1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV 98/18/EF
af 17. marts 1998
om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe
(EFT L 144 af 15.5.1998, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens direktiv 2002/25/EF5. marts 2002 L98 1 15.4.2002
▼B
RÅDETS DIREKTIV 98/18/EF
af 17. marts 1998
om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-
skab, særlig artikel 84, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale
Udvalg(2),
i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C(3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)Inden for rammerne af den fælles transportpolitik må der
vedtages yderligere foranstaltninger for at forbedre sikkerheden
for søtransport;
(2)Fællesskabet er stærkt foruroliget over de seneste ulykker medpassagerskibe, hvor mange menneskeliv er gået tabt; personer,
der benytter passagerskibe og højhastighedsfartøjer i Fælles-skabet, kan med god ret forvente og må kunne stole på, atsikkerheden om bord er tilfredsstillende;
(3)arbejdstageres arbejdsudstyr og personlige værnemidler er ikkeomfattet af dette direktiv, da bestemmelserne i Rådets direktiv89/391/EØFaf 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstalt-ninger til forbedring af arbejdstageres sundhed og sikkerhed
under arbejdet(
4) og de relevante bestemmelser i de dertil knyt-
tede relevante særdirektiver finder uindskrænket anvendelse iforbindelse med brug af sådant udstyr om bord på passagerskibei indenrigsfart;
(4)passagerskibstransport mellem medlemsstaterne blev alleredeliberaliseret ved forordning (EØF) nr. 4055/86(
5); anvendelsen
af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser på søtransportmellem medlemsstaterne (cabotage), som fastsat ved forordning(EØF) nr. 3577/92(
6), vil være gennemført for hele Fællesskabet
om nogle år;
(5)for at opnå et højt sikkerhedsniveau og for at fjerne handelshin-dringer er det nødvendigt at udarbejde harmoniserede
sikkerhedsstandarder på et passende niveau for passagerskibe og-fartøjer i indenrigsfart; standarder for skibe i udenrigsfart udar-bejdes inden for Den Internationale Søfartsorganisation (IMO);med dette direktiv indføres procedurer for anmodninger til IMOom at bringe standarderne for udenrigsfarter i overensstemmelse
med standarderne i dette direktiv;
(6)som foreslået af Kommissionen i meddelelsen »Fælles politik forsikkerhed til søs« blev Kommissionen af Rådet i dets resolution
af 8. juni 1993 om en fælles politik for sikkerhed til søs(
7)o ga f
Europa-Parlamentet, bl. a. i dets beslutning om sikkerhed til søsaf 27. oktober 1994(
8), tilskyndet til så hurtigt som muligt at
forelægge formelle forslag om sikkerhedsregler for passagerskibei indenrigsfart;1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 2
(1) EFT C 238 af 16.8.1996, s. 1.
(2) EFT C 212 af 22.7.1996, s. 21.
(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 5. september 1996 (EFT C 277 af
23.9.1996, s. 19), Rådets fælles holdning af 17. juni 1997 (EFT C 293 af
26.9.1997, s. 1) og Europa-Parlamentets afgørelse af 6. november 1997
(EFT C 358 af 24.11.1997, s. 27).
(4) EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.
(5) EFT L 378 af 31.12.1986, s. 1.
(6) EFT L 364 af 12.12.1992, s. 7.
(7) EFT C 271 af 7.10.1993, s. 1.
(8) EFT C 323 af 21.11.1994, s. 176.
▼B
(7)især i betragtning af, at passagerskibstransport er et led i
gennemførelsen af det indre marked, er en indsats på fælles-
skabsniveau den eneste mulighed for at opnå et fællessikkerhedsniveau for skibe i hele Fællesskabet;
(8)i betragtning af proportionalitetsprincippet er et rådsdirektiv detrette juridiske instrument, da det giver medlemsstaterne enramme for ensartet og obligatorisk anvendelse af sikkerhedsstan-darderne, samtidig med at det overlader det til hver enkeltmedlemsstat at beslutte, hvilke gennemførelsesredskaber derpasser bedst til det nationale system;
(9)med henblik på at forbedre sikkerheden og imødegå konkurren-ceforvridning bør de fælles sikkerhedskrav gælde forpassagerskibe og højhastighedspassagerfartøjer i indenrigsfart i
Fællesskabet, uanset hvilket flag de fører; visse kategorier af
skibe må imidlertid undtages, hvis direktivets regler er tekniskuegnede herfor, eller hvis de ikke giver grundlag for rentabeldrift;
(10)passagerskibe bør opdeles i forskellige klasser alt efter deresaktionsradius og forholdene i de havområder, de sejler i; højha-stighedspassagerfartøjer bør klassificeres i henhold tilforskrifterne i IMO's kode for højhastighedsfartøjer (High Speed
Craft Code);
(11)hovedreferencerammen for sikkerhedsstandarderne bør være
konventionen af 1974 om sikkerhed for menneskeliv på søen
med senere ændringer, som indeholder internationalt vedtagne
standarder for passagerskibe og højhastighedspassagerfartøjer iudenrigsfart, tillige med de relevante resolutioner vedtaget afIMO og andre foranstaltninger til supplering og fortolkning afdenne konvention;
(12)for hver enkelt af de forskellige klasser af både nye og eksister-ende passagerskibe må der følges en bestemt fremgangsmåde tilfastlæggelse af, hvilke sikkerhedskrav der vil føre til sammesikkerhedsniveau, eftersom der for hver klasse gælder specifikke
behov og begrænsninger; i henseende til sikkerhedskravene bør
der skelnes mellem nye og eksisterende skibe, da anvendelse afreglerne for nye skibe på eksisterende skibe vil indebære en såomfattende ombygning, at driften bliver urentabel;
(13)det vil være berettiget at indføre visse overgangsperioder pågrund af de økonomiske og tekniske følger af ombygning afeksisterende skibe for at bringe dem i overensstemmelse medstandarderne i direktivet; i betragtning af det betydelige antal
øer i Grækenland og behovet for at opretholde hyppige søvejs-
forbindelser mellem dem og i betragtning af, at det ville fåalvorlige konsekvenser for disse forbindelser og den dertil knyt-tede beskæftigelse, hvis kravene om større ombygningsarbejderpå skibe, hvis levealder den 1. oktober 2000 vil være over 27år, straks skulle iværksættes, bør der derfor fastsættes undta-
gelser fra disse krav for skibe, der udelukkende sejler mellem
græske havne, under forudsætning af, at de tages ud af drift påalle indenrigsfarter i Fællesskabet, inden de når en levealder af35 år;
(14)da højhastighedsfartøjer adskiller sig væsentligt fra traditionellepassagerskibe i henseende til udformning, bygning og anven-delse, bør der indføres særlige regler for sådanne fartøjer;
(15)udstyr om bord på passagerskibe, der opfylder bestemmelserne iRådets direktiv 96/98/EFaf 20. december 1996 om udstyr påskibe(
1), bør ikke underkastes supplerende prøvning, da sådant
udstyr allerede er omfattet af de i nævnte direktiv fastsatte stan-
darder og procedurer;
(16)med henblik på at sikre uindskrænket anvendelse af dette
direktiv bør medlemsstaterne indføre en sanktionsordning i1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 3
(1) EFT L 46 af 17.2.1997, s. 25.
▼B
tilfælde af overtrædelse af de nationale bestemmelser, som er
vedtaget i henhold til dette direktiv, og de kan kontrollere, atdirektivet overholdes på grundlag af bestemmelserne i Rådets
direktiv 95/21/EFaf 19. juni 1995 om håndhævelse over for
skibe, der anløber Fællesskabets havne og sejler i farvande undermedlemsstaternes jurisdiktion, af internationale standarder forskibes sikkerhed, for forureningsforebyggelse samt for leve- ogarbejdsvilkår om bord (havnestatskontrol)(
1);
(17)medlemsstaterne kan vedtage supplerende sikkerhedskrav, hvislokale forhold tilsiger det, tillade anvendelse af tilsvarende stan-
darder eller vedtage undtagelser fra dette direktivs bestemmelser,
hvis bestemte driftsforhold tilsiger det, eller vedtage beskyttel-sesforanstaltninger, hvis særligt farlige forhold gør siggældende, under forudsætning af at dette kontrolleres i henholdtil udvalgsproceduren;
(18)der er behov for, at et udvalg bestående af repræsentanter formedlemsstaterne bistår Kommissionen med gennemførelsen afdette direktiv i praksis; det udvalg, der er nedsat ved artikel 12
i Rådets direktiv 93/75/EFaf 13. september 1993 om mindste-
krav til skibe, som er på vej til eller fra Fællesskabets søhavnemed farligt eller forurenende gods(
2), kan varetage denne funk-
tion;
(19)dette udvalg kan tilpasse visse af dette direktivs bestemmelsersamt bilag I til den internationale udvikling, navnlig ændringer iinternationale konventioner;
(20)af hensyn til kontrollen med den faktiske gennemførelse oghåndhævelse af direktivet skal nye og eksisterende passagerskibeog -fartøjer underkastes syn; overensstemmelse med dette
direktiv skal certificeres af eller på vegne af flagstatens admini-
stration —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Formål
Formålet med dette direktiv er at indføre et ensartet sikkerhedsniveau
for menneskeliv og ejendom og for miljøbeskyttelse på nye og eksister-ende passagerskibe og højhastighedspassagerfartøjer, for begge skibs-og fartøjskategoriers vedkommende i forbindelse med indenrigsfart, og
at fastsætte procedurer for internationale forhandlinger med sigte på
harmonisering af reglerne for passagerskibe i udenrigsfart.
Artikel 2
Definitioner
I dette direktiv og dets bilag forstås ved:
a) »internationale konventioner«: den internationale konvention om
sikkerhed for menneskeliv på søen af 1974, i det følgende be-nævnt Solas-konventionen af 1974, og den internationalekonvention om lastelinjer af 1966, med de på datoen for vedta-
gelsen af dette direktiv gældende protokoller og ændringer
b) »regler for intakt stabilitet«: Code on Intact Stability for all types
of ships covered by IMO Instruments, som er indeholdt i IMO-
forsamlingens resolution A.749(18) af 4. november 1993, med de
på datoen for vedtagelsen af dette direktiv gældende ændringer
c) »kode for højhastighedsfartøjer«: den internationale kode for
sikkerhed i højhastighedsfartøjer, som er indeholdt i IMO's Mari-time Sikkerhedskomités resolution MSC 36(63) af 20. maj 1994,1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 4
(1) EFT L 157 af 7.7.1995, s. 1.
(2) EFT L 247 af 5.10.1993, s. 19.
▼B
med de på datoen for vedtagelsen af dette direktiv gældende
ændringer
d) »GMDSS«: det globale maritime nød- og sikkerhedssystem som
omhandlet i kapitel IV i Solas-konventionen af 1974, med de pådatoen for vedtagelsen af dette direktiv gældende ændringer
e) »passagerskib«: et skib, som befordrer flere end tolv passagererf) »højhastighedspassagerfartøj«: et fartøj som defineret i kapitel X,
regel 1, i Solas-konventionen af 1974 med de på datoen for vedta-gelsen af dette direktiv gældende ændringer, og som befordrerflere end tolv passagerer
passagerskibe i indenlansk fart i havområder i klasse B, C og D
anses ikke som højhastighedspassagerfartøjer, hvis
— deres deplacement i forhold til konstruktionsvandlinjen er
under 500 m
3,o g
— deres største hastighed som defineret i punkt 1.4.30 i koden
for højhastighedsfartøjer er mindre end 20 knob
g) »nyt skib«: et skib, hvis køl er lagt, eller som befinder sig på et
tilsvarende konstruktionsstadium på eller efter datoen i artikel 14,stk. 1. Et tilsvarende konstruktionsstadium betyder det stadium,hvor:
i) konstruktion, der kan identificeres med et bestemt skib/fartøj,
er påbegyndt, og
ii) samling af dette skib/fartøj er påbegyndt og udgør ikke under
50 tons eller, hvis det er mindre, mindst 1 % af den anslåedesamlede skrogvægt
h) »eksisterende skib«: et skib, der ikke er et nyt skib
i) »passager«: enhver person, bortset fra
i) skibsføreren og besætningsmedlemmerne eller andre personer,
der er forhyret eller beskæftiget i en hvilken som helst egen-
skab om bord på et skib, og
ii) børn under et år
j) »skibslængde«: — medmindre andet udtrykkeligt er angivet —
længden fra stævnens forside til rorstammens akse på vandlinjen,
dog mindst 96 % af den totale længde på en vandlinje ved 85 % af
den mindste sidehøjde fra kølens overkant målt fra toppen afkølen. Er skibet konstrueret med styrlastighed, skal den vandlinje,hvorpå dette måles, være parallel med konstruktionsvandlinjen
k) »bovhøjde«: den højde, der er defineret i regel 39 i lastelinjekon-
ventionen af 1966, dvs. den lodrette afstand fra den vandlinje, dersvarer til det tildelte sommerfribord og konstruktionstrimmet, tiloversiden af det udsatte dæk i borde, målt ved den forresteperpendikulær
l) »skib med heldæk«: et skib, som har et fuldt dæk, der er udsat for
vejrlig og sø, hvis åbninger i den udsatte del alle har faste lukke-midler, og hvor alle åbninger i yderklædningen derunder har fast
udstyr, hvormed de mindst kan lukkes vejrtæt.
Heldækket kan være et vandtæt dæk eller en tilsvarende struktur
bestående af et ikke-vandtæt dæk, der er helt dækket af en vejrtæt
struktur af tilstrækkelig styrke til at forblive vejrtæt og udstyretmed vejrtætte lukkemidler
m) »udenrigsfart«: en rejse over hav fra en havn i en medlemsstat til
en havn uden for den pågældende medlemsstat eller omvendt
n) »indenrigsfart«: en rejse i havområder fra en havn i en medlems-
stat til samme havn eller en anden havn i samme medlemsstat
o) »havområde«: et område som defineret i henhold til artikel 4, stk.
2.
Ved anvendelse af bestemmelserne om radiokommunikation
gælder dog definitionerne af havområder i regel 2 i kapitel IV iSolas-konventionen af 19741998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 5
▼B
p) »havneområde«: et område, som efter medlemsstaternes definition
ikke er et havområde, og som strækker sig ud til de fjernest belig-gende faste anlægsdele, som udgør en integrerende del af havnen,
eller til grænser defineret ud fra naturlige geografiske karakteri-
stika, som beskytter en flodmunding eller et lignende afskærmetområde
q) »nødhavn«: et naturligt eller kunstigt afskærmet område, hvor et
skib eller fartøj i en situation, hvor der er fare for dets sikkerhed,kan søge læ
r) »flagstatens administration«: de kompetente myndigheder i den
medlemsstat, hvis flag skibet eller fartøjet har ret til at føre
s) »værtsstat«: en medlemsstat fra eller til hvis havne et skib eller
fartøj, der fører en anden medlemsstats flag, er i indenrigsfart
t) »anerkendt organisation«: en organisation, der er anerkendt i over-
ensstemmelse med artikel 4 i Rådets direktiv 94/57/EFaf 22.november 1994 om fælles regler og standarder for organisationer,der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighe-
dernes aktiviteter i forbindelse dermed(
1)
u) »en sømil«: 1852 mv) »signifikant bølgehøjde«: den gennemsnitlige højde af den største
tredjedel af de observerede bølger i et givet tidsrum.
Artikel 3
Anvendelsesområde
1. Dette direktiv finder anvendelse på
a) nye passagerskibe
b) eksisterende passagerskibe med en længde på 24 m og deroverc) højhastighedspassagerfartøjer
når de er i indenrigsfart, uanset hvilket flag de fører.Hver enkelt medlemsstat skal i sin egenskab af værtsstat sikre, at
passagerskibe og højhastighedspassagerfartøjer, der fører en ikke-medlemsstats flag, i fuldt omfang opfylder direktivets krav, førend dekan gå i indenrigsfart i denne medlemsstat.
2. Direktivet finder ikke anvendelse påa) passagerskibe, som er
— krigsskibe og troppetransportskibe
— skibe, der ikke fremdrives ved mekaniske midler
— fartøjer, som er bygget i andre materialer end stål eller tilsva-
rende materiale, og som ikke omfattes af standarderne forhøjhastighedsfartøjer (res. MSC 36 (63)) eller DynamicallySupported Craft (res. A.373(X))
— træskibe af primitiv konstruktion
— originale og kopierede historiske passagerskibe, der er
konstrueret før 1965 og fortrinsvis er bygget af de oprindelige
materialer
— fritidsfartøjer, medmindre de er eller bliver bemandet og
befordrer flere end tolv passagerer i erhvervsmæssigt øjemed
— skibe, der udelukkende er i fart i havneområder
b) højhastighedspassagerfartøjer, som er
— krigsskibe og troppetransportskibe
— fritidsfartøjer, medmindre de er eller bliver bemandet og
befordrer flere end tolv passagerer i erhvervsmæssigt øjemed
— skibe, der udelukkende er i fart i havneområder.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 6
(1) EFT L 319 af 12.12.1994, s. 20. Direktivet er senest ændret ved Kommis-
sionens direktiv 97/58/EF(EF T L 274 af 7.10.1997, s. 8).
▼B
Artikel 4
Klasser af passagerskibe
1. Passagerskibe inddeles i følgende klasser efter, hvilket havområde
de er i fart i:
Klasse A: passagerskibe i anden indenrigsfart end fart, der er
omfattet af klasse B, C og D.
Klasse B: passagerskibe i indenrigsfart, hvorunder de på intet tids-
punkt er mere end 20 sømil fra kystlinjen, og hvorskibbrudne kan bringes i land ved middeltidevandshøjde.
Klasse C: passagerskibe i indenrigsfart i havområder, hvor sandsyn-
ligheden for en signifikant bølgehøjde på over 2,5 m ermindre end 10 % beregnet på årsbasis for helårsdrift eller
over en bestemt mindre del af året for drift i denne
periode (f. eks. drift i sommerhalvåret); skibene må påintet tidspunkt være mere end 15 sømil fra en nødhavneller mere end 5 sømil fra kystlinjen, hvor skibbrudnekan bringes i land ved middeltidevandshøjde.
