02013R1316 — DA — 04.11.2017 — 003.001

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

►B EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EØS-relevant tekst) (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129)

Ændret ved:









▼B

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1316/2013

af 11. december 2013

om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010

(EØS-relevant tekst)







AFSNIT I

FÆLLES BESTEMMELSER







KAPITEL I

Connecting europe-faciliteten

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning oprettes Connecting Europe-faciliteten ("CEF"), der fastsætter betingelser, metoder og procedurer for Unionens finansielle støtte til transeuropæiske net med henblik på at støtte projekter af fælles interesse inden for sektoren for transport-, telekommunikations- og energiinfrastrukturer og udnytte potentielle synergier mellem disse sektorer. Den fastsætter desuden opdelingen af de ressourcer, der skal stilles til rådighed under den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

▼M3

1) "projekt af fælles interesse": et projekt, der er udpeget i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013, forordning (EU) nr. 347/2013 eller forordning (EU) nr. 283/2014 ( 1 )

▼B

2) "grænseoverskridende strækning": inden for transportsektoren den strækning, der sikrer kontinuiteten i et projekt af fælles interesse mellem de nærmeste byknudepunkter på begge sider af grænsen mellem to medlemsstater eller mellem en medlemsstat og et naboland

3) "naboland": et land, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, herunder det strategiske partnerskab, udvidelsespolitikken og Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller Den Europæiske Frihandelssammenslutning

4) "tredjeland": ethvert naboland eller ethvert andet land, som Unionen kan samarbejde med om at opfylde de målsætninger, som forfølges i denne forordning

5) "anlægsarbejde": anskaffelse, levering og anvendelse af komponenter, systemer og tjenesteydelser, herunder software, samt udførelse af forberedende aktiviteter og bygge- og anlægsaktiviteter vedrørende et projekt, overtagelse af anlægget og iværksættelse af et projekt

6) "undersøgelser": de aktiviteter, der er nødvendige for at forberede projektets gennemførelse, såsom forberedende undersøgelser, kortlægning, gennemførlighedsundersøgelser, evaluerings-, afprøvnings- og valideringsundersøgelser, herunder i form af software, og andre tekniske hjælpeforanstaltninger samt forudgående aktioner, der er nødvendige for at definere og udvikle et projekt og træffe beslutning om finansieringen heraf, f.eks. rekognoscering af de pågældende lokaliteter og opstilling af en finansieringsplan

7) "programstøtteaktioner": i forbindelse med CEF, alle de ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre det og de individuelle sektorspecifikke retningslinjer, såsom tjenesteydelser, navnlig ydelse af teknisk bistand, herunder med henblik på anvendelse af finansielle instrumenter, samt forberedende undersøgelser, gennemførlighedsundersøgelser, koordinerings- og overvågningsaktiviteter, høring af interessenter, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter af direkte betydning for forvaltningen af CEF og målopfyldelsen. Programstøtteaktioner omfatter undersøgelser, møder, kortlægning af infrastruktur, oplysning, formidling, kommunikation og bevidstgørelse, udgifter i tilknytning til it-værktøjer og netværk, der fokuserer på udveksling af informationer om CEF, tillige med alle Kommissionens øvrige udgifter til teknisk og administrativ bistand, som kan være påkrævet til CEF's forvaltning eller gennemførelsen af de individuelle sektorspecifikke retningslinjer. Programstøtteaktioner omfatter også de aktiviteter, der er nødvendige for at lette forberedelsen af projekter af fælles interesse, navnlig i medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, med henblik på at opnå finansiering i medfør af denne forordning eller på de finansielle markeder. Programstøtteaktioner omfatter også, hvor det er hensigtsmæssigt, overtagelse af omkostningerne i forbindelse med det forvaltningsorgan, som Kommissionen har overdraget gennemførelsen af specifikke dele af CEF til ("forvaltningsorgan")

8) "aktion": enhver aktivitet, som er blevet identificeret som finansielt og teknisk uafhængig, har en fast tidsramme og er nødvendig for gennemførelsen af et projekt af fælles interesse

9) "støtteberettigede omkostninger" har samme betydning som i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012

10) "støttemodtager": en medlemsstat, en international organisation eller et offentligt eller privat foretagende eller organ, der er udvalgt til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning og efter de nærmere bestemmelser, der er fastsat i det pågældende arbejdsprogram, som er omhandlet i artikel 17

11) "gennemførende organ": et offentligt eller privat foretagende eller organ, som er udpeget af en støttemodtager, når støttemodtageren er en medlemsstat eller en international organisation, til at gennemføre den pågældende aktion. Støttemodtageren træffer afgørelse om udpegelsen på eget ansvar, og, hvis den kræver indgåelse af en kontrakt om offentligt indkøb, i overensstemmelse med de gældende EU-regler og nationale regler for offentlige indkøbsaftaler

12) "det samlede net": den transportinfrastruktur, der er defineret i kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013

13) "hovednet": den transportinfrastruktur, der er udpeget i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013

14) "hovednetkorridorer": et instrument til at lette en koordineret gennemførelse af hovednettet, jf. kapitel IV i forordning (EU) nr. 1315/2013, som er opført i del I i bilag I til nærværende forordning

15) "flaskehals" i transportsektoren: en fysisk, teknisk eller funktionel barriere, der forårsager en afbrydelse af systemet, som påvirker trafikstrømmenes kontinuitet over lange afstande eller på tværs af grænserne, og som kan overvindes ved at etablere ny infrastruktur eller ved i væsentlig grad at opgradere eksisterende infrastruktur, der kunne medføre betydelige forbedringer, som vil løse flaskehalsproblemerne

16) "prioritet": enhver prioriteret elkorridor, prioriterede gaskorridorer eller ethvert prioriteret tematisk område, der er udpeget i bilag I til forordning (EU) nr. 347/2013

17) "telematiksystemer": systemer som defineret i forordning (EU) nr. 1315/2013

18) "energiinfrastruktur": infrastruktur som defineret i forordning (EU) nr. 347/2013

19) "synergi mellem sektorer": forekomsten af sammenfaldende eller indbyrdes supplerende aktioner for mindst to af transport-, telekommunikations- og energisektorerne, som kan gøre det muligt at optimere omkostningerne eller resultaterne via fælles udnyttelse af de finansielle, tekniske eller menneskelige ressourcer

20) "isoleret net": en medlemsstats jernbanenet, eller en del heraf, som defineret i forordning (EU) nr. 1315/2013.

Artikel 3

Generelle mål

CEF skal gøre det muligt at forberede og gennemføre projekter af fælles interesse inden for rammerne af politikken for transeuropæiske net inden for energi-, transport-, telekommunikations- og energisektorerne. CEF skal navnlig støtte gennemførelsen af de projekter af fælles interesse, som tilsigter at udvikle og anlægge ny infrastruktur og nye tjenester eller opgradere eksisterende infrastruktur og tjenester inden for transport-, telekommunikations- og energisektorerne. Den skal prioritere manglende forbindelser inden for transportsektoren. CEF skal også bidrage til at støtte projekter med europæisk merværdi og væsentlige samfundsmæssige fordele, der ikke modtager tilstrækkelig finansiering fra markedet. Følgende generelle mål gælder for transport-, telekommunikations- og energisektorerne:

a) Den skal bidrage til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i overensstemmelse med Europa 2020-strategien ved at udvikle moderne og højtydende transeuropæiske net, som tager hensyn til forventede fremtidige trafikstrømme, og således tilvejebringe fordele for hele Unionen med hensyn til forbedring af konkurrenceevnen på det globale marked og økonomisk, social og territorial samhørighed i det indre marked og skabe gunstigere vilkår for private, offentlige eller offentlig-private investeringer gennem en kombination af finansielle instrumenter og direkte EU-støtte, hvis projekterne kan få fordel af en sådan kombination af instrumenter, og ved en hensigtsmæssig udnyttelse af synergieffekter på tværs af sektorer.

Opfyldelsen af dette mål skal måles på størrelsen af de private, offentlige eller offentlig-private partnerskabers investeringer i projekter af fælles interesse og navnlig størrelsen af private investeringer i projekter af fælles interesse, der opnås via de finansielle instrumenter i medfør af denne forordning. Der skal lægges særlig vægt på en effektiv udnyttelse af de offentlige investeringer.

b) Den skal sætte Unionen i stand til at nå sine mål for bæredygtig udvikling, herunder målene om nedbringelse af udledningen af drivhusgasser med mindst 20 % i forhold til 1990-niveauet og en forøgelse af energieffektiviteten med 20 % inden udgangen af 2020 for således at bidrage til opfyldelsen af Unionens mellemlang- og langsigtede mål for dekarbonisering, samtidig med at solidariteten mellem medlemsstaterne styrkes.

Artikel 4

Sektorspecifikke mål

1. Med forbehold af de generelle mål i artikel 3 bidrager CEF til at opfyldelsen af de i stk. 2, 3 og 4 i denne artikel omhandlede sektorspecifikke mål.

2. I transportsektoren støtte til projekter af fælles interesse, jf. artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1315/2013 der søger at opfylde nedennævnte mål, som er beskrevet yderligere i artikel 4 i nævnte forordning

a) fjerne flaskehalse, forbedre jernbanernes interoperabilitet, slå bro over manglende forbindelser og navnlig forbedre grænseoverskridende strækninger. Opfyldelsen af dette mål vil blive målt på:

i) antallet af nye eller forbedrede sammenkoblinger på tværs af landegrænser

ii) antallet af kilometer jernbanelinje, der tilpasses til den europæiske nominelle standardsporvidde og forsynes med ERTMS

iii) antallet af flaskehalse, der fjernes, og strækninger med øget kapacitet på transportruter for alle transportformer, som har modtaget støtte fra CEF

iv) længden af nettet af indre vandveje fordelt på klasser i Unionen, og

v) længden af jernbanenettet i Unionen som opgraderet i overensstemmelse med kravene i artikel 39, stk. 2 i forordning (EU) nr. 1315/2013

b) sikre bæredygtige og effektive transportsystemer på lang sigt med henblik på forberedelse til de forventede fremtidige transportstrømme samt mulighed for dekarbonisering af alle transportformer gennem overgang til innovative, energieffektive lavemissionstransportteknologier, samtidig med at sikkerheden optimeres. Opfyldelsen af dette mål vil blive målt på:

i) antallet af forsyningspunkter med alternative brændstoffer til køretøjer, der benytter TEN-T-hovedvejnettet i Unionen

ii) antallet af flod-, kanal- og søhavne i TEN-T-hovednettet, der er udstyret med forsyningspunkter med alternative brændstoffer i Unionen, og

iii) nedbringelsen af antallet af trafikdødsfald på vejnettet i Unionen

c) optimere integration og sammenkobling af transportformer og fremme transporttjenesternes interoperabilitet, samtidig med at tilgængeligheden af transportinfrastrukturer sikres. Opfyldelsen af dette mål vil blive målt på:

i) antallet af multimodale logistiske platforme, herunder flod-, kanal- og søhavne samt lufthavne, som er forbundet med jernbanenettet

ii) antallet af forbedrede jernbane-vej-terminaler og antallet af forbedrede eller nye sammenkoblinger af havne ved hjælp af motorveje til søs

iii) antallet af kilometer indre vandveje, der er forsynet med RIS, og

iv) niveauet for ibrugtagning af SESAR-systemet, VTMIS og ITS i vejtransportsektoren.

De indikatorer, der er nævnt i dette stykke, gælder ikke for medlemsstater, der ikke har et jernbanenet, eller som ikke har et net af indre vandveje.

Disse indikatorer skal ikke betragtes som udvælgelses- eller støtteberettigelseskriterier for støtteaktioner fra CEF.

