rejseudgifterne til et andet sted.
5. Bestemmelserne i denne artikel finder kun anvendelse på en ansat med
mindst ni måneders tjeneste.
C.Flytteudgifter
Artikel 16
1. Den ansatte, som er antaget for et bestemt tidsrum på mindst et år, eller
som af direktøren påregnes at ville gøre tjeneste i lige så lang tid, hvis der er
indgået kontrakt på ubestemt tid, har ret til godtgørelse af sine flytteudgifter på
nedenfor fastsatte betingelser.
2. Omkostningerne i forbindelse med flytning af personligt bohave inklusive
forsikringsudgifter til dækning af simple risici (brækage, tyveri, brand) godt-
gøres den ansatte, der i henhold til artikel 16 i ansættelsesvilkårene må ændre
bopæl, for så vidt han ikke modtager godtgørelse af de samme udgifter fra
anden side. Godtgørelsen sker inden for rammerne af et på forhånd godkendt
overslag. Der skal forelægges mindst to overslag for Instituttets kompetente1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 28
▼M1
▼B
▼B
myndigheder. Hvis de kompetente myndigheder er af den opfattelse, at de frem-
lagte overslag overstiger et rimeligt beløb, kan de vælge et andet flyttefirma.
Godtgørelsen af de flytteudgifter, den ansatte har krav på, kan således begrænses
til dette flyttefirmas tilbud.
3. Ved ansættelsesforholdets ophør eller ved den ansattes død godtgøres
udgifterne til flytning fra tjenestestedet til hjemstedet.
Hvis den afdøde ansatte var ugift, godtgøres disse udgifter de ydelsesberettigede
pårørende.
4. Flytter en ansat, skal dette ske inden for et år efter udløbet af hans
prøvetid.
Ved ansættelsesforholdets ophør skal flytningen ske inden for den i artikel 12,
stk. 4, andet afsnit, nævnte frist på tre år.
Flytteudgifter, der er afholdt efter udløbet af ovennævnte frister, kan kun godt-
gøres i undtagelsestilfælde ved en særlig afgørelse truffet af direktøren.
D.Dagpenge
Artikel 17
1. Den ansatte, der godtgør, at han er nødt til at skifte bopæl for at opfylde
betingelserne i artikel 16 i ansættelsesvilkårene, er for et i stk. 2 fastsat tidsrum
berettiget til dagpenge, der fastsættes således:
Ansatte, dert har ret til husstandstillægAnsatte, der ikke har ret til husstands-
tillæg
fra 1. — 15. dag fra 16. dag fra 1. — 15. dag fra 16. dag
bfr. pr. kalenderdag
KategoriA og B 775 350 525 275
KategoriC og D 700 325 450 225
Når to ægtefæller, der begge er ansat ved Instituttet, begge har ret til dagpenge,
gælder de satser, der er angivet i de to første kolonner, kun på den ægtefælle,
der har den højeste grundløn. De satser, der er angivet i de to sidste kolonner,
gælder for den anden ægtefælle.
Ovenstående tabel er den samme som den, der fastsættes af Rådet for De euro-
pæiske Fællesskaber ved hver undersøgelse af lønningsniveauet i henhold til
artikel 65 i Vedtægten for Tjenestemænd i De europæiske Fællesskaber.
2. Den periode, i hvilken der ydes dagpenge, fastsættes således:
a) for ansatte, der ikke har ret til husstandstillæg: til 120 dage;
b) for ansatte, der har ret til husstandstillæg: til 180 dage eller — hvis den
pågældende er ansat på prøve i seks måneder — til en måned efter prøveti-
dens udløb.
Når to ægtefæller, der er ansat ved Instituttet, begge har ret til dagpenge, gælder
den under litra b) nævnte varighed for ydelsen for den ægtefælle, der har den
højeste grundløn. Den varighed for ydelsen, der er nævnt under litra a), gælder
for den anden ægtefælle.
I intet tilfælde ydes der dagpenge ud over den dato, hvor den ansatte har fore-
taget flytning med henblik på at opfylde betingelserne i artikel 16 i
ansættelsesvilkårene.
3. De istk. 1 fastsatte dagpenge nedsættes med halvdelen ide peri oder, i
hvilke den ansatte modtager de i henhold til artikel 18 fastsatte rejsedagpenge.
E.Udgifter i forbindelse med tjenesterejse
Artikel 18
1. En ansat, der efter ordre foretager en tjenesterejse, har ihenhold ti l neden-
nævnte betingelser krav på dagpenge samt på godtgørelse af befordringsudgifter.
2. En ordre om tjenesterejse skal bl.a. indeholde angivelse af tjenesterejsens
sandsynlige varighed, på grundlag af hvilken der foretages en beregning af det
forskud på dagpenge, som den ansatte kan få udbetalt. Med mindre der træffes
særlig afgørelse, udbetales forskudet ikke, såfremt rejsen ikke forventes at vare1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 29
▼B
mere end 24 timer og finder sted i et land, hvor der anvendes samme valuta som
på den ansattes tjenestested.
Artikel 19
1. Befordringsudgifter for en ansat, der rejser efter ordre, omfatter prisen for
jernbanebillet for den korteste strækning; for ansatte i kategorierne A og B
prisen på 1. klasse, for øvrige ansatte prisen på 2. klasse.