Klasse D: passagerskibe i indenrigsfart i havområder, hvor sandsyn-
ligheden for en signifikant bølgehøjde på over 1,5 m er
mindre end 10 % beregnet på årsbasis for helårsdrift ellerover en bestemt mindre del af året for drift i denneperiode (f. eks. drift i sommerhalvåret); skibene må påintet tidspunkt være mere end 6 sømil fra en nødhavn ellermere end 3 sømil fra kystlinjen, hvor skibbrudne kan
bringes i land ved middeltidevandshøjde.
2. Efter proceduren i artikel 9 opstilles og ajourføres der er liste
over havområder på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne.Medlemsstaterne skal senest seks måneder inden gennemførelsesdatoeni artikel 14, stk. 1, give oplysning om havområderne inden for deres
jurisdiktion med afgrænsning af zoner for helårssejlads og eventuel
sæsonsejlads med de forskellige skibsklasser på grundlag af kriteriernei stk. 1. Listen offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende .
3. For højhastighedspassagerfartøjer gælder de kategorier, som er
defineret i kapitel I, regel 1.4.10 og 1.4.11, i koden for højhastigheds-fartøjer.
Artikel 5
Anvendelse
1. Såvel nye som eksisterende passagerskibe og højhastighedspassa-
gerfartøjer, som er i indenrigsfart, skal opfylde de relevante
sikkerhedsregler, der er fastsat i dette direktiv.
2. Medlemsstaterne må ikke med begrundelse i direktivet nægte at
give passagerskibe og højhastighedspassagerfartøjer tilladelse til drift iindenrigsfart, hvis direktivets krav er opfyldt, herunder yderligere krav,som en medlemsstat stiller i henhold til artikel 7, stk. 1.
Hver enkelt medlemsstat skal i sin egenskab af flagstat anerkende
sikkerhedscertifikater for højhastighedsfartøj og driftstilladelser, som
en anden medlemsstat har udstedt for højhastighedspassagerfartøjer,eller det i artikel 11 nævnte sikkerhedscertifikat for passagerskibe,som en anden medlemsstat har udstedt for passagerskibe, når disse eri indenrigsfart.
3. En værtsstat kan foretage inspektion af passagerskibe og højha-
stighedspassagerfartøjer i indenrigsfart og kontrollere deres
dokumenter i henhold til bestemmelserne i direktiv 95/21/EF.
4. Alt udstyr om bord på skibe, som er opregnet i bilag A.1 til
direktiv 96/98/EFog opfylder nævnte direktivs bestemmelser, anses atvære i overensstemmelse med bestemmelserne i nærværende direktiv,uanset om det i bilag I kræves, at udstyret skal godkendes og prøvesmed tilfredsstillende resultat af flagstatens administration.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 7
▼B
Artikel 6
Sikkerhedsbestemmelser
1. For nye og eksisterende passagerskibe i klasse A, B, C og D
gælder følgende:
a) Konstruktion og vedligeholdelse af skrog, hoved- og hjælpema-
skineri samt elektriske og automatiske anlæg skal være ioverensstemmelse med de standarder, der er specificeret for klassi-fikationen i reglerne fra en anerkendt organisation ellerækvivalente regler, som en administration anvender i overensstem-
melse med artikel 14, stk. 2, i direktiv 94/57/EF.
b) Bestemmelserne i kapitel IV, herunder ændringerne af 1988 vedrø-
rende GMDSS, V og VI i Solas-konventionen af 1974 som ændret
på datoen for vedtagelsen af dette direktiv finder anvendelse.
c) Bestemmelserne i regel 12, kapitel V, i Solas-konventionen af
1974, som ændret på datoen for vedtagelsen af dette direktiv, omnavigationsudstyr om bord på skibe finder anvendelse. Navigati-
onsudstyr om bord på skibe, som er opregnet i bilag A.1 til
direktiv 96/98/EF, og som opfylder nævnte direktivs bestemmelser,anses at opfylde typegodkendelseskravene i Solas-regel V/12(r).
2. For nye passagerskibe gælder følgende:a) Generelle bestemmelser
i) Nye passagerskibe i klasse A skal opfylde samtlige krav i
Solas-konventionen af 1974 som ændret på datoen for vedta-gelsen af dette direktiv og de krav, der er specificeret i
nærværende direktiv og bilag I hertil. Hvad angår de regler,
hvor Solas overlader fortolkningen til administrationen, læggerflagstatens administration den fortolkning, der fremgår af bilagI, til grund.
ii) Nye passagerskibe i klasse B, C og D skal opfylde de speci-
fikke relevante krav, der er indeholdt i dette direktiv og bilagI hertil.
b) Bestemmelser om lastelinjer
i) Alle nye passagerskibe med en længde på 24 m og derover
skal opfylde den internationale konvention om lastelinjer af1966.
ii) Kriterier med et sikkerhedsniveau, som svarer til kriterierne i
den internationale konvention om lastelinjer af 1966, skal forså vidt angår længde og klasse finde anvendelse på skibe med
en længde på mindre end 24 m.
iii) Uanset bestemmelserne i nr. i) og ii) er nye passagerskibe i
klasse D undtaget fra kravet om minimumsbovhøjde i den
internationale konvention om lastelinjer af 1966.
iv) Der skal være heldæk på nye passagerskibe i klasse A, B, C
og D.
3. For eksisterende passagerskibe gælder følgende:a) Eksisterende passagerskibe i klasse A skal opfylde de regler for
eksisterende passagerskibe, der er defineret i Solas-konventionen
af 1974 som ændret på datoen for vedtagelsen af dette direktiv,
og de krav, der er specificeret i nærværende direktiv og bilag Ihertil. For så vidt angår de regler, hvor Solas overlader fortolk-ningen til administrationen, lægger administrationen denfortolkning, der fremgår af bilag I, til grund.
b) Eksisterende passagerskibe i klasse B skal opfylde de relevante
specifikke krav i dette direktiv samt bilag I hertil.
c) Eksisterende passagerskibe i klasse C og D skal opfylde de rele-
vante specifikke krav i nærværende direktiv og i bilag I, kapitelIII, samt — i forhold, der ikke er omfattet af nævnte bestemmelser— flagstatens administrations regler. Sådanne regler skal tilveje-bringe et sikkerhedsniveau, der er ækvivalent medsikkerhedsniveauet i kapitel II-1 og II-2 i bilag I, idet de tager1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 8
▼B
hensyn til de specifikke lokale driftsforhold i de havområder, de
pågældende skibe må sejle i.
Inden eksisterende passagerskibe i klasse C og D kan indsættes i
indenrigsrutefart i en værtsstat, skal flagstatens administration
opnå værtslandets tilslutning til disse regler.
d) Er en medlemsstat af den opfattelse, at de regler, en værtsstats
administration kræver opfyldt i henhold til litra c), er urimelige,underretter den straks Kommissionen herom. Kommissionentræffer da forberedelser til at træffe beslutning efter proceduren i
artikel 9.
e) Større reparationer, ombygninger og forandringer samt udrustning i
forbindelse hermed skal være i overensstemmelse med kravene fornye skibe i stk. 2, litra a). Ombygning af et eksisterende skib, somkun har til formål at højne dets overlevelsesevne, anses ikke somen større ombygning.
f) Bestemmelserne i litra a), medmindre der fastsættes tidligere datoer
i Solas-konventionen af 1974 og bestemmelserne i litra b) og c),
medmindre der fastsættes tidligere datoer i bilag I, finder ikkeanvendelse på skibe, hvis køl var lagt, eller som befandt sig på ettilsvarende konstruktionsstadium:
i) før 1. januar 1940: indtil 1. juli 2006
ii) 1. januar 1940 eller senere, men inden 31. december 1962:
indtil 1. juli 2007
iii) 1. januar 1963 eller senere, men inden 31. december 1974:
indtil 1. juli 2008
iv) 1. januar 1975 eller senere, men inden 31. december 1984:
indtil 1. juli 2009
v) 1. januar 1985 eller senere, men inden datoen i artikel 14, stk.
1: indtil 1. juli 2010.
g) Som en undtagelse kan eksisterende passagerskibe i klasse A og B,
som før den 1. januar 1996 kun sejlede i indenrigsfart mellemhavne i Grækenland, undtages fra at opfylde kravene i regel II-1/B/8-1 og II-1/B/8-2 i Solas-konventionen af 1974 eller i bilag I til
dette direktiv og fra regel II-2/B/16 i bilag I til dette direktiv under
forudsætning af, at de opfylder følgende betingelser:
i) pr. 1. oktober 2000 skal deres alder regnet fra den dato, hvor
deres køl blev lagt, eller hvor de befandt sig på et tilsvarendekonstruktionsstadium som fastlagt i artikel 2, litra g), være
over 27 år
ii) de må fortsat kun sejle i indenrigsfart mellem havne i
Grækenland, og
iii) de skal ophøre med at sejle i indenrigsfart, inden de når en
levealder af 35 år.
Derudover kan passagerskibe i klasse A og B, som sejler under græsk
flag, og som er overført til indenrigsfart mellem havne i Grækenlandfør direktivets ikrafttrædelsesdato, ligeledes undtages under forudsæt-ning af, at de på det tidspunkt, hvor de blev overført, fuldt udopfyldte gældende internationale standarder, og at de opfylder betingel-serne i nr. i), ii) og iii).
Med henblik på denne undtagelse skal Grækenland senest tre måneder
efter datoen for vedtagelsen af dette direktiv sende Kommissionen enfuldstændig fortegnelse over alle eksisterende passagerskibe i klasse A
og B, som opfylder ovennævnte betingelser, herunder for hvert skib
detaljerede oplysninger om navn, kodenumre eller -bogstaver, registre-ringshavn, passagerkapacitet, eventuelt IMO-nummer, klasse og dendato, hvor kølen blev lagt, eller hvor skibet befandt sig på et tilsva-rende konstruktionsstadium. Denne fortegnelse skal offentliggøres i De
Europæiske Fællesskabers Tidende .
Den undtagelse, som indrømmes for sådanne skibe, skal udtrykkeligt
nævnes i deres sikkerhedscertifikat for passagerskibe.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 9
▼B
4. For højhastighedspassagerfartøjer gælder følgende:
a) Højhastighedspassagerfartøjer, som er bygget, eller som har
undergået større reparationer, ombygninger eller forandringer efter1. januar 1996, skal opfylde kravene i regel X/3 i Solas-konventi-
onen af 1974, medmindre
— kølen var lagt, eller et tilsvarende konstruktionsstadium var
nået, senest på datoen for dette direktivs ikrafttræden, og
— aflevering og indsætning i fart skal ske senest seks måneder
efter dette direktivs ikrafttræden, og
— fartøjet fuldt ud opfylder kravene i sikkerhedskoden for Dyna-
mically Supported Craft (DSC-koden) indeholdt i IMO-forsamlingens resolution A.373(X) af 14. november 1977, omændret ved Komitéen for Sikkerhed på Søens resolution MSC37 (63) af 19. maj 1994.
b) Højhastighedspassagerfartøjer, som er bygget inden 1. januar 1996,
og som opfylder kravene i koden for højhastighedsfartøjer, skalfortsat være i drift som certificeret efter denne kode.
Højhastighedspassagerfartøjer, som er bygget inden 1. januar 1996,
og som ikke opfylder kravene i koden for højhastighedsfartøjer, må
ikke være i indenrigsfart, medmindre de allerede var i indenrigsfart
i en medlemsstat på datoen for dette direktivs ikrafttræden, ihvilket tilfælde de kan få tilladelse til fortsat at være i indenrigsfarti den pågældende medlemsstat. Sådanne fartøjer skal opfyldekravene i DSC-koden som ændret.
c) Konstruktion og vedligeholdelse af højhastighedspassagerfartøjer
og deres udstyr skal være i overensstemmelse med en anerkendtorganisations regler for klassifikation af højhastighedsfartøjer ellertilsvarende regler, som en administration anvender i overensstem-melse med artikel 14, stk. 2, i direktiv 94/57/EF.
Artikel 7
Supplerende og tilsvarende sikkerhedskrav samt undtagelser og
sikkerhedsforanstaltninger
1. Supplerende sikkerhedskravFinder en medlemsstat eller en gruppe medlemsstater, at gældende
sikkerhedskrav bør skærpes i bestemte situationer, som skyldes særligelokale forhold, og kan den godtgøre nødvendigheden heraf, kan deneller de efter proceduren i stk. 4 vedtage bestemmelser til at skærpe
sikkerhedskravene.
2. Tilsvarende sikkerhedskrav
En medlemsstat kan efter proceduren i stk. 4 vedtage bestemmelser
med krav, der svarer til reglerne i bilag I, hvis sådanne tilsvarende
krav er mindst lige så effektive som reglerne i bilag I.
3. Undtagelser
Når blot sikkerhedsniveauet ikke derved bliver lavere, kan en medlems-
stat efter proceduren i stk. 4 vedtage bestemmelser, hvorved skibe
undtages fra visse bestemte krav i direktivet i forbindelse med inden-rigsfart i denne stat, herunder dens øhavsfarvande, som ikke modtagerpåvirkninger fra åbent hav under visse driftsforhold, såsom mindresignifikant bølgehøjde, sæsonsejlads, dagsejlads, sejlads under passendeklimatiske forhold eller kortvarig sejlads, eller hvis redningstjenesten
ligger i nærheden.
4. En medlemsstat, der benytter stk. 1, 2 eller 3, skal følge følgende
procedure:
a) Medlemsstaten underretter Kommissionen om de bestemmelser,
den agter at vedtage, så detaljeret, at det godtgøres, at sikkerheds-
niveauet fortsat er forsvarligt.
b) Hvis det inden for en periode på seks måneder efter underretningen
under anvendelse af proceduren i artikel 9, skønnes, at de påtænktebestemmelser er ubegrundede, forlanges det, at den pågældende1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 10
▼B
medlemsstat ændrer de påtænkte bestemmelser eller undlader at
vedtage dem.
c) Vedtagne bestemmelser skal udmøntes i den relevante nationale
lovgivning og meddeles Kommissionen, som dernæst underretterde øvrige medlemsstater derom.
d) De nævnte bestemmelser skal anvendes på alle passagerskibe i
samme klasse og på fartøjer, der sejler under samme nærmerebeskrevne forhold, uden forskelsbehandling med hensyn til flagstateller rederiets nationalitet og forretningssted.
e) De i stk. 3 nævnte bestemmelser er kun gældende, så længe skibets
eller fartøjets sejlads foregår under de beskrevne forhold.
5. Sikkerhedsforanstaltninger
Finder en medlemsstat, at et passagerfartøj i indenrigsfart inden for
denne stat, selv om det opfylder dette direktivs krav, frembyderalvorlig fare for sikkerheden for liv eller ejendom eller for miljøet,kan den suspendere fartøjets drift eller påbyde yderligere sikkerhedsfor-anstaltninger, indtil faren er bragt til ophør.
Under sådanne omstændigheder anvendes følgende fremgangsmåde:
a) Medlemsstaten underretter straks Kommissionen og de øvrige
medlemsstater om sin beslutning og begrunder den udførligt.
b) Kommissionen undersøger, om suspensionen eller de yderligere
foranstaltninger er berettiget på grund af alvorlig fare for sikker-heden eller miljøet.
c) Efter proceduren i artikel 9 besluttes det, om medlemsstatens
beslutning om at suspendere fartøjets drift eller at påbyde yderli-gere foranstaltninger er berettiget på grund af alvorlig fare forsikkerheden for liv og ejendom eller for miljøet, samt, hvis beslut-
ningen ikke er berettiget, at den pågældende medlemsstat skal
tilbagekalde suspensionen eller sikkerhedsforanstaltningerne.
Artikel 8
Tilpasninger
Efter proceduren i artikel 9 kana) i) definitionerne i artikel 2, litra a), b), c), d) og t)
ii) bestemmelserne i artikel 10 vedrørende procedurer og
retningslinjer for syn
tilpasses til den internationale udvikling, især inden for IMO
b) bilag I ændres med henblik på gennemførelse i dette direktiv af
senere ændringer af internationale konventioner.
Artikel 9
Udvalg
Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 12, stk. 1,
i direktiv 93/75/EF. Udvalget fungerer som foreskrevet i samme arti-kels stk. 2 og 3.
Artikel 10
Syn
1. Nye passagerskibe skal af flagstatens administration underkastes
følgende syn:
a) Et syn, før skibet sættes i fart.
b) Et periodisk syn én gang hver tolvte måned.
c) Yderligere syn efter behov.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 11
▼B
2. Eksisterende passagerskibe skal af flagstatens administration
underkastes følgende syn:
a) Et syn, før skibet sættes i indenrigsfart i en værtsstat, eller senest
tolv måneder efter direktivets gennemførelsesdato som omhandlet iartikel 14, stk. 1, for eksisterende skibe i indenrigsfart i den
medlemsstat, hvis flag det har ret til at føre.
b) Et periodisk syn én gang hver tolvte måned.c) Yderligere syn efter behov.
3. Højhastighedspassagerfartøjer, som i henhold til artikel 6, stk. 4,
skal opfylde kravene i koden for højhastighedsfartøjer, skal synes afflagstatens administration som krævet i koden for højhastighedsfartøjer.
4. De procedurer og retningslinjer for syn med henblik på sikker-
hedscertifikat for passagerskibe, som er fastsat i IMO-forsamlingensresolution A.746(18) af 4. november 1993 om retningslinjer for synunder det harmoniserede system for syn og certificering, således somdisse bestemmelser foreligger på datoen for vedtagelsen af dette
direktiv, eller procedurer, som skal føre til samme mål, skal følges.