De vejledende procentsatser, der afspejler andelen af de samlede budgetmidler, som er omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra a), og som skal tildeles hver af de tre specifikke transportmålsætninger, er fastlagt i del IV i bilag I til denne forordning. Kommissionen må ikke fravige disse vejledende procentsatser med mere end 5 procentpoint

3. I energisektoren skal CEF støtte projekter af fælles interesse, der har til formål at opfylde et eller flere af følgende mål:

a) øge konkurrenceevnen ved at fremme yderligere integration på det indre marked for energi og elektricitets- og gasnets interoperabilitet på tværs af grænserne. Opfyldelsen af dette mål måles efterfølgende på:

i) antallet af projekter, som reelt kobler medlemsstaternes net sammen og fjerner interne hindringer

ii) begrænsning eller eliminering af medlemsstaternes isolation på energiområdet

iii) den procentuelle andel af elektricitet, der sendes over grænserne, i forhold til den installerede elektricitetsproduktionskapacitet i de pågældende medlemsstater

iv) priskonvergens på gas- og/eller elmarkederne i de berørte medlemsstater, og

v) den procentuelle andel af den højeste spidsbelastning i de to berørte medlemsstater, som er dækket af tovejs transmissionsforbindelser for gas

b) øge energiforsyningssikkerheden i Unionen

Opfyldelsen af dette mål måles efterfølgende ved:

i) antallet af projekter, som åbner mulighed for at diversificere forsyningskilder, leverandører og forsyningsruter

ii) antallet af projekter, der øger lagringskapaciteten

iii) systemers modstandsdygtighed under hensyn til antallet af forsyningsafbrydelser og deres varighed

iv) omfanget af undgået indskrænkning af vedvarende energi

v) forbindelsen til isolerede markeder med mere diversificerede forsyningskilder

vi) den optimale anvendelse af energiinfrastrukturaktiver

c) bidrage til bæredygtig udvikling og miljøbeskyttelse, bl.a. ved at integrere energi fra vedvarende energikilder i transmissionsnettet og ved at udvikle intelligente energinet og CO2-net.

Opfyldelsen af dette mål måles efterfølgende ved:

i) mængden af elektricitet fra vedvarende energikilder, der overføres fra produktionssteder til større forbrugscentre og lageranlæg

ii) omfanget af undgået indskrænkning af vedvarende energi

iii) antallet af iværksatte projekter vedrørende intelligente net, der har fået støtte fra CEF, og de efterspørgselsreaktioner, som de har medført

iv) antallet af sparede CO2-emissioner takket være projekter, der har modtaget støtte fra CEF.

Indikatorerne i dette afsnit, der anvendes til den efterfølgende måling af opfyldelsen af målene, udgør ikke udvælgelses- eller støtteberettigelseskriterier for støtteaktioner fra CEF.

Betingelserne for at være berettiget til at opnå finansiel støtte fra Unionen til projekter af fælles interesse er fastsat i artikel 14 i forordning (EU) nr. 347/2013, og udvælgelseskriterierne for projekter af fælles interesse er fastsat i artikel 4 i nævnte forordning.

▼M3

4. I telekommunikationssektoren skal CEF støtte aktioner, der har til formål at opfylde de mål, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 283/2014.

▼B

Artikel 5

Budget

▼M2

1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af CEF er for perioden 2014 til 2020 fastsat til 30 442 259 000 EUR i løbende priser. Beløbet fordeles således:

a) transportsektoren: 24 050 582 000 EUR, hvoraf de 11 305 500 000 EUR overføres fra Samhørighedsfonden og anvendes i overensstemmelse med denne forordning, og udelukkende i de medlemsstater, som er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden

▼M3

b) telekommunikationssektoren: 1 066 602 000 EUR

▼M2

c) energisektoren: 5 350 075 000 EUR.

Disse beløb berører ikke anvendelsen af den fleksibilitetsmekanisme, der er fastlagt i henhold til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 ( 2 ).

▼B

2. Finansieringsrammen for gennemførelsen af CEF dækker udgifter vedrørende:

a) aktioner, der bidrager til projekter af fælles interesse, og programstøtteaktioner, jf. artikel 7

b) programstøtteaktioner, som er nødvendige for at sikre overgangen mellem CEF og de foranstaltninger, som er vedtaget i henhold til forordning (EF) nr. 680/2007, på op til 1 % af finansieringsrammen. Omkostningerne i forbindelse med forvaltningsorganet er også omfattet af dette loft.

3. Efter den midtvejsvurdering, der er omhandlet i artikel 27, stk. 1, kan Europa-Parlamentet og Rådet på forslag af Kommissionen overføre bevillinger mellem transport-, telekommunikations- og energisektorerne af den tildeling, der er fastsat i stk. 1, bortset fra beløbet på 11 305 500 000 EUR fra Samhørighedsfonden, som er afsat til at finansiere transportrelaterede projekter i de medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden.

4. De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020.







KAPITEL II

Finansieringsformer og finansielle bestemmelser

Artikel 6

Former for finansiel støtte

1. CEF skal gennemføres via en eller flere af de former for finansiel støtte, som er fastsat ved forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, navnlig tilskud, offentlige udbud og finansielle instrumenter.

2. Med henblik på denne forordning fastlægger de i artikel 17 omhandlede arbejdsprogrammer formerne for finansiel støtte, dvs. tilskud, offentlige udbud og finansielle instrumenter.

3. Kommissionen kan, med forbehold af en cost-benefit-analyse, overlade en del af gennemførelsen af CEF til de organer, der er omhandlet i artikel 58, stk. 1, litra a), og artikel 62 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, navnlig til forvaltningsorganet, under hensyntagen til behovet for en optimal og effektiv forvaltning af CEF i alle transport-, telekommunikations- og energisektorerne. Kommissionen kan også overlade en del af gennemførelsen af CEF til de organer, der er omhandlet i artikel 58, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.

Artikel 7

Støtteberettigelse og betingelser for finansiel støtte

▼M3

1. Kun aktioner, der bidrager til projekter af fælles interesse, i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1315/2013, (EU) nr. 347/2013 og (EU) nr. 283/2014 samt programstøtteaktioner er berettiget til støtte via Unionens finansielle støtte, navnlig i form af tilskud, offentlige udbud og finansielle instrumenter.

▼B

2. Inden for transportsektoren er det alene aktioner, der bidrager til projekter af fælles interesse i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1315/2013, og programstøtteaktioner, som er berettigede til finansiel støtte fra Unionen i form af offentlige udbud og finansielle instrumenter efter nærværende forordning. Det er alene følgende, som kan komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i form af et tilskud i henhold til nærværende forordning:

a) aktioner til fuldførelse af hovednettet i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013, herunder ibrugtagning af nye teknologier og innovation i overensstemmelse med artikel 33 i nævnte forordning og projekter og horisontale prioriteter, der er identificeret i del I i bilag I til nærværende forordning

b) aktioner til fuldførelse af det samlede net i overensstemmelse med til kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013, når sådanne aktioner bidrager til at slå bro over manglende forbindelser, lette trafikstrømme på tværs af grænserne eller fjerne flaskehalse, og som også bidrager til udviklingen af hovednettet eller sammenkobler hovednettets korridorer, eller, når sådanne aktioner bidrager til udbygning af ERTMS på hovedruter for godstogskorridorer som defineret i bilaget til forordning (EU) nr. 913/2010, op til højst 5 % af finansieringsrammen til transportsektoren, jf. artikel 5 i nærværende forordning

c) undersøgelser i relation til projekter af fælles interesse som defineret i artikel 8, stk. 1, litra b) og c), i forordning (EU) nr. 1315/2013

d) undersøgelser i relation til grænseoverskridende prioriterede projekter, der er omfattet af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 661/2010/EU ( 3 )

e) aktioner til støtte for projekter af fælles interesse, jf. artikel 8, stk. 1, litra a), d) og e) i forordning (EU) nr. 1315/2013

f) aktioner til gennemførelse af transportinfrastruktur i knudepunkter i hovednettet, herunder byknudepunkter, som defineret i artikel 41 i forordning (EU) nr. 1315/2013

g) aktioner til støtte for trafiktelematiksystemer i overensstemmelse med artikel 31 i forordning (EU) nr. 1315/2013

h) aktioner til støtte for godstransporttjenester i overensstemmelse med artikel 32 i forordning (EU) nr. 1315/2013

i) aktioner til at mindske banegodstrafikstøj, herunder ved efterfølgende tilpasning af eksisterende rullende materiel i samarbejde med bl.a. jernbaneindustrien

j) programstøtteaktioner

k) aktioner til gennemførelse af en sikker infrastruktur i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) nr. 1315/2013

l) aktioner til støtte for sømotorveje, jf. artikel 21 i forordning (EU) nr. 1315/2013.

Transportrelaterede aktioner i forbindelse med en grænseoverskridende strækning eller en del af en sådan strækning kan kun opnå støtte fra Unionen, hvis der foreligger en skriftlig aftale mellem de berørte medlemsstater eller mellem de berørte medlemsstater og tredjelande om den fuldstændige færdiggørelse af den grænseoverskridende strækning.

3. Inden for energisektoren er alle aktioner til gennemførelse af de projekter af fælles interesse, der vedrører de prioriterede korridorer og områder, der er omhandlet i del II i bilaget til denne forordning, og som opfylder betingelserne i artikel 14 i forordning (EU) nr. 347/2013, samt programstøtteaktioner, berettigede til Unionens finansielle støtte i form af finansielle instrumenter, offentlige udbud og tilskud i medfør af denne forordning.

For at give mulighed for den mest effektive anvendelse af Unionens budget med henblik på at forbedre multiplikatoreffekten af Unionens finansielle støtte yder Kommissionen finansiel støtte som en prioritet i form af finansielle instrumenter, når det er hensigtsmæssigt, med forbehold af markedsudbredelsen og under overholdelse af loftet over anvendelsen af finansielle instrumenter i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, og artikel 21, stk. 4.

▼M3

4. I telekommunikationssektoren er alle aktioner til gennemførelse af projekter af fælles interesse og programstøtteaktioner, der er identificeret i forordning (EU) nr. 283/2014, og som opfylder kriterierne og/eller betingelserne for støtteberettigelse, der er fastsat i overensstemmelse med nævnte forordning, berettiget til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til nærværende forordning som følger:

a) generiske tjenester, centrale tjenesteplatforme og programstøtteaktioner finansieres ved hjælp af tilskud og/eller offentlige udbud

b) aktioner inden for bredbåndsnet finansieres som hovedregel gennem finansielle instrumenter

c) aktioner inden for tilrådighedsstillelse af lokal trådløs konnektivitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, i lokalsamfund finansieres gennem tilskud eller andre former for finansiel støtte, bortset fra finansielle instrumenter.

▼B

5. Aktioner med synergier mellem sektorer, som bidrager til projekter af fælles interesse, og som er støtteberettigede i henhold til mindst to af de forordninger, der er omhandlet i artikel 2, nr. 1, er kun berettigede til at modtage finansiel støtte i henhold til denne forordning med henblik på forslagsindkaldelser, som dækker flere sektorer, jf. artikel 17, stk. 7, hvis en sådan aktions komponenter og omkostninger klart kan inddeles pr. sektor som defineret i nærværende artikels stk. 2, 3 og 4.







KAPITEL III

Tilskud

Artikel 8

Former for tilskud og støtteberettigede omkostninger

1. Tilskud i medfør af denne forordning kan antage enhver af de former, der er omhandlet i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.

I de i artikel 17 omhandlede arbejdsprogrammer fastsættes de former for tilskud, der må anvendes til at finansiere de pågældende aktioner.

2. Med forbehold af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 kan udgifter til aktioner som følge af projekter, der er opført i det første flerårige program og i de årlige arbejdsprogrammer være støtteberettigede fra den 1. januar 2014.

3. Udgifter kan kun være støtteberettigede, hvis de er påløbet i medlemsstaterne, medmindre det pågældende projekt af fælles interesse involverer et eller flere tredjelandes områder, og aktionen er absolut nødvendig for at nå målene for det pågældende projekt.

4. Omkostninger til udstyr og infrastruktur, som modtageren behandler som infrastrukturomkostninger, kan være støtteberettigede op til det samlede beløb.

5. Udgifter til miljøundersøgelser vedrørende miljøbeskyttelse og overholdelse af de relevante dele af EU-retten kan være støtteberettigede.