Udgør afstanden for rejse frem og tilbage 800 km eller mere, får ansatte i kate-
gorierne C og D godtgjort befordringsudgifterne på grundlag af
jernbanebilletprisen på 1. klasse.
Ansatte ikategori erne C og D kan for en tjenesterejse, hvor afstanden for rejse
frem og tilbage udgør mindre end 800 km, efter en afgørelse, der træffes af
direktøren, få godtgjort jernbanebilletprisen på 1. klasse, hvis de ledsager et
medlem af bestyrelsen, direktøren eller en ansat, der rejser på 1. klasse.
Befordringsudgifterne omfatter ligeledes:
— udgifterne til pladsbilletter og til transport af den nødvendige bagage;
— tillæg til lyntog (godtgørelse mod forelæggelse af tillægsbilletterne, når
sådanne udstedes);
— sovevognstillæg (godtgørelse mod forelæggelse af sovevognsbillet), hvis
rejsen foregår om natten og er af en varighed på mindst 6 timer mellem kl.
22 og 7:
— på sovevognsklassen »double«;
— har toget ikke denne sovevognsklasse godtgøres udgiften til den
nærmeste højere klasse eller »single«, såfremt toget kun fører denne
klasse, efter samtykke fra direktøren.
2. Det kan tillades en ansat at benytte fly. Mod forelæggelse af flyvebillet
godtgøres flyveudgifterne til den umiddelbart under ►M1luksusklasse eller ◄
1. klasse liggende klasse.
Ved en afgørelse truffet af direktøren kan ansatte, som ledsager et medlem af
bestyrelsen eller direktøren på en bestemt flyverejse, for denne tjenesterejse
mod forelæggelse af flyvebillet få godtgjort billetprisen for den klasse, der
benyttes af medlemmet eller af direktøren.
Under de omstændigheder, som er fastsat ved bestemmelserne i artikel 12, stk.
2, andet afsni t, ibi lag VII iVedtægten for Tjenestemænd iDe europæi ske
Fællesskaber, kan ansatte, som rejser under særlige anstrengende forhold mod
forelæggelse af billet få godtgjort billetprisen for den benyttede klasse efter
afgørelse fra direktøren.
Ved særlig afgørelse truffet af direktøren kan det tillades en anset at medføre
bagage ud over den vægt, der i transportbestemmelserne er tilladt til fri befor-
dring.
3. Ved skibsrejser bestemmer direktøren i det enkelte tilfælde, hvilken klasse
der skal benyttes. I stedet for de i henhold til artikel 20 nedenfor nævnte rejse-
dagpenge modtager den ansatte ved en skibsrejse for rejseperioden en
godtgørelse på bfr. 225 pr. døgn.
4. Ved bestemte tjenesterejser kan det tillades en ansat at benytte egen bil,
såfremt den nødvendige tid til opfyldelse af det tjenstlige hverv ikke herved
forlænges.
I dette tilfælde godtgøres befordringsudgifterne med et fast beløb i henhold til
betingelserne i stk. 1.
Direktøren kan dog indrømme en ansat, der regelmæssigt udfører tjenesterejser
under særlige omstændigheder, en godtgørelse efter tilbagelagte kilometre i
stedet for rejseudgiften med jernbane, når benyttelse af offentlige transport-
midler og godtgørelse af befordringsudgifter på sædvanlig måde er åbenbart
ufordelagtigt.
En ansat, der får tilladelse til at benytte egen bil, forbliver i fuldt omfang
ansvarlig for eventuelle skader på køretøjet eller skader, dette forvolder tredje-
mand. Han skal have tegnet en lovpligtig ansvarsforsikring, hvorved hans ansvar
er dækket inden for de grænser, som af direktøren anerkendes som tilstrække-
lige.
Artikel 20
1. a) Rejsedagpengene opgøres efter følgende tabel:1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 30
▼B
I
KategoriA og BII
KategoriC og D
1 320 bfrs 1 220 bfrs
b) Ved tjenesterejser uden for De europæiske Fællesskabers medlemsstaters
europæiske område kan direktøren træffe afgørelse om anvendelse af
andre satser.
2. De ispalte I og II nævnte satser nedsættes med henholdsvi s bfr. 330 og
315 for hver tjenesterejsedag, der skal afregnes ihenhold ti l bestemmelserne i
stk. 4 nedenfor, og for hvilken den ansatte har afholdt udgifter til sovevogn,
som godtgøres af Instituttet.
3. De samme fradrag skal foretages, når den ansatte ikke har været nødt til at
overnatte uden for sit tjenestested.