5. De i stk. 1, 2 og 3 omhandlede syn foretages af flagstatens admi-
nistrations egen autoriserede tilsynsførende eller af tilsynsførende fra
en anerkendt organisation eller af en medlemsstat, som flagstaten har
bemyndiget til at foretage syn, til kontrol af, at alle relevante krav idirektivet er opfyldt.
Artikel 11
Certifikater
1. Nye og eksisterende passagerskibe skal være forsynet med et
sikkerhedscertifikat for passagerskibe i overensstemmelse med dettedirektiv. Certifikatet udformes som vist i bilag II. Det udstedes af flag-
statens administration, efter at der er foretaget et syn, før skibet sættes i
fart, som omhandlet i artikel 10, stk. 1, litra a), og stk. 2, litra a).
2. Sikkerhedscertifikatet for passagerskibe udstedes for en periode
på højst tolv måneder. Certifikatets gyldighed kan forlænges af flagsta-
tens administration med op til en måned fra den derpå angivneudløbsdato. Gives der forlængelse, begynder certifikatets nye gyldig-hedsperiode på det oprindelige certifikats udløbsdato indenforlængelsen.
Fornyelse af sikkerhedscertifikatet for passagerskibe gives efter et
periodisk syn som omhandlet i artikel 10, stk. 1, litra b), og stk. 2, litrab).
3. For højhastighedspassagerfartøjer, som opfylder kravene i koden
for højhastighedsfartøjer, skal flagstatens administration udstede sikker-hedscertifikat og driftstilladelse for højhastighedsfartøj efter
bestemmelserne i koden for højhastighedsfartøjer.
For højhastighedspassagerfartøjer, som opfylder kravene i DSC-koden
med senere ændringer, skal flagstatens administration udstede DSC-
bygge- og udstyrscertifikat og DSC-driftstilladelse efter bestemmel-serne i DSC-koden.
Inden der udstedes driftstilladelse for højhastighedspassagerfartøjer i
indenrigsfart i en værtsstat, træffes der aftale mellem flagstatens admi-nistration og værtsstaten om eventuelle særlige driftsvilkår for fartøjet iden pågældende stat. Flagstatens administration anfører sådanne vilkårpå driftstilladelsen.
4. Undtagelser, der indrømmes for skibe eller fartøjer i henhold til
bestemmelserne i artikel 7, stk. 3, anføres på skibets eller fartøjetscertifikat.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 12
▼B
Artikel 12
Solas-regler
For passagerskibe i udenrigsfart gælder følgende:1) Når dette direktiv træder i kraft, anmoder Fællesskabet Den Inter-
nationale Søfartsorganisation om
a) at fremskynde det arbejde, der er i gang inden for IMO med
henblik på revision af de regler i Solas-konventionen af 1974
kapitel II-1, II-2 og III, som indeholder formuleringer, hvisfortolkning er overladt til administrationerne, fastlæggelse afen harmoniseret fortolkning af disse regler samt ændring afreglerne i overensstemmelse med en sådan fortolkning
b) at træffe foranstaltninger til, at det bliver obligatorisk at
anvende principperne bag bestemmelserne i MSC-cirkulærenr. 606 om havnestaters accept af Solas-undtagelser.
2) Den i nr. 1 nævnte anmodning fremsættes af formanden for Rådet
og Kommissionen på grundlag af de harmoniserede regler i bilag I.
Alle medlemsstaterne skal gøre deres yderste for at sikre, at IMOhurtigt udarbejder de nævnte regler og foranstaltninger.
Artikel 13
Sanktioner
Medlemsstaterne fastsætter selv sanktionerne for overtrædelse af de
nationale bestemmelser, der vedtages i henhold til dette direktiv, ogtræffer de fornødne foranstaltninger til at sikre, at sanktionernegennemføres. Sanktionerne skal være effektive, rimelige og præventive.
Artikel 14
Gennemførelse
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative
bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1.
juli 1998.
2. Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en
henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsagesaf en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fast-sættes af medlemsstaterne.
3. Medlemsstaterne meddeler straks Kommissionen teksten til de
vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der
er omfattet af dette direktiv. Kommissionen underretter de øvrige
medlemsstater herom.
Artikel 15
Ikrafttrædelse
Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Artikel 16
Adressat
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 13
▼M1
BILAG I
SIKKERHEDSBESTEMMELSER FOR NYE OG EKSISTERENDE PASSAGERSKIBE I
INDENRIGSFART
Indholdsfortegnelse
KAPITEL I — ALMINDELIGE BESTEMMELSER
KAPITEL II-1 — KONSTRUKTION — INDDELING OG STABILITET, MASKINERI OG ELEK-
TRISKE ANLÆG
Afsnit A — Almindelige bestemmelser
1. Definitioner til afsnit (R 2) ( 1 )
2. Definitioner til Afsnit , D og E (R 3)
Afsnit B — Intakt stabilitet, inddeling og stabilitet ved havari
1. Intakt stabilitet Resolution A.749 (18)
2. Vandtæt inddeling3. Fyldningslængde (R 4)4. Tilladt rumlængde (R 6)5. Fyldbarhed (R 5)6. Inddelingsfaktor
7. Særlige krav med hensyn til inddelingen (R 7)
8. Stabilitet ved havari (R 8)8-1. Ro-ro-passagerskibes stabilitet ved havari (R 8-1)8-2. Særlige krav til ro-ro-passagerskibe, som befordrer 400 passagerer eller derover (R 8-2)8-3. Særlige forskrifter for andre passagerskibe end ro-ro-passagerskibe, der befordrer 400 personer
eller derover
9. Peak- og maskinrumsskotter (R 10)10. Dobbeltbunde (R 12)11. Fastsættelse, mærkning og angivelse af inddelingslastelinjer (R 13)12. Konstruktion og første afprøvning af vandtætte skotter osv. (R 14)13. Åbninger i vandtætte skotter (R 15)
14. Skibe, der befordrer lastbiler med ledsagende personale (R 16)
15. Åbninger i yderklædningen under nedsænkningslinjen (R 17)16. Passagerskibes vandtæthed over nedsænkningslinjen (R 20)17. Lukning af lastporte (R 20-1)17-1. Vandtæthed mellem ro-ro-dækket (skotdækket) og underliggende rum (R 20-2)17-2. Adgang til ro-ro-dæk (R 20-3)17-3. Lukning af skotter på ro-ro-dækket (R 20-4)18. Stabilitetsoplysninger (R 22)19. Havarikontrolplaner (R 23)20. Integritet af skrog og overbygning, lækforebyggelse og kontrol (R 23-2)3821. Mærkning, periodisk betjening og eftersyn af vandtætte døre m. v. (R 24)3922. Indførsler i skibsdagbog (R 25)23. Hejsbare platforme og ramper til biler24. Rækværk
Afsnit C — Maskineri
1. Almindelige bestemmelser (R 26)
2. Forbrændingsmotorer (R 27)3. Lænsearrangement (R 21)4. Antal og type lænsepumper (R 21)5. Bakevne (R 28)6. Styreanlæg (R 29)7. Yderligere krav for elektriske og elektrohydrauliske styreanlæg (R 30)488. Ventilationssystemer i maskinrum (R 35)9. Kommunikation mellem kommandobro og maskinrum (R 37)1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 14
▼M1
10. Maskinmesteralarm (R 38)
11. Nødinstallationers placering (R 39)
12. Kontrolforanstaltninger for maskineri (R 31)
13. Damprørsystemer (R 33)14. Trykluftsystemer (R 34)15. Beskyttelse mod støj (R 36)16. Elevatorer
Afsnit D — Elektriske installationer
1. Almindelige bestemmelser (R 40)
2. Elektrisk hovedenergikilde og belysningsanlæg (R 41)
3. Elektrisk nødenergikilde (R 42)4. Supplerende nødbelysning for ro-ro-skibe (R 42-1)5. Forholdsregler mod stød, brandfare og andre faremomenter af elektrisk art (R 45) 56
Afsnit E — Yderligere krav til periodisk ubemandede maskinrum
Særlige overvejelser (R 54)
1. Almindelige bestemmelser (R 46)
2. Forholdsregler mod brand (R 47)3. Beskyttelse mod fyldning (R 48)4. Styring af fremdrivningsmaskineriet fra kommandobroen (R 49)5. Kommunikation (R 50)
6. Alarmanlæg (R 51)
7. Sikkerhedssystemer (R 52)8. Særlige krav for maskin- og kedelinstallationer samt for elektriske installationer (R 53) 619. Automatisk kontrol- og alarmsystem (R 53.4)
KAPITEL II-2 — BRANDSIKRING, OPDAGELSE OG SLUKNING AFBRAND
Afsnit A — Almindelige bestemmelser
1. Grundlæggende principper (R 2)
2. Definitioner (R 3)3. Brandpumper, hovedbrandledninger, brandstudse, brandslanger og strålespidser (R 4) 694. Fast anbragte brandslukningsanlæg (R 5+8+9+10)5. Transportable ildslukkere (R 6)
6. Ildslukningsinstallationer i maskinrum (R 7)
7. Særlige foranstaltninger i maskinrum (R 11)8. Automatiske sprinkler-, brandvisnings- og brandalarmanlæg (R 12)9. Fast anbragt brandvisnings- og brandalarmanlæg (R 13)10. Installationer for brændselsolie, smøreolie og andre brændbare olier (R 15)9011. Brandudrustning (R 17)12. Forskellige bestemmelser (R 18)13. Brandkontrolplaner (R 20)14. Beredskab og vedligeholdelse15. Instruktion, bådmanøvrer og øvelser16. Operations
Afsnit B — Brandsikkerhedsforanstaltninger
1. Konstruktion (R 23)
2. Lodrette hovedzoner og vandrette zoner (R 24)3. Skotter inden for en lodret hovedzone (R 25)4. Skotters og dæks brandmodstandsevne i nye skibe, der kan befordre over 36 passagerer (R 26)
107
5. Skotters og dæks brandmodstandsevne i nye skibe, der kan befordre højst 36 passagerer og i
eksisterende klasse -skibe, der kan befordre over 36 passagerer (R 27)
6. Udgangsveje (R 28)6-1. Udgangsveje på ro-ro-passagerskibe (R 28-1)7. Gennemføringer og åbninger i klasse - og B-inddelinger (R 30, 31)1261998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 15
▼M1
8. Beskyttelse af trapper og elevatorer i aptering og tjenesterum (R 29)130
9. Ventilationssystemer (R 32)
10. Vinduer og koøjer (R 33)
11. Begrænset brug af brændbare materialer (R 34)12. Konstruktionsdetaljer (R 35)13. Fast anbragte brandvisnings- og brandalarmanlæg og automatisk virkende sprinkler-, brandvis-
nings- og brandalarmanlæg (R 14) (R 36)
14. Beskyttelse af speciallastrum (R 37)
15. Brandpatruljer samt brandvisnings-, brandalarm- og højttaleranlæg (R 40)146
16. Ombygning af eksisterende klasse -skibe, der kan befordre over 36 passagerer (R 41-1) 14717. Særlige krav for skibe, der transporterer farligt gods (R 41)18. Særlige krav til helikopterfaciliteter
KAPITEL III — REDNINGSMIDLER
1. Definitioner (R 3)
2. Kommunikation, overlevelsesfartøjer og mand over bord-både, personlige redningsmidler (R
6+7+18+21+22)
3. Alarm, betjeningsforskrifter, instruktionsbøger, mønstringsruller og instrukser for nødsituati-
oner (R 6+8+9+18+19)
4. Bemanding af overlevelsesfartøjer og tilsyn (R 10)
5. Mønstrings- og indskibningsarrangementer for overlevelsesfartøjer (R 11+23+25) 1565-1. Forskrifter for ro-ro-passagerskibe (26)5-2. Landingsplads og opsamlingssted for helikopter (R 28)5-3. Beslutningsstøttesystem for skibsføreren (R 29)6. Udsætningssteder (R 12)7. Anbringelse af overlevelsesfartøjer (R 13+24)8. Anbringelse af mand over bord-både (R 14)8a. Anbringelse af MES-systemer (Marine Evacuation System) (R 15)9. Udsætnings- og ombordtagningsarrangementer for overlevelsesfartøj (R 16)16210. Indskibnings-, udsætnings- og ombordtagningsarrangementer for mand over bord-både (R 17)
164
11. Instrukser for nødsituationer (R 19)12. Beredskab, vedligeholdelse og eftersyn (R 20)13. Bådmanøvrer og øvelser (R 19+30)1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 16
▼M1
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Når det udtrykkelig er anført, finder reglerne i dette bilag anvendelse på nye og
eksisterende passagerskibe i klasse A, B, C og D i indenrigsfart.
Nye skibe i klasse B, C og D med en længde på under 24 m skal opfylde
kravene i regel II-1/B/2 til og med II-1/B/8 og II-1/B/10 i dette bilag,
medmindre administrationen i den stat, hvis flag sådanne skibe har ret til at sejle
under, sikrer, at de opfylder flagstatens nationale regler, og at sådanne regler
garanterer et tilsvarende sikkerhedsniveau.
Når reglerne i dette bilag ikke gælder for nye skibe med en længde på under
24 m, skal flagstatens administration sikre, at sådanne skibe gennem opfyldelse
af de nationale regler ligger på et tilsvarende sikkerhedsniveau.
Eksisterende skibe i klasse og D behøver ikke at opfylde reglerne i kapitel II-
1 og II-2 i nærværende bilag, når administrationen i den stat, hvis flag sådanne
skibe har ret til at sejle under, sikrer, at de opfylder flagstatens nationale regler,
og at sådanne regler garanterer et tilsvarende sikkerhedsniveau.
Når der i dette bilag kræves, at et eksisterende skib skal opfylde en IMO-resolu-
tion, behøver skibe, der er bygget inden to år efter datoen for vedtagelsen af den
pågældende resolution, ikke at opfylde denne under forudsætning af, at de
opfylder den eventuelle tidligere, endnu gældende resolution.
Ved væsentlige reparationer, ombygninger og forandringer forstås for eksempel:
— Forandringer, som i væsentlig grad ændrer et skibs dimensioner
f. eks. forlængelse ved tilføjelse af et nyt midterstykke
— Forandringer, som i væsentlig grad ændrer et skibs kapacitet med hensyn til
passagerbefordring
f. eks. omdannelse af vogndækket til passagerrum
— Forandringer, som i væsentlig grad forøger et skibs levetid
f. eks. renovering af passagerrum på et helt dæk.
Angivelsen »(R…)« efter adskillige overskrifter til regler i dette bilag henviser
til Solas-konventionen af 1974 som ændret, der har dannet grundlag for reglerne
i dette bilag.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 17
▼M1
KAPITEL II-1
KONSTRUKTION — INDDELING OG STABILITET, MASKINERI OG
ELEKTRISKE ANLÆG
AFSNIT A
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
1. Definitioner til afsnit B (R 2) ( 1 )
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 .1 Inddelingslastelinje er den vandlinje, der lægges til grund ved
bestemmelse af skibets inddeling.
.2Dybeste inddelingslastelinje er den vandlinje, der svarer til den
største dybgang, som er tilladt efter de inddelingskrav, der finder
anvendelse.
.2Skibets længde er længden målt mellem perpendikulærer oprejst i yder-
punkterne af den dybeste inddelingslastelinje.
.3Skibets bredde er den største bredde fra yderkant af spant til yderkant af
spant målt ved eller under den dybeste inddelingslastelinje.
.4Dybganger den lodrette afstand fra kølens overkant midtskibs til den
pågældende inddelingslastelinje.
.5Dødvægter forskellen i tons mellem et skibs deplacement i vand med en
massefylde på 1,025 ved den lastevandlinje, der svarer til det tildelte
sommerfribord og skibets letvægt.
.6Letvægter et skibs deplacement uden last, brændstof, smøreolie, ballast-
vand, ferskvand og fødevand i tanke, skibsproviant samt passagerer og
besætning og disses effekter.
.7Skotdæker det øverste dæk, hvortil de vandtætte tværskibsskotter er ført
op.
.8Nedsænkningslinje er en linje trukket mindst 76 mm under overkanten af
skotdækket i borde.
.9Et rums fyldbarhed er den procentdel af rummet, der kan fyldes af vand.
Rumindholdet af et rum, der strækker sig op over nedsænkningslinjen,
skal kun måles til højde med denne linje
.10Maskinrum regnes for at strække sig fra kølens overkant til nedsæn-
kningslinjen og mellem de yderste vandtætte tværskibs hovedskotter, der
afgrænser de rum, hvori hoved- og hjælpefremdrivningsmaskineri samt
kedler, der er nødvendige til fremdrivning, er opstillet.
.11Passagerrum er de rum, der er indrettet til passagerers ophold og brug,
bortset fra bagage-, stores-, proviant- og postrum.
.12Vandtætbetyder, at den pågældende konstruktion er i stand til at hindre,
at vand gennem konstruktionen passerer i nogen retning under den vand-
søjle, der sandsynligvis vil opstå i ubeskadiget eller beskadiget stand.
.13Vejrtætbetyder, at der uanset forholdene på søen ikke vil trænge vand
ind i skibet.
.14Ro-ro-passagerskib er et passagerskib med ro-ro-lastrum eller speciallas-
trum som defineret i regel II-2/A/2.
2 Definitioner til afsnit C, D og E (R 3)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 .1 Kontrolsystem for styreanlæg er det middel, hvormed ordrer over-
føres fra kommandobroen til styreanlæggets drivanordninger.
Kontrolsystemet for styreanlæg omfatter sende- og modtageapparater,
hydrauliske kontrolpumper og dermed forbundne motorer, kontrolap-
parater, rørledninger og kabler.
.2Hovedstyreanlæg er maskineriet, roraktivatorerne og de eventuelle
kraftenheder til styreanlægget med dertil hørende udstyr samt midler
til overførsel af det fornødne torsionsmoment til rorstammen (f.eks.
rorpind eller kvadrant) for bevægelse af roret med henblik på styring
af skibet under normale driftsforhold.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 18
▼M1
.2Drivanordning til styreanlæg er:
.1 hvor det drejer sig om elektriske styreanlæg, en elektrisk motor med
tilhørende elektrisk udstyr
.2 hvor det drejer sig om elektrohydrauliske styreanlæg, en elektrisk
motor med tilhørende elektrisk udstyr og tilsluttet pumpe
.3 hvor det drejer sig om andet hydraulisk styreanlæg, en drivmotor
med tilsluttet pumpe.