6. Udgifter til køb af jord er ikke en støtteberettiget omkostning, undtagen med midler, der er overført fra Samhørighedsfonden inden for transportsektoren i overensstemmelse med en forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden.

7. Støtteberettigede omkostninger omfatter moms i overensstemmelse med artikel 126, stk. 3, litra c), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.

Med hensyn til beløbet på 11 305 500 000 EUR, der er overført fra Samhørighedsfonden for at blive brugt i de medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, følger støtteberettigelsesreglerne vedrørende moms de regler, der gælder for Samhørighedsfonden, der er omhandlet i en forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden.

8. Regler om støtteberettigelse, hvad angår omkostninger, der afholdes af støttemodtagere, finder tilsvarende anvendelse på omkostninger, som afholdes af gennemførende organer.

Artikel 9

Betingelser for deltagelse

1. Forslag indgives af en eller flere medlemsstater eller, efter aftale med de berørte medlemsstater, af internationale organisationer, fællesforetagender og offentlige eller private foretagender eller organisationer, der er etableret i medlemsstaterne.

▼M3

1a. Når behovet for at undgå en uretmæssig administrativ byrde berettiger det, navnlig i tilfælde af tilskud med lav værdi i den i artikel 185 i delegeret forordning (EU) nr. 1268/2012 omhandlede betydning, kan de i nærværende artikels stk. 1 omhandlede medlemsstater give deres samtykke til en særlig kategori af forslag i henhold til de arbejdsprogrammer, som er vedtaget i medfør af nærværende forordnings artikel 17, uden at udpege individuelle ansøgere. Et sådant samtykke fjerner behovet for, at medlemsstaterne giver samtykke til hver enkelt ansøgning.

▼B

2. Forslag kan indgives af enheder, der ikke er juridiske personer i henhold til gældende national ret, hvis deres repræsentanter har beføjelse til at påtage sig retlige forpligtelser på deres vegne og frembyder en garanti for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser svarende til den garanti, som juridiske personer frembyder.

3. Forslag, som indgives af fysiske personer, er ikke støtteberettigede.

4. Når det er nødvendigt for at nå målene for et givet projekt af fælles interesse, og når deres deltagelse er behørigt begrundet, må tredjelande og enheder, der er etableret i tredjelande, deltage i aktioner, der bidrager til projekter af fælles interesse.

De må ikke modtage finansiel støtte i henhold til nærværende forordning bortset fra tilfælde, hvor det er absolut nødvendigt for at nå målene for et givet projekt af fælles interesse.

5. Flerårige og årlige arbejdsprogrammer, jf. artikel 17, må indeholde yderligere særlige regler om forelæggelse af forslag.

Artikel 10

Finansieringssatser

1. Undtagen i de tilfælde, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 966/2012, skal forslag udvælges på grundlag af forslagsindkaldelser på grundlag af de arbejdsprogrammer, der er nævnt i nærværende forordnings artikel 17.

2. I transportsektoren må størrelsen af Unionens finansielle støtte ikke overstige:

a) med hensyn til tilskud til undersøgelser: 50 % af de støtteberettigede omkostninger

b) med hensyn til tilskud til anlægsarbejde:

i) for jernbanenet og vejnet i medlemsstater, der ikke har noget jernbanenet på deres område, eller i en medlemsstat, eller en del heraf, med et isoleret net uden godstogstransport over lange afstande: 20 % af de støtteberettigede omkostninger; finansieringssatsen kan forhøjes til højst 30 % for aktioner, der specifikt vedrører flaskehalse og til 40 % for aktioner, der vedrører grænseoverskridende strækninger, og aktioner, der forbedrer jernbanernes interoperabilitet

ii) for indre vandveje: 20 % af de støtteberettigede omkostninger; finansieringssatsen kan forhøjes til højst 40 % for aktioner til afhjælpning af flaskehalse og til højst 40 % for aktioner, der vedrører grænseoverskridende strækninger

iii) for indlandstransport, forbindelser til og udvikling af multimodale logistiske platforme, herunder forbindelser til indlands- og søhavne og lufthavne samt udviklingen af havne: 20 % af de støtteberettigede omkostninger

iv) for aktioner til at mindske banegodstrafikstøj, herunder ved efterfølgende tilpasning af eksisterende rullende materiel: 20 % af de støtteberettigede omkostninger op til et kombineret loft på 1 % af budgetmidlerne, jf. artikel 5, stk.1, litra a)

v) for forbedring af adgangen til transportinfrastruktur for handicappede: 30 % af de støtteberettigede omkostninger ved tilpasningsarbejder, som i intet tilfælde må overstige 10 % af de samlede støtteberettigede anlægsomkostninger

vi) for aktioner, der støtter ny teknologi og innovation for alle transportformer: 20 % af de støtteberettigede omkostninger

vii) for aktioner til støtte for grænseoverskridende vejstrækninger: 10 % af de støtteberettigede omkostninger

c) med hensyn til tilskud til trafiktelematiksystemer og -tjenester:

i) for landbaserede komponenter af ERTMS, af SESAR-system, af RIS og af VTMIS: 50 % af de støtteberettigede omkostninger

ii) for landbaserede komponenter af ITS i vejtransportsektoren: 20 % af de støtteberettigede omkostninger

iii) for indbyggede komponenter i ERTMS: 50 % af de støtteberettigede omkostninger

iv) for indbyggede komponenter i SESAR-system, RIS, VTMIS og ITS i vejtransportsektoren: 20 % af de støtteberettigede omkostninger op til et kombineret loft på 5 % af budgetmidlerne, jf. artikel 5, stk.1, litra a)

v) for aktioner til støtte for udvikling af motorveje til søs: 30 % af de støtteberettigede omkostninger.

Kommissionen skaber gunstige betingelser for udviklingen af projekter, der involverer motorveje til søs, sammen med tredjelande

vi) for trafiktelematiksystemer, foruden de systemer, der er nævnt i nr. i)-iv), godstransporttjenester og sikre parkeringsfaciliteter i hovedvejnettet: 20 % af de støtteberettigede omkostninger.

3. I energisektoren må størrelsen af Unionens finansielle støtte ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger til undersøgelser og/eller anlægsarbejde. Finansieringssatserne kan forhøjes til højst 75 % for aktioner, der på grundlag af den dokumentation, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 347/2013, skaber en høj grad af forsyningssikkerhed regionalt eller i hele Unionen, styrker solidariteten i Unionen eller vedrører meget innovative løsninger.

4. I telekommunikationssektoren må størrelsen af Unionens finansielle støtte ikke overstige:

a) for aktioner inden for generiske tjenester: 75 % af de støtteberettigede omkostninger

b) for horisontale aktioner, herunder kortlægning af infrastruktur, parvist samarbejde og teknisk bistand: 75 % af de støtteberettigede omkostninger.

De centrale tjenesteplatforme finansieres typisk ved hjælp af offentlige udbud. I undtagelsestilfælde kan de finansieres med et tilskud, der dækker op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger, uden at dette berører medfinansieringsprincippet.

▼M3

Aktioner inden for tilrådighedsstillelse af lokal trådløs konnektivitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, i lokalsamfund finansieres ved finansiel støtte fra Unionen, der dækker op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger, uden at dette berører medfinansieringsprincippet.

▼B

5. Finansieringssatser kan øges med op til 10 procentpoint i forhold til procentsatserne i stk. 2, 3 og 4 for aktioner med synergier mellem mindst to af de sektorer, der er omfattet af CEF. Denne stigning gælder ikke for finansieringssatser, der er omhandlet i artikel 11.

6. Størrelsen af den finansielle støtte, der tildeles de udvalgte aktioner, fastlægges på grundlag af en cost-benefit-analyse af hvert projekt, de disponible EU-budgetmidler og behovet for at give EU-finansieringen den størst mulige løftestangseffekt.

Artikel 11

Specifikke indkaldelser med hensyn til midler, som er overført fra Samhørighedsfonden i transportsektoren

1. Hvad angår beløbet på 11 305 500 000 EUR, der er overført fra Samhørighedsfonden for at blive brugt udelukkende i de medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, iværksættes særlige indkaldelser af projekter til fuldførelse af hovednettet, eller af projekter og horisontale prioriteter som defineret i del I i bilaget, udelukkende i medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden.

2. De gældende regler for transportsektoren i henhold til denne forordning anvendes på sådanne særlige indkaldelser. Indtil den 31. december 2016 skal udvælgelsen af støtteberettigede projekter overholde de nationale tildelinger i henhold til Samhørighedsfonden. Med virkning fra den 1. januar 2017 stilles midler, som overføres til CEF, og som ikke er øremærket til et transportinfrastrukturprojekt, til rådighed for alle medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, med henblik på finansiering af transportinfrastrukturprojekter i overensstemmelse med denne forordning.

3. Med henblik på at støtte medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, og som kan have vanskeligt ved at udforme projekter, der har den fornødne modenhed og/eller kvalitet samt en tilstrækkelig merværdi for Unionen, lægges der særlig vægt på programstøtteaktioner, der sigter på at styrke den institutionelle kapacitet og de offentlige forvaltningers og tjenesteydelsers effektivitet i forbindelse med udvikling og gennemførelse af projekter, jf. listen i del I i bilaget. For at sikre den størst mulige udnyttelse af de overførte midler i alle de medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, kan Kommissionen iværksætte supplerende indkaldelser af forslag.

4. Beløbet på 11 305 500 000 EUR, der er overført fra Samhørighedsfonden, må først anvendes til at indgå forpligtelser for budgetmidler til finansielle instrumenter i medfør af denne forordning fra den 1. januar 2017. Fra denne dato må beløbet på 11 305 500 000 EUR, der er overført fra Samhørighedsfonden, anvendes til at indgå forpligtelser for budgetmidler til projekter, for hvilke de bemyndigede enheder allerede har indgået aftalemæssige forpligtelser.

5. Uanset artikel 10 og med hensyn til beløbet på 11 305 500 000 EUR, der er overført fra Samhørighedsfonden for udelukkende at blive brugt i de medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, følger de maksimale finansieringssatser de satser, der gælder for Samhørighedsfonden som omhandlet i en forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden for så vidt angår følgende:

a) aktioner vedrørende tilskud til undersøgelser

b) aktioner vedrørende tilskud til anlægsarbejde:

i) jernbanetrafik og indlandsskibsfart

ii) aktioner til støtte for grænseoverskridende vejstrækninger og, for så vidt angår medlemsstater, der ikke har jernbaner, for TEN-T-vejnettet

iii) aktioner i forbindelse med indlandstransport, forbindelser til og udvikling af multimodale logistiske platforme, herunder forbindelser til flod-, kanal- og søhavne samt lufthavne, herunder automatiske faciliteter til skift af sporvidde og udbygningen af havne, herunder isbrydningskapacitet samt forbindelsespunkter, idet der særlig lægges vægt på jernbaneforbindelser med undtagelse af medlemsstater, der ikke har jernbaner.

c) aktioner vedrørende tilskud til telematiksystemer og -tjenester:

i) ERTMS, RIS og VTMIS, SESAR-systemet og ITS for vejtransportsektoren

ii) andre telematiksystemer.

iii) aktioner til fremme af udviklingen af motorveje til søs:

d) aktioner vedrørende tilskud til støtte for nye teknologier og innovation vedrørende alle transportformer.

Artikel 12

Annullering, nedsættelse, suspension og ophævelse af støtten

1. Undtagen i behørigt begrundede tilfælde annullerer Kommissionen finansiel støtte til undersøgelser, der ikke er påbegyndt senest et år efter den startdato, der er fastsat i betingelserne for støttetildelingen, eller senest to år efter denne dato for så vidt angår alle de øvrige aktioner, som er berettigede til finansiel støtte i henhold til denne forordning.

2. Kommissionen kan suspendere, nedsætte, inddrive eller ophæve finansiel støtte i overensstemmelse med betingelserne i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 eller efter en evaluering af fremskridt i henseende til projektet, navnlig i tilfælde af alvorlige forsinkelser af aktionens gennemførelse.