4. Ved beregning af dagpengene gælder med forbehold af stk. 2 og 3
følgende:
a) Tjenesterejser til og med 24 timer:
— for 6 timer eller derunder godtgørelse af de faktiske udgifter indtil en
fjerdedel af dagpengebeløbet;
— for 12 timer eller derunder, dog mere end 6 timer: et halvt dagpenge-
beløb;
— for 24 timer eller derunder, dog mere end 12 timer: et fuldt dagpenge-
beløb;
b) Tjenesterejser over 24 timer:
— for hver fulde døgn: et fuldt dagpengebeløb;
— for en overskydende periode på 6 timer eller derunder: intet;
— for en overskydende periode på 12 timer eller derunder: dog mere end 6
timer: et halvt dagpengebeløb;
— for en overskydende periode på mere end 12 timer: et fuldt dagpenge-
beløb;
5. Rejsedagpengene er bestemt til dækning af samtlige udgifter for den
ansatte, der er på tjenesterejse, herunder befordringsudgifter på det sted, hvor
tjenesterejsen går til, dog med undtagelse af følgende udgifter, der godtgøres
mod forelæggelse af bilag:
a) Udgifter til telegrammer og indenlandske såvel som udenlandske telefonsam-
taler af tjenstlig karakter;
b) repræsentationsudgifter i de i artikel 21 nedenfor nævnte tilfælde;
c) ekstraordinære udgifter, der opstår for en ansat i forbindelse med tjeneste-
rejsen enten på grund af særlige instrukser eller på grund af force majeure,
samt udgifter afholdt i Instituttets interesse, såfremt de dagpenge, der ydes,
er åbenbart utilstrækkelige til at dække disse udgifter.
6. Hvis den ansatte som følge af tjenesterejse antages at skulle opholde sig
mindst fire uger på ét sted, kan dagpengesatsen nedsættes med en fjerdedel,
såfremt den ansatte har fået dette oplyst inden tjenesterejsens begyndelse.
Denne nedsættelse kan bestemmes under selve tjenesterejsen; iså fald sker
nedsættelsen tidligst otte dage efter meddelelsen til den ansatte, såfremt tjeneste-
rejsen fra tidspunktet for meddelelsen varer yderligere mindst fire uger.
7. Hvis en ansat på tjenesterejse deltager i en bespisning eller nyder godt af
en indkvartering, hvortil udgifterne afholdes af en af De europæiske Fællesska-
bers institutioner eller af en national eller international forvaltning eller
organisation, eller hvis udgifter senere godtgøres af disse, skal han meddele
dette.
Dagpengene nedsættes med 200 bfr. pr. bespisning; de i kolonne I og II fastsatte
godtgørelser nedsættes med 450 og 420 bfr. pr. indkvarteringsdag. Hvis alle
udgifterne til den ansattes bespisning og indkvartering afholdes af en af De
europæiske Fællesskabers institutioner eller af en national eller international
forvaltning eller organisation, eller hvis alle udgifterne senere godtgøres af
disse, modtager han i stedet for den ovenfor fastsatte tjenesterejsegodtgørelse
en godtgørelse på 225 bfr. for hvert tidsrum på 24 timer.
8. De istk. 1, 2 og 7 anførte satser forhøjes med 10 %, når målet for tjeneste-
rejsen er Paris, med 5 %, når målet for tjenesterejsen er Bruxelles, Luxembourg
eller Strasbourg, og med 10 % for ansatte ikategoriC og D, når målet for tjene-
sterejsen er Strasbourg.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 31
▼B
F.Fast godtgørelse af udgifter
Artikel 21
For ansatte, der på grundlag af særlige instrukser lejlighedsvis har repræsentati-
onsudgifter i tjenestens medfør, fastsættes refusionsbeløbet for disse
tjenesteudlæg mod forelæggelse af bilagene og under de betingelser, der fast-
sættes af direktøren i hvert enkelt tilfælde.
Artikel 22
Til ansatte, på hvis tjenestested boligforholdene anses for særlig vanskelige, kan
der ydes et boligtilskud.
Den fortegnelse over de steder, hvor et sådant tilskud kan ydes, samt den maksi-
male størrelse af dette tilskud og de nævnte bestemmelser for tildelingen deraf
er de samme, som fastsættes af Rådet for De europæiske Fællesskaber i henhold
til den fremgangsmåde, som er nævnt i artikel 65, stk. 3, i Vedtægten for Tjene-
stemænd iDe europæi ske Fællesskaber.
Artikel 23
Til ansatte, på hvis tjenestested transportforholdene på grund af afstanden
mellem bolig og arbejdssted anses for særlig vanskelige og bekostelige, kan
der ydes et befordringstilskud.
Den fortegnelse over de steder, hvor et sådant tilskud kan ydes, samt den maksi-
male størrelse af dette tilskud og de nærmere bestemmelser for tildelingen deraf
er de samme som dem, der fastsættes af Rådet for De europæiske Fællesskaber i
henhold til den fremgangsmåde, som er nævnt i artikel 65, stk. 3, i Vedtægten
for Tjenestemænd iDe europæi ske Fællesskaber.
Afdeling 5
Artikel 24
►M1De satser, der er anført iafdeli ng 4 ◄, tilpasses automatisk hver gang,
der sker en tilpasning af de tilsvarende satser i Vedtægten for Tjenestemænd i
De europæiske Fællesskaber.
Afdeling 6
UDBETALING AF YDELSERNE
Artikel 25
1. Vederlaget udbetales den ansatte den 15. ihver måned for den løbende
måned. Vederlagsbeløbet afrundes til hele belgiske francs.
2. Foreligger der ikke krav på en hel måneds vederlag, opdeles dette i trediv-
tedele, og det antal tredivtedele, der skal betales, svarer til:
a) ved femten dage eller mindre, det faktiske antal dage, for hvilke der skal
ydes vederlag;
b) ved mere end femten dage, forskellen mellem tredive og det faktiske antal
dage, for hvilke der ikke skal ydes vederlag.