.3Reservestyreanlæg er det udstyr, der uden at være en del af hovedstyrea-
nlægget er nødvendigt for at styre skibet i tilfælde af, at
hovedstyreanlægget skulle svigte, men som ikke omfatter rorpind,
kvadrant eller komponenter, der tjener samme formål.
.4Normale drifts- og opholdsforhold er forhold, hvorunder skibet som
helhed, maskineriet, anlæg, apparater og hjælpemidler til sikring af frem-
driften, styreevne, sikker navigation, sikring mod brand og fyldning,
intern og ekstern kommunikation og signaler, udgangsveje og bådspil
samt indretningen af komfortable opholdsrum er i orden og fungerer
normalt.
.5Nødsituation er en situation, hvor anlæg, der er nødvendige for normale
drifts- og opholdsforhold, ikke fungerer som følge af, at den elektriske
hovedenergikilde svigter.
.6Elektrisk hovedenergikilde er en kilde, der skal forsyne hovedstrømtavlen
med elektrisk energi til fordeling til alle anlæg, der er nødvendige for at
opretholde normale drifts- og opholdsforhold i skibet.
.7Dødt skib er en situation, hvor hovedfremdrivningsanlægget, kedler og
hjælpemaskineri er ude af drift på grund af manglende kraft.
.8Hovedgeneratorstation er det rum, hvor den elektriske hovedenergikilde
findes.
.9Hovedstrømtavle er en strømtavle, der forsynes direkte fra den elektriske
hovedenergikilde, og som skal fordele elektrisk energi til skibets anlæg.
.10Nødstrømtavle er en strømtavle, som i tilfælde af, at den elektriske
hovedenergikilde skulle svigte, forsynes direkte fra den elektriske nøde-
nergikilde eller den midlertidige nødenergikilde, og som skal fordele
elektrisk energi til nødanlæggene.
.11Elektrisk nødenergikilde er en elektrisk energikilde, som skal forsyne
nødstrømtavlen i tilfælde af, at forsyningen fra den elektriske hovedener-
gikilde skulle svigte.
.12Største fart fremover er den største fart, som skibet er konstrueret til at
opretholde på søen ved største dybgang.
.13Største fart agterover er den fart, som skibet skønnes at kunne opnå med
den maksimale bakevne ved største dybgang, som skibet er konstrueret
til.
.14 a)Maskinrum er alle maskinrum af kategori A og alle andre rum, der inde-
holder fremdrivningsmaskineri, kedler, brændselsolieinstallationer,
dampmaskiner, forbrændingsmotorer, generatorer og større elektriske
maskiner, oliefyldningsstationer, kølemaskiner, stabiliseringsanordninger,
maskineri til ventilation og luftkonditionering og lignende rum samt
trunke til disse rum.
.14 b)Maskinrum af kategori A er rum samt trunke til disse rum, som inde-
holder:
.1 forbrændingsmotorer, som benyttes til hovedfremdrivning, eller
.2 forbrændingsmotorer, som benyttes til andre formål end hovedfrem-
drivning, hvor dette maskineri har en samlet ydelse på mindst
375 kW, eller
.3 brændselsoliefyrede kedler eller brændelsolieinstallationer.
.15Kraftaktiverende system er det hydrauliske udstyr, der skal levere kraft til
drejning af rorstammen, omfattende en eller flere drivanordninger med
tilhørende rørledninger og armatur samt en roraktivator. De kraftaktive-
rende systemer kan have fælles maskinkomponenter, f.eks. rorpind,
kvadrant eller rorstamme, og komponenter, der tjener samme formål.
.16Kontrolrum er rum, hvor radiostationen, hovednavigationsudstyret, nøde-
nergianlægget eller de centrale installationer for brandmelding eller
brandkontrol er anbragt.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 19
▼M1
AFSNIT B
INTAKT STABILITET, INDDELING OG STABILITET VED HAVARI
1 Intakt stabilitet resolution A.749 (18)
NYE SKIBE I KLASSE A, B, C OG D MED EN LÆNGDE PÅ 24 M OG
DEROVER:
Nye skibe i alle klasser skal opfylde de relevante bestemmelser for passagers-
kibe i Code on Intact Stability (koden for intakt stabilitet), som den
4. november 1993 blev vedtaget af IMO på generalforsamlingens 18. samling
ved resolution A.749 (18)
Hvis medlemsstaterne anser det for uhensigtsmæssigt at anvende kriteriet ved
hårdt vejr og rulning i IMO-resolution A.749 (18), kan der benyttes en alternativ
metode, der sikrer tilfredsstillende stabilitet. Dette skal over for Kommissionen
underbygges med dokumentation for, at der opnås et tilsvarende stabilitetsni-
veau.
EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE A OG B MED EN LÆNGDE PÅ 24 M
OG DEROVER:
Alle eksisterende skibe i klasse A og B skal i alle lastekonditioner opfylde
følgende stabilitetskriterier efter behørig korrigering for den frie overflade af
væsker i tanke under forudsætningerne i punkt 3.3 i IMO-resolution A.749
(18), eller tilsvarende.
(a) Arealet under kurven for den oprettende stabilitetsarm (GZ-kurven) skal
være mindst:
(i) 0,055 radianmeter op til en krængningsvinkel på 30º
(ii) 0,09 radianmeter op til en krængningsvinkel på 40º eller indstrøm-
ningsvinklen, dvs. den krængningsvinkel, hvorved åbninger i skrog,
overbygninger og dækshuse, der ikke kan lukkes vejrtæt, kommer
under vand, hvis denne er mindre end 40º
(iii) 0,03 radianmeter mellem krængningsvinklerne på 30º og 40º eller
mellem 30º og indstrømningsvinklen, hvis denne er mindre end 40º.
(b) Den oprettende stabilitetsarm GZ skal være mindst 0,20 m ved en kræng-
ningsvinkel på 30º eller derover.
(c) Den maksimale oprettende stabilitetsarm GZ skal helst forekomme ved en
krængningsvinkel på mere end 30º og i hvert fald ved mindst 25º.
(d) Den initiale tværgående metacenterhøjde skal være mindst 0,15 m.
De lastekonditioner, der skal tages i betragtning for påvisning af overholdelsen
af ovennævnte stabilitetskriterier, skal mindst omfatte de konditioner, der er
anført i punkt 3.5.1.1 i IMO-resolution A.749 (18)
Alle eksisterende skibe i klasse A og B med en længde på 24 meter og derover
skal endvidere overholde de yderligere kriterier angivet i IMO-resolution A.749
(18), punkt 3.1.2.6 (supplerende kriterier for passagerskibe) og punkt 3.2 (krite-
rier ved hårdt vejr og rulning)
Hvis medlemsstaterne anser det for uhensigtsmæssigt at anvende kriteriet ved
hårdt vejr og rulning i IMO-resolution A.749 (18), kan der benyttes en alternativ
metode, der sikrer tilfredsstillende stabilitet. Dette skal over for Kommissionen
underbygges med dokumentation for, at der opnås et tilsvarende stabilitetsni-
veau.
2 Vandtæt inddelingNYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
Alle skibe skal med skotter, der føres vandtæt op til skotdækket, inddeles i
vandtætte rum, hvis maksimumlængde beregnes i henhold til de specifikke
krav nedenfor.
I stedet for disse forskrifter kan reglerne for passagerskibes inddeling og stabi-
litet, svarende til afsnit i kapitel II til Den Internationale Konvention om
Sikkerhed for Menneskeliv på Søen af 1960, jf. IMO-resolution A.265 (VIII),
benyttes, forudsat at de benyttes i deres helhed.
Alle andre dele af den interne konstruktion, som påvirker effektiviteten af
skibets inddeling, skal være vandtætte.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 20
▼M1
3 Fyldningslængde (R 4)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Fyldningslængden på et givet punkt er den største del af skibets længde,
der med det givne punkt som midtpunkt og under de nedenfor angivne
forudsætninger vedrørende fyldbarhed kan være i fri forbindelse med
søen, uden at skibet synker dybere end til nedsænkningslinjen.
.2 For skibe, der ikke har gennemgående skotdæk, kan fyldningslængden for
ethvert punkt bestemmes efter en tænkt gennemgående nedsænknings-
linje, som på intet sted er mindre end 76 mm under overkanten i borde
af det dæk, hvortil skotter og yderklædning er ført vandtæt op.
.3 Hvor en del af en tænkt nedsænkningslinje ligger væsentligt under det
dæk, hvortil skotterne er ført op, kan flagstatens administration tillade
en begrænset lempelse med hensyn til vandtætheden af de dele af skot-
terne, der ligger over nedsænkningslinjen og umiddelbart under det øvre
dæk.
4 Tilladt rumlængde (R 6)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
Den største tilladte længde af et rum, der har sit midtpunkt i et hvilket som helst
punkt på skibets længde, findes ved at multiplicere fyldningslængden med en
dertil bestemt faktor, der kaldes inddelingsfaktoren.
5 Fyldbarhed (R 5)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
De bestemte forudsætninger, der er omtalt i regel 3, vedrører fyldbarheden af
rummene under nedsænkningslinjen.
Ved bestemmelse af fyldningslængden anvendes en gennemsnitlig fyldbarhed af
rum under nedsænkningslinjen som anført i tabellen i regel 8.3.
6 Inddelingsfaktor
Der anvendes følgende inddelingsfaktor:
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D OG EKSISTERENDE RO-RO-PASSA-
GERSKIBE I KLASSE B
1,0, når antallet af personer, som skibet har certifikat til at medføre, er mindre
end 400, og
0,5, når antallet af personer, som skibet har certifikat til at medføre, er større
end eller lig med 400.
Eksisterende ro-ro-passagerskibe i klasse B skal opfylde denne forskrift senest
på datoen for opfyldelse af regel I-1/B/8-2.2.
FOR ANDRE EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B END RO-RO-PASSA-
GERSKIBE: 1,0
7 Særlige krav med hensyn til inddelingen (R 7)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Hvor de vandtætte skotter i en eller flere dele af skibet er ført op til et
højere liggende dæk end i den øvrige del af skibet, og man ønsker at
udnytte denne forlængelse af skotterne i højden ved beregningen af fyld-
ningslængden, kan der anvendes særskilte nedsænkningslinjer for hver
sådan del af skibet, under forudsætning af:
.1 at skibssiderne i hele skibets længde er ført op til det dæk, der svarer
til den øverste nedsænkningslinje, og at alle åbninger i yderklæd-
ningen under dette dæk i hele skibets længde betragtes som
værende under en nedsænkningslinje med henblik på regel 15, og
.2 at de to rum, der støder op til »forskydningen« i skotdækket, begge
ligger inden for den tilladte længde svarende til deres respektive1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 21
▼M1
nedsænkningslinjer, samt at deres samlede længde ikke overstiger
den dobbelte tilladte længde beregnet på grundlag af den nederste
nedsænkningslinje.
.2 Længden af et rum kan overstige den tilladte længde bestemt som anført
i regel 4, forudsat at den samlede længde af hvert par til hinanden
stødende rum, der hver omfatter det pågældende rum, hverken overstiger
fyldningslængden eller den dobbelte tilladte længde, hvis denne er
mindst.
.3 Recesser kan tillades i et hovedtværskibsskot, forudsat at alle dele af
recesserne ligger indenbords for lodrette flader på begge sider af skibet ien afstand fra yderklædningen svarende til en femtedel af skibets bredde
målt vinkelret i højde med diametralplanet ved den dybeste inddelingsla-
stelinje. Enhver del af en reces, der ligger uden for disse grænser, skal
betragtes som en forskydning og er omfattet af punkt 6.
.4 Hvor et hovedtværskibsskot er forsynet med recesser eller forskydninger,
skal der benyttes et tilsvarende plant skot ved bestemmelse af indde-
lingen.
.5 Hvor et vandtæt hovedtværskibsrum er forsynet med lokale inddelinger
og flagstatens administration finder det godtgjort, at hele hovedrummets
rumindhold ikke vil blive fyldt med vand, selv om skibets side måtte
blive beskadiget over en længde af 3,0 m + 3 % af skibets længde, dog
højst 11 m og højst 10 % af skibets længde, idet den mindste længde
lægges til grund, kan der indrømmes en forholdsmæssig forøgelse i den
ellers foreskrevne tilladte længde for et sådant rum. I så fald må rumind-
holdet af den antagne effektive opdrift på den ubeskadigede side ikke
være større end det, der er antaget på den beskadigede side.
Forøgelse i henhold til dette punkt tillades kun, såfremt den må formodes
ikke at forhindre opfyldelse af regel 8.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.6 Et hovedtværskibsskot kan være forsynet med forskydninger, hvis det
opfylder en af følgende betingelser:
.1 Den samlede længde af de to rum, som er adskilt af det pågældende
skot, må ikke overstige 90 % af fyldningslængden, dog højst den
dobbelte tilladte længde; i skibe med en inddelingsfaktor på 1 må
den samlede længde af de pågældende to rum dog ikke overstige
den tilladte længde.
.2 Der foretages en yderligere inddeling ud for forskydningen, så der
opnås samme sikkerhedsniveau, som et plant skot ville give.
.3 Det rum, som forskydningen strækker sig hen over, må ikke over-
stige den tilladte længde, der svarer til en nedsænkningslinje ansat
76 mm under forskydningen.
.7 I skibe med en længde af 100 m og derover skal et af hovedtværskibs-
skotterne agten for forpeaken være anbragt i en afstand fra den forreste
perpendikulær, som ikke er større end den tilladte længde.
.8 Hvis afstanden mellem to på hinanden følgende hovedtværskibsskotter,
de hertil svarende plane skotter eller afstanden mellem tværplanerne
gennem de nærmeste forskudte dele af skotterne, er mindre end 3,0 m
+ 3 % af skibets længde, 11 m eller 10 % af skibets længde, idet den
mindste længde lægges til grund, anses kun det ene af disse skotter for
at udgøre en del af skibets inddeling.
.9 Hvor den påbudte inddelingsfaktor er 0,5, må den samlede længde af to
til hinanden stødende rum ikke overstige fyldningslængden.
8 Stabilitet ved havari (R 8)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1.1 . Et skib skal i ubeskadiget stand have en sådan stabilitet, at det under
alle fartforhold er i stand til at modstå den endelige fyldning af et hvilket
som helst hovedrum, som efter kravene skal ligge inden for fyldnings-
længden.
.1.2 Hvor to til hinanden stødende rum er adskilt af et skot med forskyd-
ninger, der opfylder bestemmelserne i punkt 7.6.1, skal stabiliteten for
det ubeskadigede skib være tilstrækkelig til at modstå fyldning af disse
to til hinanden stødende rum.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 22
▼M1
.1.3 Hvor den påbudte inddelingsfaktor er 0,50, skal stabiliteten for det
ubeskadigede skib være tilstrækkelig til at modstå fyldning af to til
hinanden stødende rum.
.2.1 Kravene i underpunkt .1 bestemmes ved beregninger i overensstemmelse
med punkt .3, .4 og .6, idet der tages højde for skibets dimensions- og
konstruktionsforhold samt de beskadigede rums indretning og belig-
genhed. Ved gennemførelsen af disse beregninger skal skibet antages at
være under de værst tænkelige fartforhold, hvad angår stabilitet.
.2.2 . Hvor det påtænkes at anbringe dæk, inderklædning eller langskibs-
skotter af tilstrækkelig tæthed, så vandindstrømning begrænses
væsentligt, skal der ved beregning tages fornødent hensyn hertil.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D OG EKSISTERENDE RO-RO-PASSA-
GERSKIBE I KLASSE B OG ANDRE EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B
END RO-RO-PASSAGERSKIBE BYGGET DEN 29. APRIL 1990 ELLER
SENERE:
.2.3 Den påkrævede stabilitet i skibets endelige tilstand efter havari og efter
eventuel udligning bestemmes som følger:
.2.3.1 Kurven for den positive, resterende oprettende stabilitetsarm skal
have en minimumsrækkevidde på 15º ud over ligevægtsvinklen.
Denne rækkevidde kan reduceres til mindst 10º, såfremt arealet
under kurven for den oprettende stabilitetsarm er som specificeret
i underpunkt .2.3.2 multipliceret med forholdet 15/rækkevidde,
hvor rækkevidden er udtrykt i grader.
.2.3.2 Arealet under kurven for den oprettende stabilitetsarm skal være
mindst 0,015 radianmeter, målt fra ligevægtsvinklen til den
mindste af følgende vinkler:
.1 den vinkel, hvorved fortsat fyldning sker
.2 22º (målt fra ret køl) i tilfælde af fyldning af ét rum, eller 27º
(målt fra ret køl) i tilfælde af samtidig fyldning af to til
hinanden stødende rum.
.2.3.3 Der skal være en resterende oprettende stabilitetsarm inden for
området for positiv stabilitet, idet der tages højde det største af
følgende krængningsmomenter:
.1 fra sammenstimling af alle passagerer i den ene side
.2 fra udsætning af alle fuldt lastede davit-udsatte overlevelses-
fartøjer på den ene side
.3 forårsaget af vindtrykket som beregnet ved formlen:
GZ meterðÞ ¼krængningsmoment
deplacementþ0;04
idet den oprettende stabilitetsarm dog i intet tilfælde må være
under 0,10 m.
.2.3.4 Med henblik på beregning af krængningsmomenter i punkt .2.3.3
ansættes følgende:
.1 Moment forårsaget af sammenstimling af passagerer:
.1.1 Fire personer pr. M.2
.1.2 En masse på 75 kg for hver passager
.1.3 Passagererne skal fordeles på de tilgængelige dæksa-
realer i skibets ene side på de dæk, hvor
mønstringsstederne er beliggende, på en sådan måde,
at de danner det mest ugunstige krængningsmoment.