3. Kommissionen kan anmode om at den tildelte finansielle støtte helt eller delvis tilbagebetales, hvis aktionen, som støtten var tiltænkt, ikke er gennemført inden to år fra den gennemførelsesdato, der er fastsat i betingelserne for støttetildelingen.

4. Inden Kommissionen træffer nogen af de i nærværende artikels stk. 1, 2 og 3 nævnte afgørelser, undersøger den sagen indgående i samråd med de organer, der er nævnt respektivt i artikel 6, stk. 3, og hører de berørte støttemodtagere, således at de får mulighed for at fremsætte deres bemærkninger inden for en rimelig frist. Efter midtvejsvurderingen meddeler Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet alle de afgørelser, den træffer i forbindelse med vedtagelsen af de årlige programmer, der er omhandlet i artikel 17.







KAPITEL IV

Offentlige indkøbsaftaler

Artikel 13

Offentlige indkøbsaftaler

1. I procedurerne for offentlige indkøbsaftaler, der gennemføres af Kommissionen eller et af de i artikel 6, stk. 3, nævnte organer på egne vegne eller sammen med medlemsstaterne:

a) kan der foreskrives specifikke betingelser – såsom det sted, hvor de indkøbte aktiviteter skal finde sted – når sådanne betingelser er behørigt begrundede i målene med aktionerne og forudsat, at disse betingelser ikke strider mod principperne for Unionens og nationale offentlige indkøbsaftaler

b) kan det tillades at foretage flere tildelinger af kontrakter inden for samme procedure ("valg af flere leverandører").

2. Hvis det er behørigt begrundet og påkrævet af hensyn til gennemførelsen af aktionerne, kan stk. 1 også finde anvendelse på indkøbsprocedurer, der foretages af modtagere af tilskud.







KAPITEL V

Finansielle instrumenter

Artikel 14

Typer af finansielle instrumenter

▼M3

1. Finansielle instrumenter, der er oprettet i henhold til afsnit VIII i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, kan anvendes til at lette adgangen til finansiering for enheder, som gennemfører aktioner, der bidrager til projekter af fælles interesse som defineret i forordning (EU) nr. 1315/2013, (EU) nr. 347/2013 og (EU) nr. 283/2014, samt til opfyldelsen af nævnte forordningers mål. Disse finansielle instrumenter skal være baseret på forhåndsvurderinger af markedsdefekter eller suboptimale investeringsforhold og investeringsbehov. De væsentligste bestemmelser, vilkår og procedurer for hvert finansielt instrument er dem, der er fastsat i bilag I, del III, til nærværende forordning.

▼M2

2. Det samlede bidrag til de finansielle instrumenter fra Unionens budget må ikke overstige 8,4 % af den samlede finansieringsramme for CEF, jf. artikel 5, stk. 1.

▼B

3. Alle finansielle instrumenter, der er oprettet ved forordning (EF) nr. 680/2007 og risikodelingsinstrumentet for projektobligationer, der er oprettet ved afgørelse nr. 1639/2006/EF, kan om fornødent og efter forudgående evaluering lægges sammen med dem, der er oprettet i henhold til denne forordning.

Sammenlægningen af projektobligationer indgår i den interimsrapport, der udarbejdes i andet halvår af 2013 som fastsat i forordning (EF) nr. 680/2007 og i afgørelse nr. 1639/2006/EF. Initiativet med projektobligationer indledes gradvis og inden for et loft på 230 000 000 EUR i løbet af 2014 og 2015. Den fulde gennemførelse af initiativet underkastes en uafhængig fuld evaluering, der skal udføres i 2015, som fastsat i forordning (EF) nr. 680/2007 og i afgørelse nr. 1639/2006/EF. På baggrund af denne evaluering og under hensyntagen til alle valgmuligheder skal Kommissionen overveje at foreslå hensigtsmæssige reguleringsmæssige ændringer, herunder lovgivningsmæssige ændringer, navnlig hvis den forventede markedsudbredelse ikke er tilfredsstillende, eller såfremt tilstrækkelige alternative kilder til langsigtet gældsfinansiering bliver tilgængelige.

4. Følgende finansielle instrumenter må benyttes:

a) egenkapitalinstrumenter, såsom investeringsfonde med fokus på at skaffe risikovillig kapital til aktioner, der bidrager til projekter af fælles interesse

b) lån og/eller garantier, der ophjælpes med risikodelingsinstrumenter, herunder kreditforbedringsmekanismen for projektobligationer, der støtter individuelle projekter eller projektporteføljer, som udstedes af et finansieringsinstitut for dets egne midler sammen med et bidrag fra Unionen for at tilvejebringe kapital og/eller kapitaltildelingen

Artikel 15

Betingelser for tildeling af finansiel støtte via finansielle instrumenter

1. Aktioner, der støttes gennem finansielle instrumenter, udvælges ud fra deres modenhed, idet det tilstræbes at opnå en diversificering på sektorer i overensstemmelse med artikel 3 og 4 tillige med en geografisk balance blandt medlemsstaterne. Aktionerne skal:

a) give europæisk merværdi

b) opfylde Europa 2020-strategiens mål

c) have en løftestangseffekt i forhold til EU-støtten, dvs. tage sigte på at generere en samlet investering, som overstiger størrelsen af Unionens bidrag i henhold til de indikatorer, der er fastsat på forhånd.

2. Unionen, medlemsstaterne og andre investorer kan yde finansiel støtte som supplement til bidrag, der modtages i kraft af finansielle instrumenter, forudsat at Kommissionen godkender eventuelle ændringer af kriterierne for aktioners støtteberettigelse og/eller instrumentets investeringsstrategi, der kan være påkrævet af hensyn til det supplerende bidrag.

3. De finansielle instrumenter skal søge at forstærke multiplikatoreffekten af Unionens finansielle støtte ved at tiltrække ekstra midler fra private investorer. De må gerne skabe et acceptabelt afkast for at opfylde andre partneres eller investorers mål, idet de samtidig søger at bevare værdien af aktiver, som Unionens budget tilvejebringer.

4. Finansielle instrumenter i henhold til denne forordning, kan kombineres med tilskud, der finansieres over Unionens budget.

5. Kommissionen kan fastsætte supplerende betingelser i de i artikel 17 omhandlede arbejdsprogrammer, alt efter transport-, telekommunikations- og energisektorernes særlige behov.

Artikel 16

Aktioner i tredjelande

Aktioner i tredjelande kan støttes gennem de finansielle instrumenter, hvis aktionerne er nødvendige for at gennemføre et projekt af fælles interesse.







KAPITEL VI

Programmering, gennemførelse og kontrol

Artikel 17

Flerårige og/eller årlige arbejdsprogrammer

1. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter særskilte flerårige og årlige arbejdsprogrammer for transport-, telekommunikations- og energisektorerne. Kommissionen kan også vedtage flerårige og årlige arbejdsprogrammer, som dækker mere end en sektor. Sådanne gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 25, stk. 2.

2. Kommissionen tager de flerårige arbejdsprogrammer op til fornyet overvejelse som minimum midtvejs. Efter behov reviderer den det flerårige arbejdsprogram ved en gennemførelsesretsakt. Sådanne gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 25, stk. 2.

3. Kommissionen vedtager de flerårige arbejdsprogrammer i transportsektoren for projekter af fælles interesse som anført i del I i bilag I.

Beløbet i finansieringsrammen skal udgøre mellem 80 % og 85 % af de i artikel 5, stk. 1, litra a),

nævnte budgetmidler. De projekter, der er beskrevet i del I i bilag I, er ikke bindende for medlemsstaterne, når de træffer programplanlægningsbeslutninger. Beslutningen om at gennemføre disse projekter henhører under medlemsstaternes kompetenceområde og afhænger af mulighederne for offentlig finansiering og af deres socioøkonomiske levedygtighed i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EU) nr. 1315/2013.

4. Kommissionen vedtager de årlige arbejdsprogrammer for transport-, telekommunikations- og energisektorerne for projekter af fælles interesse, der ikke er omfattet af de flerårige arbejdsprogrammer.

▼M3

5. Kommissionen fastsætter, når den vedtager flerårige og sektorspecifikke årlige arbejdsprogrammer, udvælgelses- og tildelingskriterier i overensstemmelse med de fastlagte mål og prioriteter i denne forordnings artikel 3 og 4 og i forordning (EU) nr. 1315/2013, (EU) nr. 347/2013 og (EU) nr. 283/2014. Kommissionen tager ved fastlæggelsen af tildelingskriterierne hensyn til de generelle retningslinjer i bilag I, del V, til nærværende forordning.

▼B

6. Inden for energisektoren skal der i de første to årlige arbejdsprogrammer lægges særlig vægt på projekter af fælles interesse og tilknyttede aktioner, der sigter på at bringe energiisolationen til afslutning og eliminere energiflaskehalse samt på gennemførelsen af det indre marked for energi.

7. Arbejdsprogrammerne skal koordineres på en sådan måde, at synergien mellem transport, energi og telekommunikation udnyttes, navnlig på områderne intelligente energinet, elektrisk mobilitet, intelligente og bæredygtige transportsystemer, fælles adgangsrettigheder eller sammenkobling af infrastrukturer. For aktioner, der er berettiget til støtte i medfør af artikel 7, stk. 5, vedtager Kommissionen mindst én forslagsindkaldelse, som dækker flere sektorer, idet de finansielle beløb til de respektive sektorer vægtes efter den enkelte sektors relative deltagelse i de støtteberettigede omkostninger for de aktioner, der er udvalgt til finansiering under CEF.

Artikel 18

Tildeling af finansiel støtte fra Unionen

1. Efter hver forslagsindkaldelse på grundlag af et flerårigt eller årligt arbejdsprogram, jf. artikel 17, træffer Kommissionen efter undersøgelsesproceduren i artikel 25 afgørelse om størrelsen af den finansielle støtte, der tildeles til de udvalgte projekter eller til dele heraf. Kommissionen fastlægger de nærmere betingelser og metoder for deres gennemførelse.

2. Kommissionen underretter de berørte støttemodtagere og medlemsstater om enhver tildeling af finansiel støtte.

Artikel 19

Årlige rater

Kommissionen kan opdele budgetforpligtelserne i årlige rater. I så fald udbetaler den de årlige rater under hensyn til de støttemodtagende aktioners forløb, deres beregnede behov og de disponible budgetmidler.

Kommissionen meddeler modtagerne af tilskud, de berørte medlemsstater og, såfremt dette gælder for finansielle instrumenter, de berørte finansielle institutioner en vejledende tidsplan for udbetalingen af de forskellige årlige rater.

Artikel 20

Fremførsler af årlige bevillinger

Bevillinger, der ikke er udnyttet ved udgangen af det regnskabsår, for hvilket de er opført, fremføres i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 966/2012.

Artikel 21

Delegerede retsakter

1. Med forbehold for den eller de pågældende medlemsstaters godkendelse som fastsat i artikel 172, stk. 2, i TEUF tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 26 vedrørende ændring af del I i bilag I til nærværende forordning for at tage hensyn til ændrede finansieringsprioriteter i de transeuropæiske net og ændringer vedrørende projekter af fælles interesse udpeget i forordning (EU) nr. 1315/2013. Når Kommissionen ændrer del I i bilag I til nærværende forordning, skal den sikre:

a) at projekterne af fælles interesse i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1315/2013 kan gennemføres helt eller delvis under den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020

b) at ændringerne er i overensstemmelse med de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i nærværende forordnings artikel 7

c) hvad angår del I i bilag I til nærværende forordning, at alle strækninger omfatter infrastrukturprojekter, hvis gennemførelse kræver, at de inddrages i et flerårigt arbejdsprogram i henhold til artikel 17, stk. 3, uden at tilpasningen af hovednetkorridorerne ændres.

2. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 vedrørende ændring af de væsentligste bestemmelser, vilkår og procedurer i del III i bilag I til denne forordning om Unionens bidrag til de respektive finansielle instrumenter oprettet indenfor de i del III i bilag I til denne forordning anførte rammer for lån eller egenkapital, i overensstemmelse med resultaterne af interimsrapporten og den fulde, uafhængige evaluering af pilotfasen af Europa 2020-initiativet med projektobligationer oprettet i henhold til afgørelse nr. 1639/2006/EF og forordning (EF) nr. 680/2007 samt for at tage hensyn til ændrede markedsvilkår med henblik på en optimering af udformningen og gennemførelsen af de finansielle instrumenter i henhold til nærværende forordning.

Ved ændring af del III i bilag I til nærværende forordning i de i første afsnit anførte tilfælde sikrer Kommissionen til enhver tid:

a) at ændringerne foretages i overensstemmelse med kravene i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, herunder den forhåndsevaluering, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 140, stk. 2, litra f), og

b) at ændringerne begrænses til:

i) ændring af tærsklen for den efterstillede lånefinansiering, jf. punkt I.1.a og punkt I.1.b i del III i bilag I til denne forordning med henblik på at opnå diversificering på sektorer og geografisk balance på tværs af medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 15.

ii) ændring af tærsklen for den foranstående lånefinansiering, jf. punkt I.1.a i del III i bilag I til denne forordning, med henblik på at opnå diversificering på sektorer og geografisk balance på tværs af medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 15.

iii) en kombination med andre finansieringskilder, jf. punkt I.3 og punkt II.3 i del III i bilag I

iv) de udvalgte bemyndigede enheder anført i punkt I.4 og punkt II.4 i del III i bilag I, og

v) prisfastsættelse, risiko- og indtægtsdeling, jf. punkt I.6 og punkt II.6 i del III i bilag I.

3. I transportsektoren og inden for de i artikel 3 anførte overordnede målsætninger samt de i artikel 4, stk. 1, litra a), nævnte sektorspecifikke mål tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter overensstemmelse med artikel 26, som nærmere fastsætter retningslinjer for de finansieringsprioriteter, der i løbet af CEF's varighed skal afspejles i arbejdsprogrammerne som omhandlet i artikel 17, for de støtteberettigede aktioner i medfør af artikel 7, stk. 2. Kommissionen vedtager en delegeret retsakt senest den 22. december 2014.

▼M2

4. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 for at hæve det i artikel 14, stk. 2, fastlagte loft op til 10 %, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

i) evalueringen af pilotfasen i initiativet med projektobligationer, som gennemføres i 2015, er positiv, og

ii) udnyttelsen af finansielle instrumenter overstiger 6,5 % med hensyn til forpligtelser i forbindelse med projektkontrakter.

▼B

5. Viser det sig nødvendigt at fravige tildelingen til en specifik transportmålsætning med mere end fem procentpoint, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 26 for at ændre de vejledende procentsatser som fastsat i del IV i bilag I.

6. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 26 med henblik på ændring af listen over generelle retningslinjer i del V i bilag I som der skal tages hensyn til ved fastsættelsen af kriterier for tildeling, så listen afspejler midtvejsevalueringen af denne forordning eller de konklusioner, der drages af dens gennemførelse. Dette skal ske på en måde, der er forenelig med de respektive sektorspecifikke retningslinjer.

Artikel 22

Støttemodtagernes og medlemsstaternes ansvar

Støttemodtagerne og medlemsstaterne træffer på deres respektive ansvarsområder, og uden at det berører de forpligtelser, der påhviler modtagerne i henhold til de betingelser, der gælder for tilskud, foranstaltninger til så vidt muligt at gennemføre projekterne af fælles interesse, der modtager finansiel støtte fra Unionen i medfør af denne forordning.

Medlemsstaterne forestår den tekniske overvågning af og den finansielle kontrol med aktionerne i nært samarbejde med Kommissionen og attesterer, at de udgiftsbeløb, der er afholdt i forbindelse med projekter eller dele heraf, er udbetalt, og at udbetalingen var i overensstemmelse med de relevante bestemmelser. Medlemsstaterne kan anmode Kommissionen om at deltage ved kontrol på stedet og inspektioner.

Medlemsstaterne oplyser årligt Kommissionen - hvis relevant gennem et interaktivt geografisk og teknisk informationssystem om fremskridt med gennemførelsen af projekter af fælles interesse og investeringerne til dette formål, herunder hvor stor en del af støtten der afsættes med henblik på at nå målene om klimaændringer. På dette grundlag offentliggør Kommissionen og opdaterer som minimum årligt oplysninger om de specifikke projekter under CEF.

▼M3

Attestering af de i denne artikels stk. 2 omhandlede udgiftsbeløb er ikke obligatorisk for tilskud eller andre former for finansiel støtte, der ydes i henhold til artikel 4, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 283/2014.

Kravet om årlig underretning af Kommissionen, jf. denne artikels stk. 3, gælder ikke for tilskud eller andre former for finansiel støtte, der ydes i henhold til artikel 4, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 283/2014.

▼B

Artikel 23

Overensstemmelse med Unionens politikker og lovgivning

I henhold til denne forordning finansieres udelukkende aktioner, som er i overensstemmelse med EU-retten og relevante EU-politikker.

Artikel 24

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger for i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, bestikkelse og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt i givet fald gennem administrative og økonomiske sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning.

2. Kommissionen eller dennes repræsentant og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere foranstaltninger truffet af alle tilskudsmodtagere, gennemførende organer, kontrahenter eller underkontrahenter, som har modtaget midler fra Unionen i medfør af denne forordning.

3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 ( 4 ) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 ( 5 ), for at fastslå, om der har været tale om svig, bestikkelse eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud eller en afgørelse om tilskud eller en kontrakt finansieret i henhold til nærværende forordning.

4. Med forbehold af stk. 1, 2 og 3 skal samarbejdsaftaler med tredjelande og med internationale organisationer, aftaler om tilskud og afgørelser om tilskud samt kontrakter, der følger af gennemførelsen af denne forordning, indeholde bestemmelser, som udtrykkeligt giver Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at gennemføre sådanne revisioner og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive beføjelser.







AFSNIT II

ALMINDELIGE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 25

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af CEF-Koordinationsudvalget. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

3. Udvalget sikrer et horisontalt overblik over de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 17, for at sikre at de er sammenhængende, og at synergier mellem transport-, telekommunikations- og energisektorerne afdækkes, udnyttes og vurderes. Det skal navnlig tilstræbe at koordinere disse arbejdsprogrammer, så der åbnes mulighed for forslagsindkaldelser, som dækker flere sektorer.

Artikel 26

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 21, tillægges Kommissionen fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.

3. Den i artikel 21 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 21 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for den frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 27

Evaluering

1. Senest den 31. december 2017 udarbejder Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og de berørte støttemodtagere en evalueringsrapport, der forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet af Kommissionen, om opfyldelsen af målene for alle foranstaltninger (resultater og virkninger), effektiviteten af ressourceudnyttelsen og CEF'S europæiske merværdi, med henblik på at træffe afgørelse om videreførelse, ændring eller suspension af foranstaltningerne. Evalueringen skal også omfatte mulighederne for forenkling, foranstaltningernes interne og eksterne sammenhæng, den fortsatte relevans af alle mål samt deres bidrag til Unionens prioriterede mål om en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, herunder indvirkningen på den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Evalueringsrapporten indeholder en vurdering af de stordriftsfordele, Kommissionen opnår på det finansielle, tekniske og menneskelige plan i forbindelse med forvaltningen af CEF samt i relevant omfang på det samlede antal projekter, som udnytter synergier mellem sektorerne. Denne evaluering skal også undersøge, hvordan de finansielle instrumenter kan effektiviseres. Evalueringsrapporten skal også tage hensyn til resultaterne af evalueringen vedrørende de tidligere foranstaltningers virkninger på lang sigt.

2. CEF skal tage hensyn til den uafhængige, gennemgribende evaluering af Europa 2020-initiativet med projektobligationer, som skal gennemføres i 2015. Kommissionen og medlemsstaterne tager på grundlag af denne evaluering stilling til relevansen af Europa 2020-initiativet med projektobligationer og dets effektivitet med hensyn til at øge investeringerne i prioriterede projekter og forbedre effektiviteten af Unionens udgifter.

3. Kommissionen foretager efterfølgende evalueringer i tæt samarbejde med medlemsstaterne og støttemodtagere. I forbindelse med den efterfølgende evaluering undersøges CEF's effektivitet og dens indvirkning på den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed samt dens bidrag til Unionens prioriterede mål om en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og omfanget og resultaterne af den støtte, der er anvendt med henblik på at nå målene på klimaforandringsområdet.

4. I evalueringerne skal der tages hensyn til fremskridtene målt i forhold til de resultatindikatorer, der er omhandlet i artikel 3 og 4.

5. Kommissionen meddeler konklusionerne af disse evalueringer til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

6. Kommissionen og medlemsstaterne kan med bistand fra eventuelle andre støttemodtagere foretage en evaluering af, hvordan de pågældende projekter er blevet gennemført, og af virkningen af deres gennemførelse, således at det kan bedømmes, om de fastsatte mål, herunder med henblik på beskyttelse af miljøet, er blevet nået.

7. Kommissionen kan anmode en medlemsstat, der berøres af et projekt af fælles interesse, om at fremlægge en særlig evaluering af aktioner og dertil knyttede projekter, der finansieres i medfør af denne forordning, eller hvis det er relevant, om at give den de oplysninger og den bistand, der er nødvendig for at udføre evalueringen af de pågældende projekter.

Artikel 28

Information, kommunikation og offentlig omtale

1. Støttemodtagerne og i givet fald de berørte medlemsstater drager omsorg for, at støtteforanstaltninger i henhold til denne forordning offentliggøres på passende gennemsigtig vis, således at offentligheden gøres opmærksom på Unionens rolle i forbindelse med gennemførelsen af projekterne.

2. Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag angående CEF-projekter og -resultater. Ressourcer, der er tildelt til kommunikationsforanstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 2, skal også bidrage til videreformidling udadtil af Unionens politiske prioriteter, i det omfang de har tilknytning til de generelle mål, jf. artikel 3.

Artikel 29

Ændring af forordning (EU) nr. 913/2010

I forordning (EU) nr. 913/2010 foretages følgende ændringer:

Bilaget til forordning (EU) nr. 913/2010 erstattes af teksten i bilag II til nærværende forordning. De reviderede godstogskorridorer er derfor fortsat omfattet af bestemmelserne i forordning (EU) nr. 913/2010.

Artikel 30

Overgangsbestemmelser

Denne forordning berører ikke fortsættelsen eller ændringen, herunder hel eller delvis annullering, af de pågældende projekter, indtil deres afslutning, eller af finansiel støtte ydet af Kommissionen i henhold til forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 eller anden regulering, som gælder for denne støtte den 31. december 2013, og som fortsat gælder for de pågældende aktioner, indtil de er afsluttet.

Artikel 31

Ophævede retsakter

Med forbehold af artikel 30 i denne forordning ophæves forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 med virkning fra den 1. januar 2014.