3. Når den ansatte opnår ret til familietillæggene og udlandstillægget efter sin
indtræden i tjenesten, modtager han tillæggene fra den første dag i den måned,
hvor retten opstår. Når retten til disse tillæg bortfalder, udbetales de til den
ansatte indtil sidste dag i den måned, hvor retten bortfalder.
Artikel 26
De ydelser, den ansatte er berettiget til, udbetales på det sted og i det lands
valuta, hvor han gør tjeneste.
De iarti kel 17, stk. 2, 3 og 4, ibi lag VII iVedtægten for Tjenestemænd iDe
europæiske Fællesskaber fastsatte bestemmelser finder anvendelse i lighed
hermed.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 32
▼M2
BILAG V
SIKRING VED SYGDOM, ULYKKER OG ERHVERVSSYGDOMME
Artikel 1
1. Tilsluttet den fælles sygeforsikringsordning for De europæiske Fællesska-
bers institutioner er:
— ansatte ved instituttet,
— personer, som opfylder betingelserne i artikel 38, stk. 2, 3 og 4, i vilkårene
for personalet ved instituttet.
2. Ordningen vedrørende sygesikring for tjenestemænd i De europæiske
Fællesskaber finder anvendelse på ovennævnte tilsluttede og deres ydelsesberet-
tigede pårørende.
Artikel 2
Ordningen om dækning af risikoen for ulykker og erhvervssygdomme hos tjene-
stemænd ved De europæiske Fællesskaber finder anvendelse på de ansatte ved
instituttet.
For så vidt angår fastsættelsen af de krav, der på grundlag af nævnte ordning
kan rejses af en ansat, som rammes af en ulykke eller en erhvervssygdom, eller
af dennes ydelsesberettigede pårørende, overdrager instituttets direktør beføjel-
serne til den administrative instans, der er bemyndiget til at fastsætte sådanne
krav som følge af en ulykke eller en erhvervssygdom, der har ramt en tjeneste-
mand ved Kommissionen for De europæiske Fællesskaber.
De europæiske Fællesskaber sikrer udbetalingen af de i denne ordning fastsatte
ydelser til de ansatte ved instituttet og deres ydelsesberettigede pårørende.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 33
▼M2
BILAG VI
NÆRMERE BESTEMMELSER FOR PENSIONSORDNINGEN
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Såfremt det ved lægeundersøgelsen forud for tiltrædelsen konstateres, at en ansat
lider af en sygdom eller helbredsmangel, kan instituttets direktør, for så vidt
angår følger eller eftervirkninger af denne sygdom eller helbredsmangel,
bestemme, at de garantier, der er fastsat i tilfælde af invaliditet eller død, først
får virkning for ham fem år efter hans indtræden i instituttets tjeneste.
KAPITEL II
ALDERSPENSION OG UDTRÆDELSESPENGE
Afdeling 1
Alderspension
Artikel 2
Alderspensionen beregnes efter den ansattes samlede antal pensionsgivende
tjenesteår. Hvert tjenesteår, der tages i betragtning i henhold til de i artikel 3
fastsatte betingelser, skal godskrives som et pensionsgivende tjenesteår, og hver
fulde måned som en tolvtedel af et pensionsgivende tjenesteår.
Ved opgørelse af pensionsretten kan der højst tages hensyn til 35 pensionsgi-
vende tjenesteår.
Artikel 3
Ved beregningen af de pensionsgivende tjenesteår i henhold til artikel 2, stk. 1,
tages følgende ibetragtni ng:
a) varigheden af den ansattes tjenestetid fra ►C19. marts 1982 ◄samt den
tid, der er medgået til orlov til aftjening af værnepligt efter dette tidspunkt
under forudsætning af, at han i disse perioder har betalt de fastsatte bidrag;
b) det tidsrum, for hvilket erhvervede pensionsrettigheder er godkendt i henhold
til artikel 10, stk. 2, under forudsætning af, at den i nævnte artikel omhand-
lede aktuarmæssige modværdi eller fastsatte tilbagekøbsværdi er indbetalt.
Artikel 4
Den ansatte, der har været udtrådt af instituttets tjeneste og er genindtrådt i
denne, erhverver nye pensionsrettigheder.
Han kan ansøge om, at hans samlede tjenestetid ved instituttet medregnes ved
beregning af pensionsrettighederne, såfremt han igen indbetaler de beløb, der
eventuelt er udbetalt ham i henhold til artikel 11, eller som han har modtaget
som alderspension, alt med tillæg af renter 3,5 % pro anno.
Hvis en pensionsberettiget ansat ikke genindbetaler de i stk. 2 nævnte beløb, får
han godskrevet det kapitalbeløb, der er den aktuarmæssige modværdi af hans
pension på det tidspunkt, hvor denne pension ikke længere udbetales til ham,
med tillæg af renter 3,5 % pro anno, i form af en pension, hvis udbetaling
udsættes til det tidspunkt, hvor han fratræder tjenesten.
Artikel 5
Det eksistensminimum, der tages i betragtning ved beregningen af ydelserne,
svarer til grundlønnen for en ansat på første løntrin i lønklasse D 4.