.2 Moment forårsaget af udsætning af alle fuldt lastede davit-
udsatte overlevelsesfartøjer i den ene side:
.2.1 Alle redningsbåde og mand over bord-både installeret i
den side, hvortil skibet krænger efter havari, antages at
være blevet svunget ud fuldt lastet og klar til nedfiring.
.2.2 For redningsbåde, der er beregnet til udsætning i fuldt
lastet stand direkte fra det sted, hvor de er anbragt,
anvendes det maksimale krængningsmoment under
udsætning.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 23
▼M1
.2.3 En fuldt lastet davit-udsat redningsflåde fastgjort på
hver davit på den side, hvortil skibet krænger efter
havari, antages at være svunget ud og klar til nedfiring.
.2.4 Personer, der ikke befinder sig i udsvungne rednings-
midler, skal hverken give ekstra krængningsmoment
eller oprettende moment.
.2.5 Redningsmidler på den side af skibet, der er modsat
den side, hvortil skibet krænger, antages at være i stuv-
ningsposition.
.3 Momenter forårsaget af vindtryk:
.3.1 Klasse B: Der regnes med et vindtryk på 120 N/m2.
Klasse C og D: Der regnes med et vindtryk på 80 N/
m2.
.3.2 Som areal ved beregningen benyttes arealet af lateral-
planet af skibet over vandlinjen svarende til
ubeskadiget tilstand.
.3.3 Som momentarm benyttes den lodrette afstand fra et
punkt i en højde af den halve middeldybgang svarende
til ubeskadiget tilstand til det lateralplanets tyngde-
punkt.
.2.4 Ved omfattende fortsat fyldning, dvs. når der herved sker en hurtig
reduktion af den oprettende stabilitetsarm på 0,04 m eller derover, anses
kurven for den oprettende stabilitetsarm for at slutte ved den vinkel,
hvorved den fortsatte fyldning sker, og den rækkevidde og det areal, der
er nævnt i punkt .2.3.1 og .2.3.2, skal måles til denne vinkel.
.2.5 I tilfælde af fortsat fyldning af begrænset karakter, som ikke fortsætter
med uformindsket styrke og forårsager en acceptabel langsom reduktion
af den oprettende stabilitetsarm på mindre end 0,04 m, skal resten af
kurven delvis afsløres ved at antage, at det rum, der fortsat fyldes, er i
denne tilstand fra starten.
.2.6 Ved mellemliggende fyldningstrin skal den maksimale oprettende stabili-
tetsarm være mindst 0,05 m, og rækkevidden for positive oprettende
stabilitetsarme mindst 7º. I alle tilfælde er det kun nødvendigt at antage
ét brud på skroget og én fri overflade.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.3. Ved beregning af stabiliteten efter havari skal såvel rum- som overflade-
fyldbarheden ansættes som følger:
RumFyldbarhed
(%)
Bestemt for last eller stores 60
Indrettet til aptering 95
Indrettet til maskinrum 85
Bestemt for væsker 0 eller 95(*)
(*) Alt efter, hvilken der giver de strengeste krav.
Større overfladefyldbarhed forudsættes for rum, hvor der i nærheden af
det beskadigede vandlinjeplan ikke findes aptering eller maskineri af
betydning, og rum, der i almindelighed ikke er optaget af væsentlige
mængder last eller stores.
.4 Skadens omfang antages at være følgende:
.1 Langskibsudstrækning: 3,0 m + 3 % af skibets længde, 11,0 m eller
10 % af skibets længde; den mindste værdi lægges til grund.
.2 Tværskibsudstrækning (målt indenbords fra skibssiden vinkelret på
diametralplanet i højde med den dybeste inddelingslastelinje):1/5af
skibets bredde.
.3 Lodret udstrækning: fra basislinjen og opefter uden begrænsning..4 Hvis en skade af mindre omfang end angivet i punkt .4.1, .4.2 og .4.3
ville medføre en mere alvorlig tilstand med hensyn til krængning
eller tab af metacenterhøjde, skal en sådan skade lægges til grund
for beregningerne.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 24
▼M1
.5 Usymmetrisk fyldning skal holdes inden for så snævre grænser som
muligt under hensyntagen til den effektive indretning af skibet. Hvor det
er nødvendigt at korrigere store krængningsvinkler, skal de anvendte
midler så vidt muligt være selvvirkende, men hvor der forefindes kontrol-
styring af midler til krydsfyldning, skal de kunne betjenes fra et sted over
skotdækket. For nye klasse B-, C- og D-skibe må den maksimale kræng-
ningsvinkel efter fyldning, men før udligning, højst være 15º. Hvor
midler til krydsfyldning er påbudt, må tidsrummet for udligning ikke
overstige 15 min. Skibsføreren skal forsynes med de fornødne oplys-
ninger om brugen af midlerne til krydsfyldning.
.6 Skibets endelige tilstand efter havari, og i tilfælde af usymmetrisk fyld-
ning efter udligning, skal være som følger:
.1 I tilfælde af symmetrisk fyldning skal der til slut være en positiv
metacenterhøjde på mindst 50 mm, som beregnes ved den tabte
opdrifts metode.
.2a I tilfælde af usymmetrisk fyldning må krængningsvinklen ved fyld-
ning af ét rum ikke overstige for klasse B-skibe (nye og
eksisterende) og 12º for klasse C- og D-skibe (nye), med mindre
andet er fastsat i punkt 6.2.b.
Ved samtidig fyldning af to til hinanden stødende rum kan en
krængning på 12º tillades for nye og eksisterende klasse B-skibe,
forudsat at inddelingsfaktoren intet sted er større end 0,50 for den
del af skibet, der er fyldt.
.2b For andre eksisterende klasse B-skibe end ro-ro-passagerskibe, som
er bygget inden den 29. april 1990, må krængningsvinklen ved
usymmetrisk fyldning ikke overstige 7º; dog kan administrationen i
særlige tilfælde tillade yderligere krængning som følge af det usym-
metriske moment, men den endelige krængning må ikke overstige
15º.
.3 Nedsænkningslinjen må i intet tilfælde være under vand i sidste fase
af fyldningen. Hvis det skønnes, at nedsænkningslinjen kan komme
under vand i en mellemliggende fyldningsfase, kan flagstatens
administration kræve foretaget sådanne undersøgelser og forholds-
regler, som den anser for nødvendige for skibets sikkerhed.
.7 Skibsføreren skal forsynes med de nødvendige oplysninger til sikring af
tilstrækkelig stabilitet i ubeskadiget stand under fartforholdene, således at
skibet kan modstå kritisk beskadigelse. For skibe, hvor krydsfyldning er
nødvendig, skal skibsføreren underrettes om de stabilitetsforhold, der
danner grundlag for krængningsberegningerne, og gøres opmærksom på,
at der kan opstå for stor krængning, hvis skibet lider havari under mindre
gunstige forhold.
.8 De i punkt .7 nævnte oplysninger, der skal give skibsføreren mulighed
for at sikre tilstrækkelig stabilitet i ubeskadiget stand, skal omfatte så
mange oplysninger om den største tilladte højde for skibets tyngdepunkt
over kølen (KG) eller eventuelt den mindste tilladte metacenterhøjde
(GM) ved en række dybgange eller deplacementer, at alle skibets fartfor-
hold er dækket. Oplysningerne skal vise indflydelsen af forskellige trim,
idet der tages højde for driftsbegrænsningerne.
.9 Ethvert skib skal have tydeligt markerede dybgangsmærker på eller ved
for- og agterstævn. Hvis dybgangsmærkerne ikke er placeret, hvor de er
let læselige, eller hvis driftsbegrænsninger for en særlig fartstype gør det
vanskeligt at aflæse dybgangsmærkerne, skal skibet endvidere være
udstyret med et pålideligt dybgangsindikationssystem, hvormed
dybgangen for for- og agterstævn kan bestemmes.
.10 Efter lastning af skibet, men inden afsejling, skal skibsføreren beregne
skibets trim og stabilitet samt sikre sig og notere, at skibet opfylder stabi-
litetskriterierne i de relevante regler. Skibets stabilitet bestemmes altid
ved beregning. Til dette formål kan der benyttes en elektronisk laste- og
stabilitetscomputer eller tilsvarende.
.11 Flagstatens administration må kun indrømme lempelse af kravene om
stabilitet i havaritilfælde, såfremt den finder det godtgjort, at den meta-
centerhøjde for skibet i ubeskadiget stand, der under alle fartforhold er
nødvendig for at opfylde disse krav, er for stor for den pågældende fart.
.12 Der må kun undtagelsesvis indrømmes lempelse af kravene til stabilitet i
havaritilfælde, og kun hvis flagstatens administration finder det godtgjort,
at skibets dimensionsforhold, indretning og andre karakteristiske forhold
er så gunstige for stabiliteten i havaritilfælde, som man i praksis og med
rimelighed kan opnå under de særlige omstændigheder.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 25
▼M1
8-1Ro-ro-passagerskibes stabilitet ved havari (R 8-1)
EKSISTERENDE RO-RO-PASSAGERSKIBE I KLASSE B:
.1 Eksisterende ro-ro-passagerskibe i klasse B skal opfylde bestemmelserne
i regel 8 senest på datoen for det første periodiske syn efter de nedenfor
anførte datoer for opfyldelse, alt efter værdien af A/Amax som defineret i
bilaget til den beregningsprocedure for vurdering af eksisterende ro-ro-
passagerskibes overlevelseskarakteristika ved brug af en forenklet metode
baseret på resolution A.265 (VIII) (Calculation Procedure to Assess the
Survivability Characteristics of Existing Ro-Ro Passenger Ships When
Using a Simplified Method Based Upon Resolution A.265 (VIII)), som
er udarbejdet af Den Maritime Sikkerhedskomité (Maritime Safety
Committee) på dens 59. møde i juni 1991 (MSC/Circ.574):
Værdi af A/Amax: Dato for opfyldelse
mindre end 85 % 1 oktober 1998
85 % eller derover, men mindre end 90 % 1 oktober 2000
90 % eller derover, men mindre end 95 % 1 oktober 2002
95 % eller derover, men mindre end 97,5 % 1 oktober 2004
97,5 % eller derover 1 oktober 2005
8-2Særlige krav til ro-ro-passagerskibe, som befordrer 400 passagerer
eller derover (R 8-2)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D OG EKSISTERENDE RO-RO-PASSA-
GERSKIBE I KLASSE B:
Uanset bestemmelserne i regel I-1/B/8 og II-1/B/8-1 gælder følgende:.1 Nye ro-ro-passagerskibe med certifikat til at befordre 400 passagerer eller
derover skal opfylde bestemmelserne i punkt .2.3 i regel I-1/B/8, idet
havariet forudsættes indtruffet hvor som helst langs skibets længde L.
.2 Eksisterende ro-ro-passagerskibe med certifikat til at befordre 400 passa-
gerer eller derover skal opfylde bestemmelserne i punkt .1 senest på
datoen for det første periodiske syn efter den seneste af de i punkt .2.1,
.2.2 og .2.3 anførte datoer for opfyldelse:
.2.1Værdi af A/Amax: Dato for opfyldelse
mindre end 85 % 1 oktober 1998
85 % eller derover, men mindre end 90 % 1 oktober 2000
90 % eller derover, men mindre end 95 % 1 oktober 2002
95% eller derover, men mindre end 97,5% 1 oktober 2004
97,5 % eller derover 1 oktober 2010
.2.2Antal personer, der tillades befordret:
1500 eller derover 1 oktober 2002
1000 eller derover, men færre end 1500 1 oktober 2006
600 eller derover, men færre end 1000 1 oktober 2008
400 eller derover, men færre end 600 1 oktober 2010
.2.3Skibets alder: mindst 20 år
hvorderved skibetsalder forståsdet tidsrum,dererforløbet, siden
kølen blev lagt eller det tidspunkt, hvor skibet befandt sig på et
tilsvarende byggestadium eller blev ombygget til et ro-ro-passager-
skib.
8-3Særlige forskrifter for andre passagerskibe end ro-ro-passagerskibe,
der befordrer 400 personer eller derover
ANDRE KLASSE B-, C- OG D-SKIBE END RO-RO-PASSAGERSKIBE,
SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:
Uanset bestemmelserne i regel II-1/B/8 skal andre passagerskibe end ro-ro-
passagerskibe med certifikat til at befordre mere end 400 passagerer opfylde
bestemmelserne i punkt 2.3 og 2.6 i regel II-1/B/8, idet skaden forudsættes
indtruffet hvor som helst langs skibets længde L.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 26
▼M1
9 Peak- og maskinrumsskotter (R 10)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Der skal forefindes et forpeak- eller kollisionsskot, der skal være vandtæt
op til skotdækket. Dette skot skal være anbragt i en afstand fra den
forreste perpendikulær på mindst 5 % af skibets længde og højst 3 m
+ 5 % af skibets længde.
.2 Hvor en del af skibet under vandlinjen strækker sig foran den forreste
perpendikulær, f. eks. en bulbstævn, skal de i punkt .1 angivne afstande
måles fra et punkt enten:
.1 fra midten af denne forlængelse, eller
.2 i en afstand af 1,5 % af skibets længde foran den forreste perpendi-
kulær, eller
.3 i en afstand af 3 m foran den forreste perpendikulær, idet det mindste
mål lægges til grund.
.3 Hvor der findes en lang overbygning forude, skal forpeak- eller kollisi-
onsskottet føres vejrtæt igennem til det heldæk, der ligger umiddelbart
over skotdækket. Denne forlængelse skal være anbragt således, at den
ikke kan beskadiges af bovporten, hvis denne beskadiges eller løsrives.
.4 Den i punkt .3 krævede forlængelse behøver ikke anbringes direkte over
det underliggende skot, såfremt ingen del af den er anbragt foran for de i
punkt .1 eller .2 specificerede grænser.
På eksisterende klasse B-skibe
.1 hvor en skrånende lasterampe udgør en del af kollisionsskottets
forlængelse over skotdækket, kan den del af rampen, der ligger
mere end 2,3 m over skotdækket, dog strække sig foran for den i
punkt .1 og .2 specificerede grænse, men ikke mere end 1,0 m
.2 hvor den eksisterende rampe ikke opfylder kravene til at udgøre en
forlængelse af kollisionsskottet og rampens placering forhindrer, at
en sådan forlængelse kan anbringes inden for den i punkt .1 eller
.2 specificerede grænse, kan forlængelsen placeres en kort afstand
agten for den i punkt .1 eller .2 specificerede grænse. Den korte
afstand må ikke være større end nødvendigt for, at rampen ikke
generes. Forlængelsen af kollisionsskottet skal åbne fremad og
opfylde kravene i punkt .3; den skal desuden være således anbragt,
at den ikke kan beskadiges af rampen, hvis denne beskadiges eller
løsrives.
.5 Ramper, der ikke opfylder ovennævnte krav, kan ikke anses som forlæn-
gelse af kollisionsskottet.
.6 For eksisterende klasse B-skibe bliver kravene i punkt .3 og .4 gældende
senest på datoen for det første periodiske syn efter datoen i direktivets
artikel 14, stk. 1.
.7 Der skal endvidere være anbragt et agterpeakskot og skotter, der adskiller
maskinrummet fra last- og passagerrum for og agter, og disse skotter skal
være vandtætte op til skotdækket. Agterpeakskottet kan imidlertid have
en forskydning under skotdækket, forudsat at skibets sikkerhed med
hensyn til inddeling ikke derved formindskes.
.8 I alle tilfælde skal stævnrør være anbragt i vandtætte rum. Pakdåsen skal
være anbragt i en vandtæt akselgang eller et andet vandtæt rum, der er
adskilt fra rummet omkring stævnrøret og af et sådant rumindhold, at
nedsænkningslinjen ikke kommer under vand, selv ved fyldning af dette
rum på grund af lækage i pakdåsen.
10 Dobbeltbunde (R 12)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B
OG NYE SKIBE MED EN LÆNGDE PÅ 24 M OG DEROVER BYGGET
DEN 1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:
.1 Nye klasse B-, C- og D-skibe, eksisterende klasse B -skibe og nye skibe
med en længde på 24 m og derover bygget den 1. januar 2003 eller
senere skal være forsynet med dobbeltbund, der strækker sig fra forpeak-1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 27
▼M1
skottet til agterpeakskottet, for så vidt det er praktisk muligt og foreneligt
med skibets konstruktion og normale drift.
.1 Skibe, hvis længde er 50 m eller derover, men under 61 m, skal være
forsynet med dobbeltbund, der mindst strækker sig fra maskin-
rummet til forpeakskottet eller så nær dertil som praktisk muligt.
.2 Skibe, hvis længde er 61 m eller derover, men under 76 m, skal
mindst være forsynet med dobbeltbund uden for maskinrummet.
Denne dobbeltbund skal strække sig til for- og agterpeakskotterne
eller så nær dertil som praktisk muligt.
.3 .Skibe, hvis længde er 76 m eller derover, skal midtskibs have
dobbeltbund, der strækker sig til for- og agterpeakskotterne eller så
nær til disse som praktisk muligt.
.2 Hvor dobbeltbund er foreskrevet, skal dennes dybde være i overensstem-
melse med en anerkendt organisations standarder, og inderbunden skal
føres ud til skibssiden, således at den beskytter bunden ud til kimmingens
runding. Denne beskyttelse anses for tilfredsstillende, hvis skæringslinjen
mellem marginpladens yderkant og kimmingspladerne ikke ligger under
et vandret plan, der går igennem det punkt, hvor middelspantet skærer
en tværskibs diagonal linje, der danner en vinkel på 25º med basislinjen
og skærer denne i et punkt, der er beliggende i en afstand af en halv gang
skibets største bredde på spant fra midterlinjen.
.3 Små brønde, der er indbygget i dobbeltbunden i forbindelse med bl.a.
lastrummenes lænseanordninger, må ikke være dybere end nødvendigt.