Artikel 32

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2014.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAG I

DEL I

LISTE OVER FORHÅNDSUDPEGEDE PROJEKTER VEDRØRENDE HOVEDNETTET I TRANSPORTSEKTOREN

1. Horisontale prioriteter







Innovativ styring og tjenester Fælles europæisk luftrum - SESAR-system Innovativ styring og tjenester Telematiksystemer til vej, jernbane, indre vandveje og fartøjer (ITS, ERTMS, RIS og VTMIS) Innovativ styring og tjenester Havne, motorveje til søs og lufthavne i hovednettet, sikker infrastruktur Ny teknologi og innovation Ny teknologi og innovation i henhold til artikel 33, litra a)-d), i forordning (EU) nr. 1315/2013

2. Hovednetkorridorer

Østersøen – Adriaterhavet

RETNING:

Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków

Gdańsk – Warszawa – Katowice

Katowice – Ostrava – Brno – Wien

Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava

Katowice – Žilina – Bratislava – Wien

Wien – Graz – Villach – Udine – Trieste

Udine – Venedig – Padova – Bologna – Ravenna

Graz – Maribor – Ljubljana – Koper/Trieste

FORHÅNDSUDPEGEDE STRÆKNINGER, HERUNDER PROJEKTER:







Gdynia - Katowice Jernbane Anlægsarbejder Gdynia, Gdańsk Havne Forbindelser mellem havne og (yderligere) udvikling af multimodale platforme Warszawa - Katowice Jernbane Anlægsarbejder Wroclaw – Poznań – Szczecin/Świnoujście Jernbane Anlægsarbejder Świnoujście, Szczecin Havn Forbindelser mellem havne Bielsko Biała – Žilina Vej Anlægsarbejder Katowice - Ostrava - Brno - Wien & Katowice - Žilina - Bratislava - Wien Jernbane Anlægsarbejder, navnlig af de grænseoverskridende strækninger PL-CZ, CZ-AT, PL-SK og SK-AT, Brno-Přerov-linjen; (yderligere) udvikling af multimodale platforme og forbindelser mellem lufthavne og jernbaner Wien - Graz - Klagenfurt - Udine - Venedig - Ravenna Jernbane Delvist anlæg af nye strækninger (Semmering base-tunnellen og Koralmjernbanestrækningen), opgradering af jernbanenettet; igangværende anlægsarbejder; (yderligere) udvikling af multimodale platforme; opgradering af den eksisterende tosporsstrækning mellem Udine - Cervignano og Trieste Graz - Maribor - Pragersko Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder med henblik på et spor nummer to Trieste, Venezia, Ravenna, Koper Havne Forbindelser mellem havne og (yderligere) udvikling af multimodale platforme

Nordsøen - Østersøen

RETNING:

Helsinki – Tallinn – Rīga

Ventspils – Rīga

Rīga– Kaunas

Klaipėda – Kaunas – Vilnius

Kaunas – Warszawa

Den hviderussiske grænse – Warszawa – Poznań – Frankfurt/Oder – Berlin – Hamburg

Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amsterdam

Utrecht – Rotterdam – Antwerpen

Hannover – Köln – Antwerpen

FORHÅNDSUDPEGEDE STRÆKNINGER, HERUNDER PROJEKTER:







Helsinki - Tallinn Havne, motorveje til søs Forbindelser mellem havne, (yderligere) udvikling af multimodale platforme og forbindelser mellem disse, isbryderkapacitet, motorveje til søs Tallinn - Rīga- Kaunas - Warszawa Jernbane (Detail)undersøgelser med henblik på en fuldt interoperabel banestrækning med UIC-sporvidde; anlægsarbejder på en ny strækning vil blive påbegyndt før 2020; opgradering og ny linje på polsk område; forbindelser mellem jernbane og lufthave/havne, jernbane-vej-terminaler, motorveje til søs Ventspils – Rīga Jernbane Opgradering, forbindelser mellem havne, motorveje til søs Klaipėda – Kaunas Jernbane Opgradering, forbindelser mellem havne, motorveje til søs Kaunas – Vilnius Jernbane Opgradering, forbindelser mellem lufthavne, banegodsterminaler Via Baltica-korridoren Vej Anlægsarbejder med henblik på grænseoverskridende strækninger (EE, LV, LT, PL) Den hviderussiske grænse - Warszawa - Poznań – den tyske grænse Jernbane Anlægsarbejder på eksisterende strækning og undersøgelser med henblik på højhastighedstog Den polske grænse - Berlin - Hannover – Amsterdam/Rotterdam Jernbane Undersøgelser og opgradering af flere strækninger (Amsterdam – Utrecht – Arnhem; Hannover – Berlin) Wilhelmshaven - Bremerhaven - Bremen Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Berlin - Magdeburg – Hannover, Mittellandkanal, vesttyske kanaler, Rhinen, Waal, Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal Indre vandveje Undersøgelser, anlægsarbejder med henblik på forbedret sejlbarhed og opgradering af vandveje og sluser Sluser ved Amsterdam & Amsterdam - Rijnkanaal Indre vandveje Undersøgelser af sluser i gang; havn: forbindelser (undersøgelser og anlægsarbejder, herunder opgradering af Beatrixslusen)

Middelhavet

RETNING:

Algeciras – Bobadilla –Madrid – Zaragoza – Tarragona

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille/Lyon – Torino – Novara – Milano – Verona – Padova – Venedig – Ravenna/Trieste/Koper - Ljubljana – Budapest

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – den ukrainske grænse

FORHÅNDSUDPEGEDE STRÆKNINGER, HERUNDER PROJEKTER:







Algeciras - Madrid Jernbane Undersøgelser i gang, anlægsarbejder sættes i gang før 2015 og skal afsluttes i 2020 Sevilla - Antequera - Granada - Almería - Cartagena - Murcia - Alicante - Valencia Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Madrid-Zaragoza-Barcelona Jernbane Opgradering af eksisterende strækninger (sporvidde, vigespor, perroner) Valencia - Tarragona - Barcelona Jernbane Anlægsarbejder 2014 - 2020 Barcelona Havn Jernbaneforbindelser til havn og lufthavn Barcelona - Perpignan Jernbane Grænseoverskridende strækning, anlægsarbejder i gang, ny strækning færdig senest i 2015, opgradering af eksisterende strækning (sporvidde, vigespor, perroner) Perpignan - Montpellier Jernbane Omkørselsvej Nîmes - Montpellier færdig i 2017, Montpellier - Perpignan i 2020 Lyon Jernbane Afhjælpning af flaskehalse i Lyon: undersøgelser og anlægsarbejder Lyon – Avignon – Marseille Jernbane Opgradering Lyon - Torino Jernbane Grænseoverskridende strækning, anlægsarbejder på basistunnel; undersøgelser og anlægsarbejder vedrørende adgangsveje; Milano - Brescia Jernbane Delvis opgradering og delvis ny højhastighedsstrækning Brescia - Venedig - Trieste Jernbane Anlægsarbejder på flere strækninger påbegyndes inden 2014 i synergi med opgraderinger af sammenfaldende strækninger som i Østersø-Adriaterhavskorridoren Milano – Cremona- Mantova – Porto Levante/Venedig – Ravenna/Trieste Indre vandveje Undersøgelser og anlægsarbejder Cremona, Mantova, Venedig, Ravenna, Trieste Flod- og kanalhavne Forbindelser mellem havne og (yderligere) udvikling af multimodale platforme Trieste - Divača Jernbane Undersøgelser og delvis opgradering i gang; grænseoverskridende strækning færdig efter 2020 Koper - Divača - Ljubljana – Pragersko Jernbane Undersøgelser og opgradering/delvis ny strækning Rijeka – Zagreb – Budapest Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder (herunder opførelse af et nyt spor og spor nummer to mellem Rijeka og den ungarske grænse) Rijeka Havn Opgradering og udvikling af infrastruktur og udvikling af multimodale platforme og forbindelser Ljubljana – Zagreb Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Ljubljanajernbaneknudepunktet Jernbane Jernbaneknudepunkt Ljubljana, herunder multimodal platform; forbindelse mellem jernbane og lufthavn Pragersko - Zalalövö Jernbane Grænseoverskridende strækning: undersøgelser og anlægsarbejder påbegyndes inden 2020 Lendava - Letenye Vej Grænseoverskridende opgradering Boba - Székesfehérvár Jernbane Opgradering Budapest-Miskolc - den ukrainske grænse Jernbane Opgradering Vásárosnamény - den ukrainske grænse Vej Grænseoverskridende opgradering

Orienten/det østlige Middelhav

RETNING:

Hamburg – Berlin

Rostock – Berlin – Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden

Dresden – Ústí nad Labem – Mělník/Praha - Kolín

Kolín – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timișoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia

Sofia – Plovdiv – Burgas

Plovdiv – den tyrkiske grænse

Sofia – Thessaloniki – Athína – Piræus – Lemesos – Lefkosia

Athína – Patras/Igoumenitsa

FORHÅNDSUDPEGEDE STRÆKNINGER, HERUNDER PROJEKTER:







Dresden – Praha Jernbane Undersøgelser vedrørende højhastighedstog Praha Jernbane Opgradering, omfartsjernbane for gods; jernbaneforbindelse til lufthavn Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice Indre vandveje Undersøgelser vedrørende Elben og Vltava, anlægsarbejder med henblik på forbedret sejlbarhed og opgradering Slusesystemet ved Děčín Indre vandveje Undersøgelser Praha - Brno - Břeclav Jernbane Opgradering, inklusive jernbaneknudepunkt i Brno og multimodal platform Břeclav – Bratislava Jernbane Grænseoverskridende opgradering Bratislava – Hegyeshalom Jernbane Grænseoverskridende opgradering Mosonmagyaróvár – den slovakiske grænse Vej Grænseoverskridende opgradering Tata – Biatorbágy Jernbane Opgradering Budapest – Arad – Timișoara – Calafat Jernbane Opgradering i Ungarn næsten afsluttet, i gang i Rumænien Vidin – Sofia – Burgas/den tyrkiske grænse Sofia - Thessaloniki - Athína/Piræus Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Vidin – Sofia – Thessaloniki – Athína; opgradering Sofia – Burgas/den tyrkiske grænse Vidin – Craiova Vej Grænseoverskridende opgradering Thessaloniki, Igoumenitsa Havn Opgradering og udvikling af infrastruktur, multimodale forbindelser Athína/Piraeu/Heraklion – Lemesos Havn, motorvej til søs Havnekapacitet og multimodale forbindelser Lemesos – Lefkosia Havne og multimodale platforme Opgradering af modal forbindelse, herunder sydlige banestrækning ved Lefkosia, undersøgelser og anlægsarbejder, trafikstyringssystemer Lefkosia – Larnaca Multimodale platforme Multimodale forbindelser og telematiksystemer Patras Havn Forbindelser mellem havne og (yderligere) udvikling af multimodale platforme Athína - Patras Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder, forbindelser mellem havne

Skandinavien - Middelhavet

RETNING:

Den russiske grænse – Hamina/Kotka – Helsinki – Åbo/Nådendal – Stockholm – Malmö

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Malmö – København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berlin – Leipzig – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia - Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Napoli – Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta

FORHÅNDSUDPEGEDE STRÆKNINGER, HERUNDER PROJEKTER:







Hamina/Kotka - Helsinki Havn og jernbane Forbindelser mellem havne, opgradering af jernbaner, isbryderkapacitet Helsinki Jernbane Jernbaneforbindelse til lufthavn Den russiske grænse - Helsinki Jernbane Anlægsarbejder i gang Helsinki – Turku Jernbane Opgradering Turku/Naantali - Stockholm Havne, motorvej til søs Forbindelser mellem havne, isbryderkapacitet Stockholm - Malmö (Nordiske Trekant) Jernbane Anlægsarbejder i gang på specifikke strækninger Trelleborg - Malmö – Göteborg – den norske grænse Jernbane, havn, motorvej til søs Anlægsarbejder, multimodale platforme og havnes forbindelser med oplandet Femern Jernbane Undersøgelser i gang, anlægsarbejder vedrørende den faste forbindelse over Femern Bælt indledes i 2015 København - Hamburg via Femern: adgangsveje Jernbane Adgangsveje i Danmark fuldført senest 2020, adgangsveje i DE anlægges i to etaper: elektrificering af ét spor med færdiggørelsen af den faste forbindelse og to spor syv år senere Rostock Havne, motorvej til søs Forbindelser mellem havne og jernbane; lavemissionsfærger; isbryderkapacitet Rostock - Berlin - Nürnberg Jernbane Undersøgelser og opgradering Hamburg/Bremen - Hannover Jernbane Undersøgelser i gang Halle – Leipzig – Nürnberg Jernbane Anlægsarbejder i gang, afsluttes senest i 2017 München – Wörgl Jernbane Adgang til basistunnelen under Brenner og grænseoverskridende strækning: undersøgelser Basistunnel under Brenner Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Fortezza - Verona Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Napoli - Bari Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Napoli – Reggio Calabria Jernbane Opgradering Verona – Bologna Jernbane Opgradering i gang Ancona, Napoli, Bari, La Spezia, Livorno Havne Forbindelser mellem havne og (yderligere) udvikling af multimodale platforme Messina - Catania – Augusta/Palermo Jernbane Opgradering (resterende strækninger) Palermo/Taranto - Valletta/Marsaxlokk Havne, motorvej til søs Forbindelser mellem havne Valletta - Marsaxlokk Havn og lufthavn Opgradering af modal forbindelse, herunder Marsaxlokk-Luqa-Valletta Bologna – Ancona Jernbane Opgradering