Artikel 6
Den aktuarmæssige modværdi af alderspensionen kan ikke ligge under det
beløb, den ansatte ville have modtaget, hvis bestemmelserne i artikel 11 havde
fundet anvendelse på ham.
Ligger den i henhold til de foregående betemmelser fastsatte aktuarmæssige
modværdiaf pensi onen under dette beløb, modtager den ansatte en alderspen-
sion, hvis aktuarmæssige modværdi er lig med det i stk. 1 nævnte beløb.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 34
▼M2
Artikel 7
Den aktuarmæssige modværdi af alderspensionen defineres som kapitalværdien
af den ydelse, der tilkommer den ansatte, udregnet i henhold til de seneste døde-
lighedstabeller fastsat af De europæiske Fællesskabers budgetmyndigheder som
omhandlet iarti kel 32, og på grundlag af en rentesats på 3,5 % pro anno.
Artikel 8
Den ansatte, der udtræder af tjenesten inden det 60. år, kan anmode om, at
pensionsudbetalingen:
— enten udsættes til den første dag i den kalendermåned, der følger efter den
måned, ihvi lken han fylder 60 år;
— eller straks begynder under forudsætning af, at han er fyldt 50 år. I dette
tilfælde nedsættes pensionen i forhold til hans alder på det tidspunkt, hvor
pensionsudbetalingen begynder, efter følgende tabel:
Forholdet mellem førtidspensionering og pensionering ved 60-års-
alderen
Alder ved førtidspensionering Koefficient
50 0,50678
51 0,53834
52 0,57266
53 0,61009
54 0,65099
55 0,69582
56 0,74508
57 0,79936
58 0,85937
59 0,92593
Artikel 9
Retten til alderspension får virkning fra den første dag i den kalendermåned, der
følger efter den måned, i hvilken den ansatte uden eller efter ansøgning pensio-
neres.
Artikel 10
1. Den ansatte, der udtræder af tjenesten for at indtræde i en administration
eller en national eller international organisation, der har indgået en aftale med
instituttet, er berettiget til at få overført den aktuarmæssige modværdi af sine
alderspensionsrettigheder til denne administrations eller organisations pensions-
kasse.
2. Den ansatte, der efter sin udtræden af tjenesten hos en administration, en
national eller international organisation eller en virksomhed, indtræder i institut-
tets tjeneste, kan efter udløbet af den i artikel 25 i vilkårene fastsatte prøvetid
foranledige følgende beløb betalt til instituttet:
— den aktuarmæssige modværdi af de alderspensionsrettigheder, han har
erhvervet i administrationen, i den nationale eller internationale organisation
eller ivi rksomheden, eller
— en fastsat tilbagekøbsværdi, som denne administrations, organisations eller
virksomheds pensionskasse skylder ham på tidspunktet for hans udtræden.
I sådanne tilfælde opgør den myndighed, der har kompetence til at fastsætte og
udbetale pensioner, under hensyntagen til den pågældendes lønklasse og -trin
ved den oprindelige indplacering, antallet af de pensionsgivende tjenesteår,
som efter den nugældende pensionsordning kan godskrives ham på grundlag af
den aktuarmæssige modværdi eller den fastsatte tilbagekøbsværdi.
Den i første afsnit omhandlede mulighed står ligeledes åben for en ansat, der er
indtrådt i tjenesten før den ►C19. marts 1982 ◄, for så vidt angår de pensi-
onsrettigheder, han har erhvervet under sin tjenestetid ved instituttet forud for
nævnte tidspunkt. De pensionsgivende tjenesteår, der kan komme i betragtning
i forbindelse med disse rettigheder, fastlægges imidlertid på grundlag af hans
lønklasse og -trin pr. ►C19. marts 1982 ◄1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 35
▼M2
Afdeling 2
Udtrædelsespenge
Artikel 11
1. Den ansatte, der før det 60. år udtræder af tjenesten af andre grunde end
død eller invaliditet, har ved sin udtræden, såfremt han ikke er pensionsberet-
tiget, eller bestemmelserne i artikel 10, stk. 1, ikke finder anvendelse på ham,
ret til udbetaling af følgende beløb:
a) de i hans grundløn indeholdte pensionsbidrag med tillæg af renter 3,5 % pro
anno;
b) såfremt ansættelsesforholdet ikke er opsagt i henhold til artikel 47 i
vilkårene, udtrædelsespenge, der svarer til den faktisk tilbagelagte tjenestetid;
beregningen sker på grundlag af et beløb svarende til halvanden gang den
sidste fradragspligtige månedsgrundlønpr. tjenesteår. Som faktisk tilbagelagt
tjenestetid anses ligeledes, i henhold til artikel 10, stk. 2, den tidligere tjene-
stetid med det antal pensionsgivende tjenesteår, som er taget i betragtning i
henhold til artikel 10, stk. 2;
c) hele det beløb, der i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, er betalt til
instituttet, såfremt dette beløb angår tidsrummet for den ►C19. marts
1982◄, og en tredjedel af beløbet for tidsrummet efter dette tidspunkt,
idet der til ovennævnte beløb lægges renter 3,5 % pro anno.
2. De istk. 1, li tra a), b) og c), omhandlede udtrædelsespenge nedsættes med
de i henhold til artikel 37 indbetalte beløb.