Brøndens dybde må i intet tilfælde være større end dobbeltbundens dybde
ved diametralplanet minus 460 mm, ligesom brønden ikke må fortsætte
længere ned end til det i punkt .2 omhandlede vandrette plan. En brønd,
som går helt ned til yderbunden, er imidlertid tilladt i agterenden af
akselgangen. Andre brønde (f. eks. til smøreolie under hovedmaskiner)
kan tillades af flagstatens administration, hvis den finder det godtgjort,
at indretning af sådanne brønde yder samme beskyttelse som en dobbelt-
bund, der opfylder nærværende regel.
.4 Dobbeltbund er ikke påkrævet under vandtætte rum af moderat størrelse,
når disse udelukkende anvendes til transport af væsker, forudsat at
skibets sikkerhed efter flagstatens administrations skøn ikke derved
forringes i tilfælde af skade på bund eller side.
.5 Uanset forskrifterne i punkt .1 i denne regel kan flagstatens administra-
tion tillade, at kravet om dobbeltbund bortfalder i sådanne dele af
skibet, som er inddelt ved en faktor, der ikke overstiger 0,50, såfremt
den finder det godtgjort, at anbringelsen af en dobbeltbund i den pågæl-
dende del af skibet ville være uforenelig med skibets konstruktion og
normale drift.
11 Fastsættelse, mærkning og angivelse af inddelingslastelinjer (R 13)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 For at sikre opretholdelse af den påbudte inddelingsgrad skal der tildeles
en lastelinje svarende til den godkendte inddelingsdybgang, og denne
linje skal påmærkes skibets sider. Et skib med rum, der er således
indrettet, at de skiftevis kan anvendes til passagerbefordring og gods-
transport, kan, hvis rederiet ønsker det, få påmærket en eller flere
yderligere lastelinjer, som svarer til de inddelingsdybgange, som flagsta-
tens administration kan godkende for de pågældende transportforhold.
.2 De tildelte og påmærkede inddelingslastelinjer skal anføres i sikkerheds-
certifikatet for passagerskibe, således at betegnelsen C.1 anvendes, hvis
der kun er én inddelingslastelinje.
Hvor der er mere end én inddelingslastelinje, benyttes for de øvrige
transportforhold betegnelserne C.2, C.3, C.4 osv.(1).
.3 Det fribord, der svarer til hver af disse lastelinjer, skal måles på samme
sted og fra samme dækslinje som de fribord, der er beregnet i overens-
stemmelse med den gældende internationale konvention om lastelinjer.
.4 Det skal klart angives i sikkerhedscertifikatet for passagerskibe, hvilket
fribord der svarer til hver enkelt godkendt inddelingslastelinje, og hvilke
transportforhold de er godkendt til.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 28
(1) Arabertallene efter bogstavet »C« i inddelingslastelinjens betegnelse kan erstattes med
romertal eller bogstaver, hvis flagstatens administration finder det påkrævet for at
kunne skelne fra de internationale inddelingslastelinjebetegnelser.
▼M1
.5 Et inddelingslastelinjemærke må i intet tilfælde anbringes over den
dybeste lastelinje for saltvand, således som denne er fastsat efter skibets
styrke eller eventuelt den gældende internationale konvention om laste-
linjer.
.6 Uanset inddelingslastelinjemærkers placering må et skib under ingen
omstændigheder nedlastes så dybt, at det for årstiden og stedet gældende
lastelinjemærke, beregnet i overensstemmelse med den gældende interna-
tionale konvention om lastelinjer, kommer under vand.
.7 Et skib må i intet tilfælde nedlastes så dybt, at dets inddelingslastelinje-
mærke, der gælder
12 Konstruktion og første afprøvning af vandtætte skotter osv. (R 14)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Hvert enkelt vandtæt inddelingsskot, hvad enten det er et tværskibs- eller
langskibsskot, skal være således konstrueret, at det med en passende styr-
kemargin kan modstå trykket af den største vandsøjle, det måtte blive
udsat for i tilfælde af havari på skibet, men mindst trykket af en vand-
søjle, der når op til nedsænkningslinjen. Disse skotters konstruktion skal
tilfredsstille en anerkendt organisations standarder.
.2.1 Forskydninger og recesser i skotter skal være vandtætte og være af
samme styrke som skottet på det sted, hvor de findes.
.2.2 Hvor spanter eller bjælker føres igennem et vandtæt dæk eller skot, skal
vandtætheden sikres uden brug af træ eller cement.
.3 Afprøvning af hovedrum ved at fylde dem med vand er ikke obligatorisk.
Når en sådan afprøvning ikke finder sted, skal der foretages en sprøjte-
prøve, hvor dettte er muligt. Denne prøve skal foretages så sent som
muligt under udrustningen af skibet. Hvor en sprøjteprøve ikke kan
udføres på grund af muligheden for at beskadige maskineri, elektrisk
udstyr, isolering eller udrustningsgenstande, kan den erstattes af en
omhyggelig visuel kontrol af svejseforbindelser , suppleret, hvor dette
skønnes nødvendigt, af kontrol med penetrerende væsker , ultralyd
tæthedsprøve eller en tilsvarende prøve. Der skal i alle tilfælde foretages
en nøje undersøgelse af de vandtætte skotter.
.4 Forpeaken, dobbeltbundene (herunder kanalkøle) og inderklædninger skal
trykprøves med en vandsøjle, hvis højde svarer til kravene i punkt .1.
.5 Tanke, som er bestemt til opbevaring af væsker og indgår i skibets indde-
ling, skal tæthedsprøves med en vandsøjle, der når op til den dybeste
inddelingslastelinje, eller som svarer til
2/3af højden fra kølens overkant
til nedsænkningslinjen ud for tankene, hvis denne højde er større; dog må
vandsøjlen i intet tilfælde være mindre end 0,9 m over tankens top.
Såfremt det ikke er praktisk muligt at gennemføre en prøve under vand,
kan en lufttæthedsprøvning, hvorunder tankene udsættes for et lufttryk på
op til 0,14 bar, accepteres.
.6 De i punkt .4 og .5 omhandlede prøver har til formål at sikre, at indde-
lingens opbygning er vandtæt, og skal ikke betragtes som en prøve på et
rums egnethed til opbevaring af brændselsolie eller til andre særlige
formål, hvortil der måtte kræves en strengere prøve, afhængig af den
højde, hvortil væsken kan stige i tanken eller dennes forbindelser.
13 Åbninger i vandtætte skotter (R 15)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Antallet af åbninger i vandtætte skotter skal begrænses så meget, som det
er foreneligt med skibets konstruktion og normale drift; disse åbninger
skal være forsynet med tilfredsstillende lukkemidler.
.2.1 Hvor rør, spygatter, elektriske kabler osv. føres gennem vandtætte indde-
lingsskotter, skal der træffes foranstaltninger til at sikre, at skotternes
vandtæthed opretholdes.
.2.2 Ventiler, der ikke hører til et rørsystem, må ikke findes i vandtætte
inddelingsskotter.
.2.3 Bly eller andre ikke-varmebestandige materialer må ikke anvendes i
systemer, der gennembryder vandtætte inddelingsskotter, hvor en forrin-
gelse af sådanne systemer i tilfælde af brand ville svække skotternes
vandtæthed.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 29
▼M1
.3.1 Der må ikke findes døre, mandehuller eller adgangsåbninger
.1 i kollisionskottet under nedsænkningslinjen
.2 i vandtætte tværskibsskotter, der adskiller to lastrum, undtagen som
foreskrevet i punkt .10.1 og i regel 14.
.3.2 Der må højst føres ét rør gennem forpeakskottet under nedsænknings-
linjen til lænsning fra forpeaktanken og kun på betingelse af, at røret er
forsynet med en skrueventil, der kan betjenes fra et sted over skotdækket,
og at ventilhuset er anbragt på kollisionsskottet inde i forpeaken, jf. dog
punkt .3.3. Anbringelse af denne ventil på kollisionsskottets agterside kan
dog accepteres, forudsat at ventilen er umiddelbart tilgængelig under alle
fartforhold, og ikke er anbragt i et lastrum.
.3.3 Hvis forpeaken er inddelt til opbevaring af to forskellige slags væsker,
kan det tillades, at der gennem kollisionsskottet under nedsænknings-
linjen føres to rør, der begge er anbragt som foreskrevet i punkt .3.1,
forudsat at der ikke findes noget praktisk alternativ til anbringelse af det
andet rør, og at skibets sikkerhed under hensyntagen til den yderligere
inddeling i forpeaken opretholdes.
.4 I rum, hvor hoved- og hjælpefremdrivningsmaskineriet samt kedler, der
er nødvendige til fremdrivningen, er anbragt, må der, bortset fra døre til
akselgange, kun findes én dør i hvert hovedtværskibsskot. Hvor der
findes to eller flere skrueaksler, skal akselgangene være forbundet med
en forbindelsesgang. Der må kun være én dør mellem maskinrummet og
akselgangene, hvor der er to skrueaksler, og kun to døre, hvor der er flere
end to skrueaksler. Alle disse døre skal være skydedøre og være anbragt
på en sådan måde, at deres tærskler er så høje som praktisk muligt.
Håndmekanismen til betjening af disse døre fra et sted over skotdækket
skal være anbragt uden for de rum, hvor maskineriet findes.
.5.1 EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B OG NYE SKIBE I KLASSE B,
C OG D MED EN LÆNGDE PÅ UNDER 24 M:
Vandtætte døre skal være skydedøre eller hængslede døre eller døre af
tilsvarende typer. Pladedøre, der kun er sikret ved bolte, og døre, hvis
lukning sker ved fald eller ved hjælp af en faldvægt, er ikke tilladt.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D MED EN LÆNGDE PÅ 24 M OG
DEROVER
Vandtætte døre skal være maskinelt betjente skydedøre, som opfylder
kravene i punkt .7, og som kan lukkes samtidig fra den centrale manøvre-
plads på kommandobroen inden for højst 60 sekunder, når skibet er på ret
køl, jf. dog punkt .10.1 eller regel 4.
.5.2 EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B OG NYE SKIBE I KLASSE B,
C OG D MED EN LÆNGDE PÅ UNDER 24 M:
Skydedøre kan være enten
— betjent ved håndkraft alene eller
— betjent såvel maskinelt som ved håndkraft.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D MED EN LÆNGDE PÅ 24 M OG
DEROVER
Hvis der i et skib kun er to vandtætte døre, og disse døre er anbragt i
maskinrummet eller i de skotter, der grænser op til dette rum, kan flag-
statens administration tillade, at disse to døre betjenes ved håndkraft
alene. Håndbetjente skydedøre skal være lukket, før skibet sejler ud på
en rejse med passagerbefordring, og holdes lukket under hele sejladsen.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.5.3 Midlerne til betjening — ved håndkraft eller maskinelt — af en hvilken
som helst vandtæt skydedør, uanset om den er maskinelt betjent, skal
kunne lukke døren mod en krængning på 15º. Der skal tillige tages
hensyn til de kræfter, der kan virke på den ene eller den anden side af
døren, f. eks. når vand strømmer gennem døråbningen, svarende til et
statisk vandtryk på 1 m vandsøjle over dørtærskelen ved dørens center-
linje.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 30
▼M1
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D MED EN LÆNGDE PÅ 24 M OG
DEROVER
.5.4 Betjeningsanordninger til vandtætte døre, herunder hydraulikrør og elek-
triske kabler, skal være placeret så tæt som praktisk muligt på det skot,
hvori dørene er anbragt, således at der er mindst mulig sandsynlighed for,
at de berøres af eventuel beskadigelse af skibet. Vandtætte døre og dertil
hørende betjeningsanordninger skal være placeret således, at betjeningen
af de vandtætte døre, der forefindes uden for den beskadigede del af
skibet, ikke berøres, hvis skibet beskadiges inden for en femtedel af
skibets bredde, idet afstanden måles vinkelret på skibets diametralplan i
højde med den dybeste inddelingslastelinje.
.5.5 Alle håndbetjente og maskinelt betjente vandtætte skydedøre skal være
udstyret med en anordning, der ved alle fjernbetjeningssteder viser, om
dørene er åbne eller lukkede. Fjernbetjeningssteder må kun forefindes på
kommandobroen som krævet i punkt .7.1.5 og der, hvor betjening med
håndkraft skal forefindes over skotdækket ifølge punkt .7.1.4.
EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B OG NYE SKIBE I KLASSE B, C OG
D MED EN LÆNGDE PÅ UNDER 24 M:
.5.6 Vandtætte døre, der ikke opfylder kravene i punkt .5.-.5.5 skal lukkes, før
rejsen påbegyndes, og skal holdes lukket under sejladsen; tidspunkterne
for åbning af disse døre i havn og lukning af dem før afsejling skal
indføres i skibsdagbogen.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D MED EN LÆNGDE PÅ UNDER 24 OG
EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.6.1 Skydedøre, der betjenes maskinelt, kan have en vandret eller lodret bevæ-
gelse. Mekanismen skal kunne betjenes ved selve døren fra begge sider
og desuden fra et tilgængeligt sted over skotdækket ved hjælp af en
kontinuerlig skruebevægelse eller anden bevægelse, der yder en tilsva-
rende garanti for sikkerhed, og som er af godkendt type. Ved betjening
af en håndmekanisme må den tid, der er nødvendig til fuldstændig
lukning af døren med skibet på ret køl, ikke overstige 90 sekunder.
EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.6.2 Skydedøre, der betjenes maskinelt, kan have en vandret eller lodret bevæ-
gelse. Hvis en dør betjenes maskinelt fra en central manøvreplads, skal
mekanismen være indrettet på en sådan måde, at døren også kan betjenes
maskinelt ved selve døren fra begge sider. På hver side af skottet skal der
i forbindelse med den maskinelle anordning være anbragt lokale manø-
vrehåndtag, der skal være således indrettet, at personer, der passerer
igennem døråbningen, kan holde begge håndtag i åben stilling uden ufor-
varende at kunne sætte lukkemekanismen i gang. Skydedøre, der betjenes
maskinelt, skal være forsynet med en håndmekanisme, der kan anvendes
ved selve døren fra begge sider af denne og fra et tilgængeligt sted over
skotdækket ved hjælp af en kontinuerlig skruebevægelse eller anden
bevægelse, der giver samme garanti for sikkerhed og er af godkendt
type. Der skal træffes foranstaltning til ved lydsignal at give advarsel
om, at døren er begyndt at lukke og vil fortsætte med at bevæge sig,
indtil den er helt lukket. I særligt støjende miljøer skal der ud over en
lydalarm være et blinkende lyssignal ved døren.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D MED EN LÆNGDE PÅ 24 M OG
DEROVER:
.7.1 For alle maskinelt betjente vandtætte skydedøre gælder følgende:
.1 De skal have en lodret eller en vandret bevægelse;
.2 De skal normalt have en største lysningsbredde på 1,2 m, jf. dog
punkt .11. Flagstatens administration må kun tillade bredere døre,
for så vidt som det skønnes nødvendigt for effektiv drift af skibet,
og forudsat, at der træffes andre sikkerhedsforanstaltninger, bl. a. ud
fra følgende betragtninger:
.2.1 Dørenes styrke og deres lukkeanordninger skal være tilstrække-
lige til, at lækage ikke kan forekomme.
.2.2 Dørene skal være anbragt uden for skadeområde B/5..2.3 Når skibet er til søs, skal dørene holdes lukket, bortset fra
absolut påkrævede kortere perioder, som fastlagt af flagstatens
administration.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 31
▼M1
.3 De skal være udstyret således, at de kan åbnes og lukkes ved elek-
trisk kraft, hydraulisk kraft eller enhver anden kraft, som flagstatens
administration finder acceptabel;
.4 De skal være udstyret med en individuel mekanisme til betjening
med håndkraft. Dørene skal kunne åbnes og lukkes med håndkraft
ved selve døren fra begge sider og desuden fra et tilgængeligt sted
over skotdækket ved hjælp af en kontinuerlig skruebevægelse eller
anden bevægelse, som giver samme garanti for sikkerhed, og som
accepteres af flagstatens administration. Drejningsretningen eller
bevægelsesretningen skal være klart vist ved alle betjeningssteder.
Ved betjening af en håndmekanisme må den tid, der er nødvendig
til fuldstændig lukning af døren med skibet på ret køl, ikke overstige
90 sekunder;
.5 De skal være udstyret med betjeningsanordninger til maskinel åbning
og lukning fra begge sider af døren og til maskinel lukning af døren
fra den centrale manøvreplads på kommandobroen.
.6 De skal være udstyret med et lydsignal, som er anderledes end alle
andre advarselssignaler i nærheden, som går i gang, når døren lukkes
maskinelt ved fjernbetjening, og som sætter i gang mindst 5, men
højst 10 sekunder, før døren begynder sin bevægelse, og forbliver i
gang, indtil døren er helt lukket. Ved fjernbetjening ved håndkraft
er det tilstrækkeligt, at lydsignalet kun er i gang, når døren bevæger
sig. Flagstatens administration kan tillige kræve, at der i passager-
områder og særligt støjende miljøer ud over lydalarmen er et
blinkende lyssignal ved døren.
.7 De skal have en omtrent konstant lukkehastighed ved maskinel betje-
ning. Lukketiden, dvs. den tid, der går, fra døren begynder sin
bevægelse, indtil den er helt lukket, må i alle tilfælde ikke være
mindre end 20 sekunder og ikke mere end 40 sekunder, når skibet
er på ret køl.
.7.2 Maskinelt betjente vandtætte skydedøre skal strømfødes fra nødstrøm-
tavlen enten direkte eller via en dedikeret fordelingstavle placeret over
skotdækket. De dertil knyttede kontrol-, indikations- og alarmkredsløb
skal strømfødes fra nødstrømtavlen enten direkte eller via en dedikeret
fordelingstavle placeret over skotdækket og skal automatisk kunne strøm-
fødes ved hjælp af den midlertidige nødenergikilde i tilfælde af hoved-
eller nødenergikildens svigt.