Rhinen - Alperne

RETNING:

Genova – Milano – Lugano – Basel

Genova –Novara – Brig – Bern – Basel – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln

Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Köln – Liège – Bruxelles/Brussel – Gent

Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge

FORHÅNDSUDPEGEDE STRÆKNINGER, HERUNDER PROJEKTER:







Genova Havn Forbindelser mellem havne Genova - Milano/Novara - den schweiziske grænse Jernbane Undersøgelser; anlægsarbejder påbegyndes før 2020 Basel - Antwerpen/Rotterdam - Amsterdam Indre vandveje Anlægsarbejder med henblik på forbedret sejlbarhed Karlsruhe - Basel Jernbane Anlægsarbejder i gang Frankfurt - Mannheim Jernbane Undersøgelser i gang Liège Jernbane Jernbaneforbindelse til havn og lufthavn Rotterdam – Zevenaar Jernbane Undersøgelser i gang; opgradering Zevenaar - Emmerich - Oberhausen Jernbane Anlægsarbejder i gang Zeebrugge – Gent – Antwerpen - den tyske grænse Jernbane Opgradering

Atlanterhavet

RETNING:

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines / Lissabon – Madrid – Valladolid

Lissabon – Aveiro – Leixões/Porto

Aveiro – Valladolid – Vitoria – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

FORHÅNDSUDPEGEDE STRÆKNINGER, HERUNDER PROJEKTER:







Højhastighedstog Sines/Lissabon - Madrid Jernbane og havne Undersøgelser og anlægsarbejder i gang, opgradering af modale forbindelser i havnene i Sines/Lissabon Højhastighedstog Porto - Lissabon Jernbane Undersøgelser i gang Jernbaneforbindelse Aveiro – Salamanca – Medina del Campo Jernbane Grænseoverskridende: anlægsarbejder i gang Jernbaneforbindelse Bergara - San Sebastián - Bayonne Jernbane Ventes afsluttet i Spanien i 2016, i Frankrig i 2020 Bayonne - Bordeaux Jernbane Offentlig høring i gang Bordeaux - Tours Jernbane Anlægsarbejder i gang Paris Jernbane Sydlig omfartsjernbane for højhastighedstog Baudrecourt - Mannheim Jernbane Opgradering Baudrecourt - Strasbourg Jernbane Anlægsarbejder i gang, afsluttes i 2016 Le Havre - Paris Indre vandveje Opgradering Le Havre - Paris Jernbane Undersøgelser og opgradering Le Havre Havn og jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder vedrørende havnekapacitet, motorvej til søs og forbindelser

Nordsøen - Middelhavet

RETNING:

Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Birmingham – Felixstowe/London /Southampton

London – Lille – Brussel/Bruxelles

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris

FORHÅNDSUDPEGEDE STRÆKNINGER, HERUNDER PROJEKTER:







Corcaigh/Cork - Dublin - Baile Átha Cliath/Belfast Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder; Baile Átha Cliath/Dublin Interconnector (DART) Belfast Havn, multimodale forbindelser Opgradering Glasgow - Edinburgh Jernbane Opgradering Manchester – Liverpool Jernbane Opgradering og elektrificering, herunder Northern Hub Birmingham – Reading – Southampton Jernbane Opgradering af godstogsforbindelsen Baile Átha Cliath/Dublin, Corcaigh/Cork, Southampton Havne og jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder vedrørende havnekapacitet, motorvej til søs og forbindelser Dunkerque Havn Yderligere udvikling af multimodale platforme og forbindelser Calais - Paris Jernbane Forberedende undersøgelser Bruxelles/Brussel Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder (nord-syd-forbindelse til konventionelle tog og højhastighedstog) Felixstowe – Midlands Jernbane, havn, multimodale platforme Opgradering af jernbaner, forbindelser mellem havn og indland samt multimodale platforme Maas, herunder Maaswerken Indre vandveje Opgradering Albertkanaal/Canal Bocholt-Herentals Indre vandveje Opgradering Rhin-Schelde-korridoren: Volkeraklock og Kreekraklock, Krammerlock og Lock Hansweert Indre vandveje Sluser: undersøgelser i gang Terneuzen Søtransport Sluser: undersøgelser i gang; anlægsarbejder Terneuzen - Gent Indre vandveje Undersøgelser, opgradering Zeebrugge Havn Sluser: undersøgelser, forbindelser (undersøgelser og anlægsarbejder) Antwerpen Søhavn, jernbane Sluser: undersøgelser i gang; havn: forbindelser (herunder endnu en jernbaneforbindelse til havnen i Antwerpen) Rotterdam – Antwerpen Jernbane Opgradering af godstogsforbindelse Canal Seine Nord; Seine - Escaut Indre vandveje Undersøgelser og anlægsarbejder; opgradering, herunder grænseoverskridende og multimodale forbindelser Dunkerque – Lille Indre vandveje Undersøgelser i gang Antwerpen, Bruxelles/Brussel, Charleroi Indre vandveje Opgradering Opgradering af indre vandveje i Vallonien Indre vandveje Undersøgelser, opgradering, intermodale forbindelser Brussel/Bruxelles - Luxembourg - Strasbourg Jernbane Anlægsarbejder i gang Antwerpen – Namur - den luxembourgske grænse – den franske grænse Jernbane Opgradering af godstogsforbindelsen Strasbourg - Mulhouse - Basel Jernbane Opgradering Jernbaneforbindelser Luxembourg - Dijon - Lyon (TGV Rhin - Rhône) Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Lyon Jernbane Østlig omfartsjernbane: undersøgelser og anlægsarbejder Canal Saône - Moselle/Rhin Indre vandveje Forberedende undersøgelser i gang Rhône Indre vandveje Opgradering Havnen i Marseille-Fos Havn Forbindelser og multimodale terminaler Lyon – Avignon – havnen i Marseille – Fos Jernbane Opgradering

Rhinen - Donau

RETNING:

Strasbourg – Stuttgart – München – Wels/Linz

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz

München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – den ukrainske grænse

Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar

Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Brașov/Craiova – Bukarest – Constanța – Sulina

FORHÅNDSUDPEGEDE STRÆKNINGER, HERUNDER PROJEKTER:







Jernbaneforbindelse Strasbourg - Kehl Appenweier Jernbane Anlægsarbejder på forbindelser ved Appenweier Karlsruhe - Stuttgart - München Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder i gang Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – den ukrainske grænse Jernbane Opgradering, multimodale platforme Zlín – Žilina Vej Grænseoverskridende vejstrækning München – Praha Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Nürnberg – Praha Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder München - Mühldorf - Freilassing - Salzburg Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder i gang Salzburg - Wels Jernbane Undersøgelser Nürnberg - Regensburg - Passau - Wels Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Jernbaneforbindelse Wels - Wien Jernbane Forventes færdig senest i 2017 Wien – Bratislava / Wien – Budapest / Bratislava – Budapest Jernbane Undersøgelser vedrørende højhastighedstog (herunder tilpasning af forbindelserne mellem de tre byer) Budapest - Arad Jernbane Undersøgelser af muligheden for højhastighedsnetværk mellem Budapest og Arad Komárom – Komárno Indre vandveje Undersøgelser og anlægsarbejder med henblik på en grænseoverskridende bro Arad - Brașov - Bukarest - Constanța Jernbane Opgradering af specifikke strækninger; undersøgelser vedrørende højhastighedstog Main – Main-Donau-kanal Indre vandveje Undersøgelser og anlægsarbejder på flere strækninger og flaskehalse; havne ved indre vandveje: multimodale jernbaneforbindelser Slavonski Brod Havn Undersøgelser og anlægsarbejder Giurgiu, Galați Havn Yderligere udvikling af multimodale platforme og forbindelser med oplandet: undersøgelser og anlægsarbejder Donau (Kehlheim - Constanța/Midia/Sulina) Indre vandveje Undersøgelser og anlægsarbejder på flere strækninger og flaskehalse; havne ved indre vandveje: multimodale forbindelser Sava Indre vandveje Undersøgelser og anlægsarbejder på flere strækninger og flaskehalse (herunder grænseoverskridende bro) București – Dunăre kanal Indre vandveje Undersøgelser og anlægsarbejder Constanța Havn, motorvej til søs Forbindelser med oplandet, motorvej til søs (inklusive isbrydningstjenester) Craiova – București Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder

3. Andre strækninger på hovednettet







Sofia til FYROM's grænse Grænse-krydsende Jernbane Undersøgelser i gang Sofia til den serbiske grænse Grænse-krydsende Jernbane Undersøgelser i gang Timișoara – den serbiske grænse Grænse-krydsende Jernbane Undersøgelser i gang Wrocław – Praha Grænse-krydsende Jernbane Undersøgelser Nowa Sól – Hradec Králové Grænse-krydsende Vej Anlægsarbejder Brno – den østrigske grænse Grænse-krydsende Vej Opgradering Budapest – Zvolen Grænse-krydsende Vej Opgradering Budapest – den serbiske grænse Grænse-krydsende Jernbane Undersøgelser Botniske korridor: Luleå – Oulu Grænse-krydsende Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Iași - den moldoviske grænse Grænse-krydsende Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder i gang Suceava - den ukrainske grænse Grænse-krydsende Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Prioriterede projekter som defineret i bilag III til afgørelse nr. 661/2010/EU (Praha - Linz, ny jernbane med høj kapacitet: Central forbindelse gennem Pyrenæerne, "Jern-Rhinen" Rheidt-Antwerpen) Grænse-krydsende Jernbane Undersøgelser i gang Târgu Neamt–Ungheni Grænse-krydsende Vej Opgradering Marijampolė-Kybartai (den litauisk-russiske grænse) Grænse-krydsende Vej Opgradering Vilnius - den litauisk-hviderussiske grænse Grænse-krydsende Vej Opgradering Ioannina – Kakavia (den græsk-albanske grænse) Grænse-krydsende Vej Undersøgelser Kleidi – Polikastro – Evvzonoi (grænsen mellem Grækenland og FYROM) Grænse-krydsende Vej Opgradering Serres – Promahonas – den græsk-bulgarske grænse) Grænse-krydsende Vej Anlægsarbejder i gang Alexandroupoli – Kipoi – den græsk-tyrkiske grænse Grænse-krydsende Vej Undersøgelser og anlægsarbejder Dubrovnik – grænsen mellem Kroatien og Montenegro Grænse-krydsende Vej Anlægsarbejder Kędzierzyn Koźle – Chałupki-granica Grænse-krydsende Jernbane Anlægsarbejder A Coruña - Vigo - Palencia Gijón - Palencia Flaskehals Jernbane, motorvej til søs Anlægsarbejder i gang (herunder havne og multimodale platforme) Frankfurt – Fulda – Erfurt – Berlin Flaskehals Jernbane Undersøgelser Rail Egnatia Flaskehals Jernbane Undersøgelser i gang Sundsvall – Umeå – Luleå Flaskehals Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Zagreb – den serbiske grænse Flaskehals Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder A Coruña – Madrid (højhastighedsforbindelse for passagerer) Flaskehals Jernbane Anlægsarbejder i gang Stockholm – Gävle – Sundsvall Andre hovednet Jernbane Anlægsarbejder Mjölby – Hallsberg – Gävle Andre hovednet Jernbane Anlægsarbejder Den Botniske Bugt – Kiruna – den norske grænse Andre hovednet Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Milford Haven – Swansea – Cardiff Andre hovednet Jernbane Opgradering Jernbaneforbindelse Sionainn/Shannon Faing/Foynes - Gabhal Luimnigh/Limerick-knudepunktet Andre hovednet Jernbane Undersøgelser High Speed 2 Andre hovednet Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder med henblik på en højhastighedsforbindelse London - Midlands Den ukrainske grænse – Kraków – Katowice – Wrocław – Dresden Andre hovednet Jernbane Anlægsarbejder Riga – den russiske/hviderussiske grænse Andre hovednet Jernbane Opgradering Vilnius – den hviderussiske grænse Andre hovednet Jernbane Opgradering og forbindelse til lufthavn Kybartai – Kaunas Andre hovednet Jernbane Opgradering Tallinn - Tartu - Koidula – den russiske grænse Andre hovednet Jernbane Opgradering Marseille – Toulon – Nice – Ventimiglia - Genova Andre hovednet Jernbane Undersøgelser vedrørende højhastighedstog Bordeaux – Toulouse Andre hovednet Jernbane Undersøgelser vedrørende højhastighedstog Helsinki – Oulu Andre hovednet Jernbane Opgradering af strækninger Bilbao – Pamplona – Zaragoza – Sagunto Andre hovednet Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Brunsbüttel - Kiel (Nord-Ostsee-kanalen) Andre hovednet Indre vandveje Optimering af navigationsstatus Cardiff - Bristol - London Andre hovednet Jernbane Opgradering, herunder Crossrail Alba-Iulia – Turda – Dej – Suceava – Pașcani – Iași Andre hovednet Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Bukarest - Buzău Andre hovednet Jernbane Forbedring og reparation af jernbaneinfrastruktur og forbindelser med oplandet Ruhrområdet – Münster – Osnabrück – Hamburg Andre hovednet Jernbane Opgradering af strækningen Münster – Lünen (dobbeltspor) Nantes - Tours - Lyon Andre hovednet Jernbane Undersøgelser og anlægsarbejder Ploiești-Suceava Andre hovednet Jernbane Undersøgelser Heraklion Andre hovednet Lufthavn, kombineret transportinfrastruktur/-systemer Undersøgelser og anlægsarbejder, opgradering og udvikling af infrastruktur, multimodale forbindelser Huelva – Sevilla Andre hovednet Jernbane Anlægsarbejde i gang Fredericia-Frederikshavn Andre hovednet Jernbane Opgradering, herunder elektrificering Barcelona – Valencia – Livorno Andre hovednet Motorvej til søs Opgradering