KAPITEL III
INVALIDEPENSION
Artikel 12
Såfremt det i bilag I omhandlede invaliditetsudvalg anerkender, at en ansat, der
endnu ikke er fyldt 65 år, og som i det tidsrum, i hvilket han erhverver pensi-
onsrettigheder, er blevet varigt og totalt invalid og af den grund må opgive at
gøre tjeneste ved instituttet, har han, med forbehold af artikel 1, i den tid, hvor
han er utjenstdygtig, ret til den invalidepension, der er omhandlet i artikel 41b i
vilkårene.
Invalidepensionen kan ikke udbetales samtidig med en alderspension.
Artikel 13
Retten til invalidepension får virkning dagen efter, at den pågældendes ansættel-
sesforhold er ophørt i henhold til artikel 45 og 46 i vilkårene.
Artikel 14
Instituttets direktør kan til enhver tid kræve bevis for, at en invalidepensions-
modtager stadig opfylder betingelserne for at oppebære denne pension. Hvis
invaliditetsudvalget konstaterer, at betingelserne ikke længere er opfyldt, bort-
falder retten til pension.
Såfremt den pågældende ikke genindtræder i instituttets tjeneste, modtager han
de i artikel 11 fastsatte udtrædelsespenge, beregnet på grundlag af den faktisk
tilbagelagte tjenestetid.
Artikel 15
Såfremt en ansat, der modtager invalidepension, genindtræder i instituttets
tjeneste, skal den tid, i hvilken han har modtaget pensionen, tages i betragtning
ved beregningen af hans alderspension uden pligt til efterbetaling af bidrag.
KAPITEL IV
EFTERLADTEPENSION
Artikel 16
Enken efter en ansat, der er afgået ved døden, medens han var tjenstgørende
eller havde orlov til aftjening af værnepligt, får, såfremt de har været gift i
mindst et år og med forbehold af artikel 1 og 21, en enkepension, der er lig
med 35 % af den ansattes månedlige grundløn, og som ikke kan være mindre
end det i artikel 5 fastsatte eksistensminimum.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 36
▼M2
Der tages ikke hensyn til den i stk. 1 nævnte varighed af ægteskabet, hvis der er
et eller flere børn i dette eller i et eventuelt tidligere ægteskab for den ansattes
vedkommende, og enken forsørger eller har forsørget disse børn, eller hvis den
ansattes død skyldes en helbredsmangel eller sygdom, som han har pådraget sig
i forbindelse med sit arbejde, eller en ulykke.
Artikel 17
Enken efter en tidligere ansat, der har oppebåret alderspension, har, med forbe-
hold af artikel 21, og såfremt ægteskabet med den ansatte på det tidspunkt, hvor
han er udtrådt af instituttets tjeneste, mindst har bestået i et år, ret til en efter-
ladtepension svarende til 60 % af den alderspension, som hendes ægtefælle
oppebar på sin dødsdag. Efterladtepensionens minimumsbeløb er 35 % af den
ansattes sidste månedlige grundløn og kan ikke være mindre end det i artikel 5
fastsatte eksistensminimum; pensionen må dog i intet tilfælde være større end
den alderspension, som ægtefællen oppebar på sin dødsdag.
Der ses bort fra den i stk. 1 anførte betingelse om ægteskabets varighed, hvis
der i et ægteskab, som denansatte har indgået, inden han udtrådte af tjenesten,er
et eller flere børn, og enken forsørger eller har forsørget disse.
Artikel 18
Enken efter en tidligere ansat, der er udtrådt af tjenesten inden sit 60. år, og som
har anmodet om at få udsat udbetalingen af sin alderspension indtil den første
dag iden kalendermåned, der følger efter den måned, ihvi lken han fylder 60,
har, med forbehold af artikel 21, og såfremt ægteskabet har bestået i mindst et
år på det tidspunkt, hvor den pågældende er udtrådt af instituttets tjeneste, ret til
en enkepension svarende til 60 % af den alderspension, som hendes ægtefælle
ville have modtaget ved det fyldte 60. år.
Der ses bort fra den i stk. 1 anførte betingelse om ægteskabets varighed, hvis
der i et ægteskab, som den ansatte har indgået, inden han udtrådte af tjenesten,
er et eller flere børn, og enken forsørger eller har forsørget disse.
Artikel 19
Der ses bort fra den i artikel 17 og 18 anførte betingelse om ægteskabets
varighed, hvis ægteskabet med den ansatte, også hvis det er indgået efter, at
han er udtrådt af tjenesten, har varet mindst fem år.
Artikel 20
1. Den børnepension, der er fastsat i artikel 41d, stk. 1, i vilkårene udgør for
det første barn 8/10 af den efterladtepension, som den ansattes enke ville have
været berettiget til, idet der ses bort fra de i artikel 25 i dette bilag nævnte
nedsættelser.
Den kan med forbehold af artikel 21 ikke være mindre end det i artikel 5 fast-
satte eksistensminimum.
2. Den således fastsatte pension forhøjes fra og med det andet forsørgelsesbe-
rettigede barn med et beløb, der er lig med det dobbelte børnetilskud.
3. Summen af denne pension og de i stk. 2 nævnte tilskud fordeles ligeligt
mellem de berettigede børn.