.7.3 Maskinelt betjente vandtætte skydedøre skal være forsynet med et af
følgende systemer:
.1 Et centralt hydrauliksystem med to uafhængige energikilder, der hver
består af en motor og en pumpe, der kan lukke alle døre samtidig.
Desuden skal der for hele installationen forefindes hydrauliske akku-
mulatorer af tilstrækkelig kapacitet til at betjene alle døre mindst tre
gange, dvs. lukke-åbne-lukke mod en krængning på 15º. Denne betje-
ningscyklus skal kunne udføres, når akkumulatoren står på pumpens
indkoblingstryk ( cut-in). Væsken dertil skal vælges under hensyn-
tagen til den temperatur, installationen sandsynligvis vil blive udsat
for under brugen. Det maskinelle betjeningssystem skal være
udformet således, at der er mindst mulig sandsynlighed for, at et
enkelt svigt i hydraulikrørene sætter betjeningen af mere end én dør
ud af funktion. Hydrauliksystemet skal være forsynet med en alarm
for lav væskestand i de hydraulikvæskebeholdere, der betjener det
maskinelle betjeningssystem, og en alarm for lavt gastryk eller andre
effektive midler til overvågning af tab af lagret energi i hydrauliske
akkumulatorer. Alarmerne skal være akustiske og optiske og være
placeret på den centrale betjeningskonsol på kommandobroen.
.2 Et selvstændigt hydrauliksystem for hver dør, idet hver energikilde
består af en motor og en pumpe, der kan åbne og lukke døren.
Desuden skal der for hele installationen forefindes hydrauliske akku-
mulatorer af tilstrækkelig kapacitet til at betjene alle døre mindst tre
gange, dvs. lukke-åbne-lukke mod en krængning på 15º. Denne betje-
ningscyklus skal kunne udføres, når akkumulatoren står på pumpens
indkoblingstryk. Væsken dertil skal vælges under hensyntagen til de
temperaturer, installationen sandsynligvis vil blive udsat for under
brugen. Der skal på den centrale betjeningskonsol på kommando-
broen forefindes en gruppealarm for lavt gastryk eller andre
effektive midler til overvågning af tab af lagret energi i hydrauliske
akkumulatorer. Endvidere skal der ved hver lokalt betjeningssted
forefindes indikatorer for tab af lagret energi.
.3 Et selvstændigt elektrisk system og en motor for hver dør hver med
en energikilde bestående af en motor, der kan åbne og lukke døren.
Energikilden skal automatisk kunne forsynes via den midlertidige
elektriske nødenergikilde ved den elektriske hoved- eller nødenergi-1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 32
▼M1
kildes svigt og skal have tilstrækkelig kapacitet til at betjene døren
mindst tre gange, dvs. lukke-åbne-lukke, mod en krængning på 15º.
De i punkt .7.3.1, .7.3.2 og .7.3.3 specificerede systemer skal indrettes
som følger:
Strømforsyningssystemer til maskinelt betjente vandtætte skydedøre skal
være adskilt fra ethvert andet strømforsyningssystem. Et enkelt tilfælde af
svigt i de elektriske eller hydrauliske maskinelt betjente systemer,
undtagen den hydrauliske aktivator, må ikke forhindre manuel betjening
af nogen dør.
.7.4 Der skal på hver side af skottet forefindes manøvrehåndtag i en højde af
mindst 1,6 m over gulvet, og disse skal være således indrettet, at
personer, der passerer gennem døråbningen, kan holde begge håndtag i
åben stilling uden uforvarende at kunne sætte lukkemekanismen i gang.
Håndtagenes bevægelsesretning ved åbning og lukning af døren skal
følge dørens bevægelsesretning og være klart angivet. Hydrauliske betje-
ningshåndtag til vandtætte døre i aptering skal, såfremt der kun skaludføres et greb for at starte dørens lukkebevægelse, være anbragt således,
at børn ikke kan betjene dem, f. eks. bagved panellåger med et skydebe-
slag anbragt mindst 170 cm over dørk.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B MED EN LÆNGDE PÅ 24 M OG DEROVER:
Der skal på begge sider af hver dør forefindes et skilt med instruktion
om, hvordan dørarrangementet skal betjenes. Endvidere skal der på begge
sider af hver dør forefindes et skilt, hvis tekst eller billede tilkendegiver
faren ved at opholde sig i døråbningen, når døren har påbegyndt lukkebe-
vægelsen. Skiltene skal være udført af holdbart materiale, og skal være
solidt opsat. Teksten i instruktionsskilt eller i advarselsskilt skal inde-
holde oplysninger om den pågældende dørs lukketid.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D MED EN LÆNGDE PÅ 24 M OG
DEROVER:
.7.5 Elektrisk udstyr og elektriske komponenter til vandtætte døre skal så vidt
muligt være placeret over skotdækket og uden for områder og rum, som
er forbundet med særlig fare.
.7.6 Afskærmningen af elektriske komponenter, der kun kan være placeret
under skotdækket, skal beskytte effektivt mod vandindtrængen.
.7.7 Strøm, kontrol-, indikations- og alarmkredsløb skal være beskyttet mod
svigt, således at svigt i kredsløbet til én dør ikke forårsager svigt i et
andet dørkredsløb. Kortslutning eller andre fejl i en dørs alarm- og indi-
katorkredsløb må ikke medføre, at den pågældende dørs maskinelle
betjening sættes ud af funktion. Der skal forefindes midler til at
forhindre, at indtrængen af vand i elektrisk udstyr, der er placeret under
skotdækket, bevirker, at døren går op.
.7.8 Et enkelt tilfælde af svigt i maskinelt betjenings- eller manøvresystem til
en maskinelt betjent vandtæt skydedør må ikke bevirke, at en lukket dør
går op. Strømforsyningen skal løbende overvåges ved et punkt i strøm-
kredsen, der er så tæt som praktisk muligt på de motorer, der er
foreskrevet i punkt 7.3. Afbrydelse af strømforsyningen skal udløse en
akustisk og optisk alarm på den centrale manøvreplads på kommando-
broen.
.8.1 Den centrale manøvreplads på kommandobroen skal være forsynet med
en »hovedstatusvælger« med to betjeningsstatusvalg, nemlig »lokal betje-
ning«, som betyder, at alle døre kan åbnes og lukkes lokalt efter brug,
uden at de lukkes automatisk, samt »døre lukket«, hvormed alle åbne
døre lukkes automatisk. Ved indstillingen »døre lukket« skal det være
muligt lokalt at åbne dørene, som automatisk skal lukke igen ved deakti-
vering af den lokale betjeningsmekanisme. Hovedstatusvælgeren skal
normalt stå på »lokal betjening«. »Døre lukket« anvendes udelukkende i
nødsituationer eller under afprøvning.
.8.2 Den centrale manøvreplads på kommandobroen skal være forsynet med
et diagram med angivelse af, hvor hver enkelt dør er placeret, og med
lysindikatorer, der viser, om den enkelte dør er åben eller lukket. Rødt
lys skal betyde, at en dør er helt åben, og grønt lys, at den er helt lukket.
Når en dør lukkes ved fjernbetjening, skal mellemstillingen angives ved
blinkende rødt lys. For hver enkelt dør skal indikatorkredsløbet være
uafhængigt af styrekredsløbet.
.8.3 Det må ikke være muligt at åbne døre ved fjernbetjening fra den centrale
manøvreplads.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 33
▼M1
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.9.1 Alle vandtætte døre skal holdes lukket under sejladsen bortset fra, at de
må åbnes under sejladsen som anført i punkt .9.2 og .9.3. Vandtætte døre
med en bredde på over 1,2 m, som er tilladt efter bestemmelserne i
punkt 11, må kun åbnes under de omstændigheder, der er opregnet i
nævnte punkt. Døre, der åbnes efter disse bestemmelser, skal være klar
til at kunne lukkes øjeblikkeligt.
.9.2 En vandtæt dør må åbnes under sejlads af hensyn til passagerers eller
besætningsmedlemmers passage, eller når arbejde i dørens umiddelbare
nærhed kræver, at den åbnes. Døren skal lukkes straks efter passagen
gennem døren, eller når det arbejde, der krævede, at den var åben, er
afsluttet.
.9.3 Nogle vandtætte døre kan tillades at stå åbne under sejlads, men kun hvis
det anses for absolut nødvendigt, dvs. at det er afgørende for sikker og
effektiv drift af skibets maskineri, eller for passagernes normalt uhin-
drede adgang til hele passagerområdet. Afgørelsen træffes af flagstatens
administration efter omhyggelig afvejning af virkningerne for skibets
drift og overlevelsesevne. Tilladelse til en sådan åbenstående vandtæt
dør skal tydeligt angives i skibets stabilitetsinformation, og døren skal
altid være klar til at kunne lukkes øjeblikkeligt.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.10.1 Vandtætte døre af tilfredsstillende konstruktion kan anbringes i vandtætte
skotter, der adskiller lastførende mellemdæksrum, hvis flagstatens admi-
nistration finder det godtgjort, at sådanne døre er nødvendige. Disse døre
kan være hængslede døre, rulledøre eller skydedøre, men behøver ikke at
være fjernstyrede. De skal anbringes så højt og så langt fra yderklæd-
ningen som praktisk muligt, dog må de lodrette kanter, der vender mod
skibssiden, i intet tilfælde være anbragt i en afstand fra yderklædningen,
der er mindre end1/5af skibets bredde; denne afstand måles vinkelret på
skibets diametralplan i højde med den dybeste inddelingslastelinje.
.10.2 Disse døre skal lukkes, før rejsen påbegyndes, og skal holdes lukket
under sejladsen; tidspunkterne for åbning af disse døre i havn og lukningaf dem før afsejling skal indføres i skibsdagbogen. Hvis der er adgang til
dørene under sejladsen, skal de være udstyret med en anordning, der
forhindrer, at de åbnes af uvedkommende. Når der påtænkes anbringelse
af sådanne døre, skal flagstatens administration være særlig opmærksom
på deres antal og nærmere placering.
.11 Anvendelse af aftagelige plader i skotter er kun tilladt i maskinrum.
Sådanne plader skal altid være på plads, før skibet forlader havnen, og
må ikke fjernes under sejladsen, medmindre det efter skibsførerens
vurdering er tvingende nødvendigt. Flagstatens administration kan højst
tillade, at én maskinelt betjent vandtæt skydedør i hvert hovedtværskibs-
skot, hvis bredde er større end det i punkt .7.1.2 anførte, erstatter en
sådan plade, forudsat at disse døre er lukket, før skibet forlader havnen,
og ikke åbnes under sejladsen, medmindre det efter skibsførerens vurde-
ring er tvingende nødvendigt. Sådanne døre behøver ikke at opfylde
kravene i punkt .7.1.4 om fuldstændig lukning ved håndkraft inden for
højst 90 sekunder. Tidspunkterne for åbning og lukning af disse døre,
såvel til søs som i havn, skal indføres i skibsdagbogen.
14 Skibe, der befordrer lastbiler med ledsagende personale (R 16)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Denne regel finder anvendelse på passagerskibe, der er konstrueret eller
indrettet til befordring af lastbiler med ledsagende personale.
.2 Hvis det samlede antal passagerer i et sådant skib, iberegnet det perso-
nale, der ledsager bilerne, ikke overstiger N = 12 + A/25, hvor A = det
samlede dæksareal (m
2) af rum bestemt til anbringelse af lastbiler, og
hvor den frie højde ved det sted, hvor de er anbragt, og ved indgangen
til de pågældende rum er mindst 4 m, finder bestemmelserne i regel 13,
punkt .10, om vandtætte døre anvendelse, dog således at dørene kan
anbringes i enhver højde i vandtætte skotter, der adskiller lastrum. Endvi-dere kræves der indikatorer på kommandobroen, som automatisk viser,
når hver enkelt dør er lukket og alle dørholdere sikret.
.3 Ved anvendelse af bestemmelserne i dette kapitel på et sådant skib, skal
N betragtes som maksimum for det antal passagerer, som skibet kan
godkendes til i henhold til denne regel.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 34
▼M1
15 Åbninger i yderklædningen under nedsænkningslinjen (R 17)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Antallet af åbninger i yderklædningen skal begrænses til det mindst
mulige under hensyntagen til skibets konstruktion og normale drift.
.2.1 De midler, der benyttes til lukning af åbninger i yderklædningen, skal
være anbragt og virke på en måde, der svarer til deres påtænkte anven-
delse og det sted, hvor de er anbragt.
.2.2 Der må ikke anbringes noget koøje på et sådant sted, at dets underkant
ligger under en linje trukket parallelt med skotdækket i borde og med
det laveste punkt ved 2,5 % af skibets bredde over den dybeste indde-
lingslastelinje eller 500 mm, hvis dette er højere, jf. dog kravene i den
gældende internationale konvention om lastelinjer.
.2.3 Alle koøjer, hvis underkant ligger under nedsænkningslinjen skal være
således konstrueret, at ingen kan åbne dem uden tilladelse fra skibs-
føreren.
.2.4 Såfremt der i et mellemdæksrum findes koøjer som omhandlet i
punkt .2.3, hvis underkant ligger under en linje trukket parallelt med
skotdækket i borde og med laveste punkt 1,4 m plus 2,5 % af skibets
bredde over vandlinjen, skal alle koøjer i dette mellemdæksrum lukkes
vandtæt og låses, når skibet forlader en havn, og de må ikke åbnes, før
skibet ankommer til næste havn.
.2.5 Koøjer med dertil hørende stormklapper, som ikke er tilgængelige under
sejladsen, skal være lukket og sikret, før skibet forlader havn.
.3 Antallet af spygatter, sanitærafløb og andre lignende åbninger i yderklæd-
ningen skal begrænses til det mindst mulige, enten ved at lade hver
afgangsåbning betjene så mange af rørinstallationer som muligt eller på
anden tilfredsstillende måde.
.4 Alle tilgangs- og afgangsåbninger i yderklædningen skal være forsynet
med effektive og tilgængelige anordninger, således at tilfældig
indtrængen af vand i skibet forhindres.
.4.1 Under iagttagelse af kravene i den gældende internationale konvention
om lastelinjer, og medmindre andet er bestemt i punkt .5, skal hver enkelt
afgangsåbning, der er ført gennem yderklædningen fra rum under
nedsænkningslinjen, være forsynet enten med en automatisk virkende
kontraventil, der er forsynet med en sikker lukkemekanisme, der kan
betjenes fra et sted over skotdækket, eller med to automatisk virkende
kontraventiler uden en sådan lukkemekanisme, idet den øverste af disse
ventiler skal være anbragt over den dybeste inddelingslastelinje, således
at den altid er tilgængelig for undersøgelse under skibets sædvanlige
drift.
Hvor en ventil med lukkemekanisme er anbragt, skal stedet over skot-
dækket, hvorfra den kan betjenes, altid være let tilgængeligt, og der skal
findes midler, der viser, om ventilen er åben eller lukket.
.4.2 For afgangsåbninger, der er ført gennem yderklædningen fra rum over
nedsænkningslinjen, gælder kravene i den gældende internationale
konvention om lastelinjer.
.5 Hoved- og hjælpesøforbindelser og afgangsåbninger med forbindelse til
maskineriet skal forsynes med let tilgængelige ventiler mellem rørene
og yderklædningen eller mellem rørene og opbyggede kasser anbragt på
yderklædningen. Ventilerne kan være lokalt betjent og skal være forsynet
med indikatorer, der viser, om de er åbne eller lukkede.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D.1 Søforbindelsernes håndhjul eller håndtag skal være let tilgængelige
for betjening. Alle ventiler, der anvendes som søforbindelser, skal
lukke for en højregående bevægelse af deres håndhjul.
.2 Afgangshane eller -ventil på skibsside for udblæsningsvand fra
kedler skal være anbragt på et let tilgængeligt sted og ikke under
dørkplader. Hane eller ventil skal være således indrettet, at man let
kan se, om den er åben eller lukket. Haner skal være forsynet med
sikkerhedsskærm, der er således indrettet, at nøglen ikke kan løftes
af, når hanen er åben.
.3 Alle ventiler og haner i rørsystemer såsom lænse- og ballastsystemer,
brændsels- og smøreoliesystemer, brandsluknings- og spulesystemer,
kølevandssystemer og sanitære systemer mv. skal være tydeligt
mærket med deres funktioner.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 35
▼M1
.4 Andre afløbsrør skal, såfremt de udmunder under dybeste inddelings-
lastelinje, være forsynet med tilsvarende afspærringsmidler på
skibssiden; udmunder de over dybeste inddelingslastelinje, skal de
være forsynet med en almindelig stormventil. I begge tilfælde kan
ventilerne undlades, såfremt der benyttes rør af samme tykkelse som
klædningen, idet direkte afløb fra klosetter, håndvaske samt gulva-
fløb fra vaskerum o.l. altid skal være forsynet med stormklap eller
på anden måde være sikret mod vandslag. Godstykkelsen i sådanne
rør behøver dog ikke at være over 14 mm.
.5 Hvor en ventil med direkte lukkemekanisme er anbragt, skal stedet,
hvorfra den kan betjenes, altid være let tilgængeligt, og der skal
findes midler, der viser, om ventilen er åben eller lukket.
.6 Når ventiler med direkte lukkemekanisme er anbragt i maskinrum, er
det tilstrækkeligt, at de kan betjenes fra det sted, hvor de er anbragt,
forudsat at stedet er let tilgængeligt under alle forhold.
.6 Alle fittings i yderklædningen og ventiler, der er foreskrevet i denne
regel, skal være af stål, bronze eller andet godkendt sejt materiale.
Almindeligt støbejern eller lignende materialer må ikke anvendes. Alle
rør, der er omhandlet i denne regel, skal være af stål eller andet tilsva-
rende materiale, som flagstatens administration finder tilfredsstillende.
.7 Landgangs- og lastporte, der er anbragt under nedsænkningslinjen, skal
være af fornøden styrke. De skal være effektivt lukket og sikret vandtæt,
før skibet forlader havn, og holdes lukket under sejladsen.