DEL II

LISTE OVER PRIORITEREDE INFRASTRUKTURKORRIDORER OG OMRÅDER INDEN FOR ENERGISEKTOREN

1. Prioriterede elkorridorer

1) Offshoreelnettet i de nordlige have ("NSOG"): udvikling af et integreret offshoreelnet og de dermed forbundne sammenkoblinger i Nordsøen, Det Irske Hav, Den Engelske Kanal, Østersøen og de omkringliggende have til at transportere elektricitet fra vedvarende offshoreenergikilder til forbrugscentre og lagre og til at øge udveksling af el på tværs af landegrænser.

Berørte medlemsstater: Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige.

2) Nord-syd-elforbindelser i det vestlige Europa ("NSI West Electricity"): sammenkoblinger mellem medlemsstaterne i regionen og med Middelhavsområdet, herunder Den Iberiske Halvø, navnlig for at integrere elektricitet fra vedvarende energikilder og styrke de interne netinfrastrukturer for at fremme markedsintegration i regionen.

Berørte medlemsstater: Østrig, Belgien, Frankrig, Tyskland, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Malta, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige.

3) Nord-syd-elforbindelser i det centrale Øst- og Sydøsteuropa ("NSI East Electricity"): sammenkoblinger og interne linjer i nord-sydgående og øst-vestgående retning for at fuldføre det indre marked og integrere elproduktion fra vedvarende energikilder.

Berørte medlemsstater: Østrig, Bulgarien, Kroatien, Den Tjekkiske Republik, Cypern, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Italien, Polen, Rumænien, Slovakiet og Slovenien.

4) Sammenkoblingsplan for det baltiske elektricitetsmarked ("BEMIP Electricity"): sammenkoblinger mellem medlemsstaterne i Østersøområdet og tilsvarende styrkelse af de interne netinfrastrukturer for at bringe de baltiske landes isolation til ophør og fremme markedsintegrationen, bl.a. ved at arbejde hen imod integration af vedvarende energikilder i regionen.

Berørte medlemsstater: Danmark, Estland, Finland, Tyskland, Letland, Litauen, Polen og Sverige.

2. Prioriterede gaskorridorer

1) Nord-syd-gasforbindelser i det vestlige Europa ("NSI West Gas"): gasinfrastruktur til nord-syd-gasstrømme i Vesteuropa med sigte på yderligere diversificering af forsyningsveje og på at øge den kortfristede gasforsyningskapacitet.

Berørte medlemsstater: Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Irland, Italien, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige.

2) Nord-syd-gasforbindelser i det centrale Øst- og Sydøsteuropa ("NSI East Gas"): gasinfrastruktur til regionale forbindelser mellem og i Østersøregionen, Adriaterhavet, Det Ægæiske Hav, det østlige Middelhavsområde og Sortehavet og til at opnå større diversificering og bedre gasforsyningssikkerhed.

Berørte medlemsstater: Østrig, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Italien, Polen, Rumænien, Slovakiet og Slovenien.

3) Den sydlige gaskorridor ("SGC"): infrastruktur til transmission af gas fra området omkring Det Kaspiske Hav, Centralasien, Mellemøsten og det østlige Middelhavsområde til Unionen for at opnå en større diversificering af gasforsyningerne.

Berørte medlemsstater: Østrig, Bulgarien, Kroatien, Den Tjekkiske Republik, Cypern, Frankrig, Tyskland, Ungarn, Grækenland, Italien, Polen, Rumænien, Slovakiet og Slovenien.

4) Sammenkoblingsplan for det baltiske gasmarked ("BEMIP Gas"): gasinfrastruktur, som skal bringe isolationen af de tre baltiske lande og Finland og deres afhængighed af en enkelt leverandør til ophør med henblik på at styrke de interne netinfrastrukturer i overensstemmelse hermed og skabe større diversificering af og sikkerhed for gasforsyninger i Østersøregionen.

Berørte medlemsstater: Danmark, Estland, Finland, Tyskland, Letland, Litauen, Polen og Sverige.

3. Prioriterede tematiske områder

1) Intelligente net: indførelse af intelligente forsyningsnetteknologier i EU med sigte på en effektiv integration af alle elnetbrugeres adfærd og handlinger, herunder også produktionen af store mængder elektricitet fra vedvarende energikilder eller distribuerede energiressourcer og brugernes efterspørgselsreaktion.

Berørte medlemsstater: Alle.

2) Elmotorveje: første elmotorveje senest i 2020 med henblik på at skabe et elmotorvejssystem, som dækker hele Unionen, og som er i stand til:

a) at rumme den stadigt stigende overskudsproduktion af vindenergi i og omkring de nordlige have og Østersøen og den stigende produktion af vedvarende energi i Østeuropa og Sydeuropa og ligeledes i Nordafrika

b) at forbinde disse nye produktionscentre til store lagerfaciliteter i de nordiske lande og Alperne og andre regioner med store forbrugscentre, og

c) at klare et stadig mere variabelt og decentraliseret udbud af el og en fleksibel efterspørgsel efter el.

Berørte medlemsstater: Alle.

3) CO2-net på tværs af landegrænser: udvikling af kuldioxidtransportinfrastruktur mellem medlemsstaterne og tilgrænsende tredjelande med henblik på indførelse af CO2-opsamling og -lagring.

Berørte medlemsstater: Alle.

DEL III

BESTEMMELSER, BETINGELSER OG PROCEDURER FOR DE FINANSIELLE INSTRUMENTER

Formål og begrundelse

Formålet med de finansielle instrumenter under CEF er at lette infrastrukturprojekternes adgang til projektfinansiering og virksomhedsfinansiering ved at benytte EU-midler som løftestang.

De finansielle instrumenter medvirker til at finansiere projekter af fælles interesse med en klar europæisk merværdi og fremmer en øget involvering af den private sektor i den langsigtede finansiering af sådanne projekter inden for transport-, telekommunikations- og energisektorerne, herunder bredbåndsnet.

De finansielle instrumenter støtter projekter med mellem- eller langfristede finansieringsbehov og skaber større fordele, hvad angår markedsindvirkning, administrativ effektivitet og anvendelse af ressourcer.

De giver deltagere i infrastrukturprojekter, f.eks. finansfolk, offentlige myndigheder, forvaltere af infrastruktur, byggefirmaer og operatører, en sammenhængende række af markedsorienterede redskaber for finansiel støtte fra Unionen.

De finansielle instrumenter består af:

a) et låne- og garantiinstrument, der understøttes af risikodelingsinstrumenter, herunder kreditforbedringsmekanismer til projektobligationer ("låneinstrumentet") og

b) et instrument til egenkapital ("egenkapitalinstrumentet"),

som skal medvirke til at fjerne markedshindringer ved at forbedre infrastrukturinvesteringernes finansiering og/eller risikoprofiler. Dette forbedrer virksomhedernes og andre støtteberettigedes adgang til lån, garantier, egenkapital og andre former for privat finansiering.

Inden den endelige udformning af låneinstrumentet og egenkapitalinstrumentet gennemfører Kommissionen en forudgående vurdering i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Evalueringer af eksisterende, sammenlignelige finansielle instrumenter bidrager, hvor dette er hensigtsmæssigt, til den vurdering.

I. Låneinstrumentet

1. Generelle bestemmelser

Formålet med låneinstrumentet er at bidrage til at afhjælpe utilstrækkeligheder i de europæiske fremmedkapitalmarkeder ved at tilbyde risikodeling i forbindelse med lånefinansiering. Lånefinansiering ydes af bemyndigede enheder eller dedikerede investeringsinstrumenter i form af foranstående og efterstillede lån eller garantier.

Låneinstrumentet består af et risikodelingsinstrument for lån og garantier og af projektobligationsinitiativet. Projektiværksætterne kan desuden søge at opnå egenkapitalfinansiering under egenkapitalinstrumentet.

a. Risikodelingsinstrument for lån og garantier

Risikodelingsinstrumentet for lån og garantier udformes, så det skaber øget risikokapacitet i de bemyndigede enheder. Derved får de bemyndigede enheder mulighed for at yde finansierede og ufinansierede foranstående og efterstillede lån til projekter og virksomheder for at lette iværksætternes adgang til bankfinansiering. Er lånefinansieringen efterstillet, er den efterstillet foranstående lån, men går forud for egenkapital og finansiering med tilknytning til egenkapital.

Den ufinansierede efterstillede lånefinansiering må ikke udgøre mere end 30 % af det samlede beløb af de udstedte foranstående lån.

Den foranstående lånefinansiering under låneinstrumentet må ikke udgøre mere end 50 % af det samlede beløb af den samlede foranstående lånefinansiering, som den bemyndigede enhed eller det dedikerede investeringsinstrument yder.

b. Projektobligationsinitiativet

Risikodelingsinstrumentet for projektobligationer udformes som en efterstillet lånefinansiering for at lette finansieringen af projektvirksomheder, der optager foranstående lån i form af obligationer. Dette kreditforbedringsinstrument tager sigte på at hjælpe foranstillede lån til at opnå en kreditvurdering svarende til "investment grade".

Den efterstilles de foranstående lån, men går forud for egenkapital og finansiering med tilknytning til egenkapital.

Den efterstillede lånefinansiering må ikke udgøre mere end 30 % af det samlede beløb af de udstedte foranstående lån.

2. Finansielle parametre og gearing

Der opstilles risiko- og indtægtsdelingsparametre på en sådan måde, at der kan opnås specifikke politiske mål, herunder målretning af særlige kategorier af projekter, mens låneinstrumentets markedsorienterede tilgang bevares.

Låneinstrumentets forventede gearing – defineret som den samlede finansiering (dvs. EU-bidraget plus bidrag fra andre finansielle kilder) divideret med Unionens bidrag – forventes at ligge på et gennemsnit på 6 til 15, afhængigt af typen af involverede operationer (risikoniveau, modtagere og den relevante lånefinansiering).

3. Kombination med andre finansieringskilder

Finansiering fra låneinstrumentet kan kombine