Artikel 21
Såfremt en ansat efterlader sig en enke og samtidig børn fra et tidligere ægte-
skab eller andre ydelsesberettigede pårørende, beregnes den samlede pension
som enkepension til en enke, der skal forsørge personer, over for hvem der
består forsørgerpligt, og den fordeles forholdsmæssigt mellem de persongrupper,
der kommer i betragtning, i forhold til de pensionsydelser, som ville være blevet
tillagt de forskellige grupper hver for sig.
Såfremt en ansat efterlader børn, der er født iforskelli ge ægteskaber, beregnes
den samlede pension, som om børnene var fra samme ægteskab, og den fordeles
forholdsmæssigt mellem de persongrupper, der kommer i betragtning, i forhold
til de pensionsydelser, som ville være blevet tilladt de forskellige grupper hver
for sig.
Ved beregningen af ovennævnte fordeling henregnes børn, der er født i ægtefæl-
lernes eventuelle tidligere ægteskaber, og som de i henhold til artikel 7 i bilag
IV havde forsørgerpligt over for, til samme gruppe, som børn født i ægteskabet
med den ansatte.
I det i stk. 2 omhandlede tilfælde ligestilles de slægtninge i opstigende linje, der
i henhold til artikel 7, stk. 4, i bilag IV er forsørgelsesberettigede, med de1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 37
▼M2
forsørgelsesberettigede børn, og bliver ved beregningen af fordelingen henregnet
til samme gruppe som slægtninge i nedstigende linje.
Artikel 22
En pension beregnet på grundlag af artikel 16 kan ved særlig afgørelse truffet af
den i artikel 41h i vilkårene omhandlede instans tildeles en enkemand, hvis
hustru er afgået ved døden, medens hun gjorde tjeneste som ansat ved instituttet,
såfremt han ved sin hustrus død kan godtgøre, at han ikke råder over egne
indtægter, og at han har en helbredsmangel eller alvorlig sygdom, der gør ham
endeligt uarbejdsdygtig.
Artikel 41e i vilkårene finder tilsvarende anvendelse.Indgår den længstlevende ægtefælle et nyt ægteskab, bortfalder denne pension.
Artikel 23
De ydelsesberettigede pårørende, som en afdød ansat efterlader sig, således som
disse er fastsat i dette kapitel, modtager endvidere de i artikel 11 omhandlede
udtrædelsespenge.
Såfremt en ansat afgår ved døden uden at efterlade sig pårørende, der er beret-
tiget til efterladtepension, har arvingerne ret til at få udbetalt de i artikel 11
fastsatte udtrædelsespenge.
Udtrædelsespengene nedsættes dog med de i henhold til artikel 37 indbetalte
beløb.
Artikel 24
Retten til efterladtepension får virkning på den første dag i den måned, der
følger efter den måned, i hvilken den ansatte er afgået ved døden. Hvis den
ansattes eller pensionsmodtagerens død medfører, at den i artikel 36 i vilkårene
omhandlede udbetaling skal finde sted, opstår denne ret dog først på den første
dag iden fjerde måned, der følger efter den måned, ihvi lken dødsfaldet i ndtraf.
Retten til efterladtepension ophører ved udgangen af den kalendermåned, i
hvilken den berettigede afgår ved døden eller ikke længere opfylder betingel-
serne for at modtage en sådan pension.
Artikel 25
Udgør aldersforskellen mellem den afdøde ansatte og dennes ægtefælle med
fradrag af årene for ægteskabets varighed mere end ti år, nedsættes den efter
ovennævnte bestemmelser fastsatte efterladtepension med hvert hele års alders-
forskel som følger:
— med 1 % for årene mellem det 10. og det 20. år,
— med 2 % for årene fra det 20. til det 25. år eksklusive,— med 3 % for årene fra det 25. til det 30. år eksklusive,— med 4 % for årene fra det 30. til det 35. år eksklusive,— med 5 % for årene fra og med det 35. år.
Artikel 26
Enkens ret til efterladtepension bortfalder, når hun indgår nyt ægteskab. Hun
modtager, såfremt artikel 41 d, stk. 2, i vilkårene ikke finder anvendelse, straks
en affindelsessum svarende til det dobbelte af hendes årlige efterladtepension.
Artikel 27
En ansats fraskilte hustru har ved hans død ret til efterladtepension i henhold til
bestemmelserne i dette kapitel, såfremt hun ved skilsmissedommen ikke har fået
tillagt hele skylden. Den fraskilte hustru fortaber sin ret, hvis hun indgår nyt
ægteskab inden sin tidligere ægtefælles død. Hvis hun efter hans død indgår
nyt ægteskab, finder bestemmelserne i artikel 26 anvendelse på hende.
Artikel 28
Indgår den fraskilte ansatte nyt ægteskab, og efterlader han sig ved sin død en
enke, der er berettiget til efterladtepension, deles pensionen i forhold til hvert
ægteskabs varighed mellem enken og den fraskilte hustru, når denne ikke har
indgået nyt ægteskab, såfremt den fraskilte kvinde ved skilsmissedommen ikke
er blevet tillagt hele skylden. Den andel, der tilfalder den fraskilte hustru, der
ikke har indgået nyt ægteskab, kan dog ikke være højere end det underholdsbi-
drag, der blev tilkendt hende ved denne dom.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 38
▼M2
Dør en af de berettigede, eller afstår en af disse sin andel, overgår denne andel
til de andre, medmindre retten i henhold til de betingelser, der er fastsat i artikel
41d, stk. 2, i vilkårene overgår til børnene.
Nedsættelserne på grund af aldersforskel i henhold til artikel 25 foretages
særskilt for pensioner, der er fastsat i overensstemmelse med fordelingen i
denne artikel.
Artikel 29
Hvis den fraskilte hustru har mistet sine pensionsrettigheder i henhold til artikel
35, tillægges hele pensionsydelsen enken under forudsætning af, at artikel 41d,
stk. 2, i vilkårene ikke kommer til anvendelse.
KAPITEL V
FINANSIERING AF PENSIONSORDNINGEN
Artikel 30
I enhver lønudbetaling indeholdes bidragene til den pensionsordning, der er
fastsat i artikel 41a til 41h i vilkårene og i dette bilag.
Artikel 31
Bidrag, der er opkrævet i overensstemmelse med reglerne, kan ikke kræves
tilbagebetalt. Bidrag, der fejlagtigt er opkrævet, giver ikke ret til pension; de
tilbagebetales uden renter på den ansattes eller hans ydelsesberettigede
pårørendes anmodning.
Artikel 32
De dødeligheds- og invaliditetstabeller samt den norm for de forventede lønbe-
vægelser, der er fastsat af De europæiske Fællesskabers budgetmyndigheder i
henhold til artikel 39 i bilag VIII til Vedtægten for Tjenestemænd i Fællesska-
berne, anvendes ved beregningen af de i dette bilag fastsatte aktuarmæssige
værdier.
KAPITEL VI
FASTSÆTTELSE AF DE ANSATTES RETTIGHEDER
Artikel 33
Fastsættelsen af rettighederne til udtrædelsespenge og til alders-, invalide- og
efterladtepension påhviler den i artikel 41h i vilkårene omhandlede administra-
tive instans, der med henblik herpå har fået overdraget beføjelserne af
instituttets direktør. En detaljeret opgørelse over fastsættelsen af rettighederne
fremsendes af nævnte instans til den ansatte eller de ydelsesberettigede
pårørende og til instituttet samtidig med den afgørelse, hvorved disse rettigheder
tilkendes.
Alderspension og invalidepension kan ikke ydes sammen med løn, der udbetales
af instituttet eller en af De europæiske Fællesskabers institutioner.
Ydelse af alders-, invalide- eller efterladtepension medfører ikke ret til udlands-
tillæg.
Artikel 34
Pensionsydelser kan, hvis der foreligger en fejlagtig eller mangelfuld beregning
heraf uanset arten, til enhver tid reguleres.
De kan ændres eller bortfalde, hvis de er ydet i strid med forskrifterne i
vilkårene og i dette bilag.
Artikel 35
En afdød ansats ydelsesberettigede pårørende, der ikke anmoder om en opgø-
relse af deres pensionsrettigheder i det år, der følger umiddelbart efter den
pågældendes død, mister deres rettigheder, medmindre de godtgør, at der fore-
ligger force majeure.
Artikel 36
Den ansatte eller de af hans pårørende, der er berettiget til ydelser i henhold til
denne pensionsordning, skal tilvejebringe de skriftlige beviser, der kan
forlanges, og give den i artikel 41h i vilkårene omhandlede administrative1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 39
▼M2
instans meddelelse om ethvert forhold, der kan medføre en ændring af deres ret
til at modtage sådanne ydelser.
Artikel 37
På betingelser, der skal fastsættes af Kommissionen for De europæiske Fælles-
skaber, kan den ansatte anmode om, at instituttet foretager de indbetalinger, han
eventuelt skal præstere for at opnå eller bevare sine pensionsrettigheder i sit
hjemland.
Disse indbetalinger kan ikke overstige 13,5 % af hans grundløn, og de afholdes
over instituttets budget.
KAPITEL VII
UDBETALING AF PENSIONSYDELSER
Artikel 38
Ydelserne i henhold til pensionsordningen udbetales månedsvis bagud.
Ydelserne udbetales af Kommissionen for De europæiske Fællesskaber over
Fællesskabernes budget.
Ydelserne kan efter modtagernes valg enten udbetales ihjemlandets valuta, i
opholdslandets valuta eller det lands valuta, hvor instituttet har sit sæde; valget
gælder for mindst to år.
I det tilfælde, hvor hverken hjemlandet eller opholdslandet er et af De europæ-
iske Fællesskabers lande, skal ydelserne udbetales i det lands valuta, hvor
instituttet har sit sæde.
Artikel 39
Ethvert beløb, som en ansat skylder instituttet på det tidspunkt, hvor den pågæl-
dende er berettiget til en af de ydelser, der er nævnt i denne pensionsordning,
indeholdes i ydelserne til den ansatte eller til de ydelsesberettigede pårørende.
Betalingen kan afvikles over flere måneder.
Artikel 40
Såfremt tredjemand er ansvarlig for en ansats invaliditet eller død, overgår den
ansattes eller de ydelsesberettigede pårørendes rettigheder i en retssag mod den
ansvarlige tredjemand uden videre til Fællesskaberne inden for grænserne af de
forpligtelser, Fællesskaberne har i henhold til pensionsordningen.1976R1860 — DA — 09.03.1982 — 003.001 — 40