.8 Disse porte må i intet tilfælde være anbragt således, at de har deres
laveste punkt under den dybeste inddelingslastelinje.
16 Passagerskibes vandtæthed over nedsænkningslinjen (R 20)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Der skal træffes alle rimelige og praktisk gennemførlige foranstaltninger
til at begrænse indtrængen og udbredelse af vand over skotdækket.
Sådanne foranstaltninger kan omfatte delskotter og pladespanter. Når der
er anbragt vandtætte delskotter og pladespanter på skotdækket over eller i
umiddelbar nærhed af hovedinddelingsskotter, skal de være vandtæt
forbundet med yderklædningen og skotdækket for at begrænse vand-
strømmen langs dækket, når det beskadigede skib har slagside. Såfremt
det vandtætte delskot ikke er anbragt i linje med skottet nedenunder,
skal det mellemliggende skotdæk gøres effektivt vandtæt.
.2 Skotdækket eller et dæk over dette skal være vejrtæt. Alle åbninger i det
udsatte vejrdæk skal have karme af rigelig højde og styrke og skal
forsynes med effektive midler til hurtigt at lukke dem vejrtæt. Lænse-
porte, åbne gelændere og spygatter skal anbringes i fornødent omfang
med henblik på hurtig lænsning af det åbne dæk under alle vejrforhold.
.3 I eksisterende klasse B -skibe skal luftrør, der udmunder inden for over-
bygningen, have åbningen mindst 1 m over vandlinjen, når skibet har
slagside med en krængningsvinkel på 15º, dog op til den største kræng-
ningsvinkel ved mellemliggende faser af fyldning bestemt ved direkte
beregning. Det kan tillige tillades, at luftrør fra andre tanke end olietanke
munder ud gennem overbygningens side. Bestemmelserne i dette punkt
indskrænker ikke anvendelsen af bestemmelserne i den gældende interna-
tionale konvention om lastelinjer.
.4 Koøjer, landgangsporte, lastporte og andre midler til lukning af åbninger
i yderklædningen over nedsænkningslinjen skal være af tilfredsstillende
konstruktion og udførelse og af tilstrækkelig styrke under hensyntagen
til de rum, i hvilke de er anbragt, og til deres placering i forhold til den
dybeste inddelingslastelinje.
.5 Solide, indvendige stormklapper anbragt således, at de let og effektivt
kan lukkes og sikres vandtæt, skal forefindes ved alle koøjer i rum under
det første dæk over skotdækket.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 36
▼M1
17 Lukning af lastporte (R 20-1)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Følgende porte, der er beliggende over nedsænkningslinjen, skal være
lukket og sikret, før skibet påbegynder en rejse, og skal forblive lukket
og sikret, indtil skibet ankommer til næste anløbsplads:
.1 Lastporte i yderklædningen eller lukkede overbygningers begræns-
ninger.
.2 Bovporte anbragt på steder som angivet i punkt .1.1..3 Lastporte i kollisionsskottet..4 Vejrtætte ramper, som udgør en alternativ lukning i forhold til de
porte, der er defineret i punkt .1.1-.1.3. En port, der ikke kan åbnes
eller lukkes, mens skibet befinder sig ved anløbspladsen, kan åbnes
eller holdes åben, mens skibet nærmer sig eller fjerner sig fra anløb-
spladsen, men kun i det omfang, det er nødvendigt, for at døren
umiddelbart kan betjenes. I alle tilfælde skal den indvendige bovport
holdes lukket.
.2 Uanset bestemmelserne i punkt .1.1 og .1.4 kan flagstatens administration
give tilladelse til, at bestemte porte må åbnes, hvis skibsføreren skønner,
at det er nødvendigt for skibets drift eller for ind- og udskibning af passa-
gererne, når skibet er sikkert forankret, og forudsat at skibets sikkerhed
ikke derved forringes.
.3 Skibsføreren skal sørge for, at der anvendes et effektivt overvågnings- og
rapporteringssystem vedrørende lukning og åbning af de porte, som er
omhandlet i punkt .1.
.4 Skibsføreren skal før rejsens påbegyndelse sikre, at det som krævet i
regel 22 indføres i skibsdagbogen, hvornår de i punkt .1 omhandlede
porte blev lukket sidst, og hvornår bestemte porte blev åbnet i overens-stemmelse med punkt .2.
17-1Vandtæthed mellem ro-ro-dækket (skotdækket) og underliggende
rum (R 20-2)
NYE RO-RO-PASSAGERSKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1.1 Med forbehold af bestemmelserne i punkt .1.2 og .1.3 skal det laveste
punkt i alle adgangsveje, der fører til rum under skotdækket, befinde sig
mindst 2,5 meter over skotdækket.
.1.2 Hvis der ad køretøjsramper er adgang til rum under skotdækket, skal
åbningerne deri kunne lukkes vandtæt, så indtrængen af vand forhindres,
med alarm og visning på kommandobroen.
.1.3 Flagstatens administration kan tillade, at der anbringes særlige adgangs-
veje til rum under skotdækket, forudsat at de er absolut nødvendige for
skibets drift, f. eks. flytning af maskineri eller stores, og at de er vand-
tætte og har alarm og visning på kommandobroen.
.1.4 Adgangsvejene i punkt .1.2 og .1.3 skal lukkes, inden skibet forlader
anløbspladsen, og holdes lukket, indtil skibet ankommer til næste anløb-
splads.
.1.5 Skibsføreren skal sørge for, at der anvendes et effektivt overvågnings- og
rapporteringssystem vedrørende lukning og åbning af adgangsvejene i
punkt .1.2 og .1.3.
.1.6 Skibsføreren skal, før skibet forlader anløbspladsen sikre, at det som
krævet i regel II-1/B/22 indføres i skibsdagbogen, hvornår de i punkt .1.2
og .1.3 omhandlede adgangsveje blev lukket sidst;
.1.7 Nye ro-ro-passagerskibe i klasse C med en længde på under 40 m og nye
ro-ro-passagerskibe i klasse D kan i stedet for at opfylde bestemmelserne
i punkt .1.1-.1.6 opfylde bestemmelserne i punkt .2.1-.2.4, forudsat at
højden af karme og dørtærskler er mindst 60 mm på åbne ro-ro-lastdæk
og mindst 38 mm på lukkede ro-ro-lastdæk.
EKSISTERENDE RO-RO-PASSAGERSKIBE I KLASSE B:
.2.1 Alle adgangsveje fra ro-ro-dækket, der fører til rum under skotdækket,
skal være udført vandtæt, og der skal på kommandobroen være midler,
som viser, om adgangsvejene er lukkede eller åbne.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 37
▼M1
.2.2 Alle sådanne adgangsveje skal lukkes, inden skibet forlader anløb-
spladsen, og holdes lukket, indtil skibet ankommer til næste anløbsplads.
.2.3 Uanset kravene i punkt .2.2 kan flagstatens administration tillade, at
nogle adgangsveje åbnes under rejsen, dog kun så længe, at gennemgang
er mulig, eller hvis det er absolut nødvendigt for skibets drift.
.2.4 Kravene i punkt .2.1 bliver gældende senest på datoen for første perio-
diske syn efter datoen i direktivets artikel 14, stk. 1.
17-2Adgang til ro-ro-dæk (R 20-3)
ALLE RO-RO-PASSAGERSKIBE
Skibsføreren eller den bemyndigede officer skal påse, at ingen passagerer
tillades adgang til et indskottet ro-ro-dæk under sejladsen, uden udtrykkelig
tilladelse fra skibsføreren eller den bemyndigede officer.
17-3Lukning af skotter på ro-ro-dækket (R 20-4)
NYE SKIBE I KLASSE B , C OG D OG EKSISTERENDE RO-RO-PASSA-
GERSKIBE I KLASSE B:
.1 Alle langskibs- og tværskibsskotter, der regnes som medvirkende til at
tilbageholde ophobet søvand på ro-ro-dækket, skal være på plads og
sikret, inden skibet forlader anløbspladsen, og forblive der, indtil skibet
er ankommet til næste anløbsplads.
.2 Uanset forskrifterne i punkt .1 kan flagstatens administration tillade, at
visse adgangsveje i sådanne skotter kan åbnes under rejsen, dog kun så
længe, at gennemgang er mulig, eller hvis det er absolut nødvendigt for
skibets drift.
18 Stabilitetsoplysninger (R 22)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Ethvert passagerskib skal, når det er færdigbygget, underkastes en kræng-
ningsprøve og dets stabilitetsgrundlag bestemmes. Skibsføreren skal
forsynes med sådanne oplysninger godkendt af flagstatens administration,
som måtte være nødvendige for at sætte ham i stand til på en hurtig og
enkel måde at få nøjagtig vejledning om skibets stabilitet under forskel-
lige driftsforhold.
.2 Hvis der i et skib foretages forandringer, som i væsentlig grad får indfly-
delse på de stabilitetsoplysninger, skibsføreren er forsynet med, skal der
tilvejebringes korrigerede oplysninger om stabiliteten. Skibet skal, om
nødvendigt, underkastes en ny krængningsprøve.
.3 Med mellemrum på højst fem år skal der foretages en letvægtsopgørelse
for at kontrollere, om der er sket ændringer i skibets letvægt og langskibs
tyngdepunkt. Skibet skal altid underkastes en ny krængningsprøve, når
der ved sammenligning med de godkendte stabilitetsoplysninger konsta-
teres eller forventes en afvigelse af skibets letvægt på mere end 2 %
eller en afvigelse af langskibs tyngdepunktet på over 1 % af skibets
længde.
.4 Flagstatens administration kan tillade, at krængningsprøve for et bestemt
skib undlades, når der foreligger stabilitetsoplysninger fra en krængnings-
prøve foretaget med et søsterskib, og det godtgøres over for flagstatens
administration, at pålidelige stabilitetsoplysninger for det undtagne skib
kan udledes af disse oplysninger.
19 Havarikontrolplaner (R 23)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
Til vejledning for den vagthavende officer skal der til stadighed være anbragt
planer, der for hvert dæk og lastrum tydeligt viser de vandtætte rums begræns-
ninger, åbningerne deri med lukkemidlerne og placeringen af eventuelle
betjeningsorganer dertil samt foranstaltningerne til udligning af enhver slagside,
der skyldes vandfyldning. Der skal desuden til brug for skibsofficererne findes
hæfter indeholdende førnævnte oplysninger.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 38
▼M1
20 Integritet af skrog og overbygning, lækforebyggelse og kontrol (R 23-2)
Denne regel gælder for alle ro-ro-passagerskibe, dog således at punkt .2 først
bliver gældende for eksisterende skibe på datoen for første periodiske syn efter
datoen i direktivets artikel 14, stk. 1 .
.1 Der skal på kommandobroen forefindes indikatorer for alle porte i skibs-
siden, luger og andre lukkeanordninger, som — hvis de blev efterladt
åbne eller ikke tilstrækkeligt sikrede — kunne medføre vandfyldning af
speciallastrum eller ro-ro-lastrum. Indikatorsystemet skal konstrueres
efter fejlsikringsprincippet, og det skal ved optisk alarm vise, når en
port ikke er helt lukket, og når en af fastgørelsesanordningerne ikke er
på plads og helt låst, og ved akustisk alarm vise, når en sådan port eller
et sådant lukkemiddel går op eller dens/dets fastgørelsesanordninger ikke
længere er sikret. Indikatorpanelet på kommandobroen skal være forsynet
med en hovedstatusvælger for »havn/sørejse«, der er således udformet, at
der gives akustisk alarm på kommandobroen, hvis skibet forlader havn,
mens bovport, en indvendig port, agterrampe eller en anden port i skibs-
siden ikke er lukket, eller en lukkeanordning ikke er i korrekt position.
Indikatorsystemets strømforsyning skal være uafhængig af strømforsy-
ningen til åbning/lukning og sikring af portene. Indikatorsystemer, der er
monteret om bord på eksisterende skibe og godkendt af flagstatens admi-
nistration, behøver ikke at udskiftes.
.2 Der skal installeres tv-overvågning og et system til overvågning af vand-
indtrængning, som på kommandobroen og maskinkontrolstedet angiver
enhver lækage gennem ydre og indre bovporte, hækporte eller andre
porte i skibssiden, som kan medføre vandfyldning af speciallastrum eller
ro-ro-lastrum.
.3 Speciallastrum og ro-ro-lastrum skal hele tiden afpatruljeres eller over-
våges effektivt, f. eks. ved tv-overvågning, således at man under
sejladsen kan konstatere, om køretøjer har flyttet sig i dårligt vejr, og
om der færdes uvedkommende passagerer.
.4 Dokumenterede procedurer for lukning og sikring af alle porte i skibs-
siden, lastporte og andre lukkeanordninger, som — hvis de blev
efterladt åbne eller ikke tilstrækkeligt sikrede — kunne medføre vand-
fyldning af speciallastrum eller ro-ro-lastrum, skal opbevares om bord
og slås op et passende sted.
21 Mærkning, periodisk betjening og eftersyn af vandtætte døre m. v.
(R 24)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Der skal ugentligt afholdes øvelser med betjening af vandtætte døre,
koøjer, ventiler og lukkemidler for spygatter.
.2 Der skal foretages en daglig prøve af alle vandtætte døre i hovedtvær-
skibsskotterne, når de benyttes i søen.
.3 Vandtætte døre med alle dertil hørende mekanismer og indikatorer, alle
ventiler, der skal være lukket for at gøre et rum vandtæt, og alle ventiler,
hvis betjening er nødvendig af hensyn til kontrollen med krydsfyldning itilfælde af havari, skal regelmæssigt inspiceres under rejsen, mindst én
gang ugentligt.
.4 Sådanne ventiler, døre og mekanismer skal være mærket på en sådan
måde, at de kan betjenes rigtigt, så den størst mulige sikkerhed opnås.
22 Indførsler i skibsdagbog (R 25)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Hængslede døre, aftagelige plader, koøjer, landgangsporte, lastporte og
andre åbninger, der ifølge disse forskrifter skal holdes lukket under
rejsen, skal lukkes, inden skibet forlader havn. Tidspunkter for lukning
og åbning (hvis åbning er tilladt efter forskrifterne) skal indføres i skibs-
dagbogen.
.2 Alle øvelser og eftersyn, der er foreskrevet i regel 21, skal indføres i
skibsdagbogen med detaljeret angivelse af eventuelt konstaterede
mangler.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 39
▼M1
23 Hejsbare platforme og ramper til biler
NYE SKIBE I KLASSE A, B, C OG D OG EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
På skibe, som er udstyret med hængedæk til befordring af personbiler, skal
konstruktion, installation og betjening udføres i overensstemmelse med de
regler, som er fastsat af flagstatens administration. Med hensyn til konstrukti-
onen skal en anerkendt organisations relevante regler finde anvendelse.
24 RækværkNYE SKIBE I KLASSE A, B, C OG D BYGGET DEN 1. JANUAR 2003
ELLER SENERE:
1. De dæk, hvor passagererne tillades adgang, og hvor skanseklædning af
fornøden højde ikke forefindes, skal være forsynet med rækværk, der
har en højde af mindst 1100 mm målt fra dækket og er således konstru-
eret og udført, at passagerer forhindres i at klatre op på det og
uforvarende at falde over bord fra dækket.
2. Udvendige trapper og afsatser skal forsynes med rækværk af tilsvarende
konstruktion.
AFSNIT C
MASKINERI
1 Almindelige bestemmelser (R 26)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Maskineri, kedler og andre trykbeholdere samt de dermed forbundne
rørsystemer og tilbehør skal være således anbragt og beskyttet, at de
frembyder mindst mulig fare for de ombordværende personer under
fornøden hensyntagen til bevægelige dele, varme overflader og andre
faremomenter.
.2 Der skal forefindes midler, hvorved fremdrivningsmaskineriets normale
drift kan opretholdes eller genoprettes, også selv om en af de vigtige
hjælpeinstallationer skulle ophøre med at virke.
.3 Der skal forefindes midler til at sikre, at maskineriet kan komme til at
fungere igen efter en dødt skib-tilstand uden hjælp udefra.
NYE SKIBE I KLASSE B OG C:
.4 Hovedfremdrivningsanlægget og alle hjælpemaskiner, der er nødvendige
for skibets fremdrivning og sikkerhed, skal, således som de er anbragt i
skibet, være indrettet til at fungere, når skibet ligger på ret køl, og når det
har slagside med en krængningsvinkel til og med 15º til begge sider
under statiske forhold og 22,5º under dynamiske forhold (rulning) til
begge sider og samtidig dynamisk hældende (duvning) 7,5º forskibs eller
agterskibs.
NYE SKIBE I KLASSE A, B, C OG D OG EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.5 Der skal forefindes midler, hvorved fremdrivningsmaskineriet og skruen i
nødsituationer kan standses fra steder uden for maskinrummet/maskin-
kontrolrummet, f. eks. fra det åbne dæk eller styrehuset.
SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR 2003
ELLER SENERE:
.6 Placeringen og arrangementet af udluftningsrør i forbindelse med brænd-
selsolieservice-, brændselsoliesettling- og smøreolietanke skal være
indrettet på en sådan måde, at brud på et luftsrør ikke direkte fører til
risiko for indtrængen af hav- eller regnvand. Om bord i alle skibe skal
der være installeret to brændselsolieservicetanke for hver type brændstof,
der er nødvendig for fremdrivning samt drift af andre vitale systemer
eller lignende arrangementer, hver med en kapacitet svarende til drift
ved maksimal kontinuerlig effekt på fremdrivningsmaskineriet samt
normal driftsbelastning på generatorerne i søen i 8 timer for klasse B
-skibe og 4 timer for klasse C - og D-skibe.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 40
▼M1
2 Forbrændingsmotorer (R 27)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Forbrændingsmotorer med en cylinderdiameter på 20 mm eller et krum-
taphusvolumen på 0,6 m3og derover skal være forsynet med
eksplosionsaflastningsventiler af passende type med tilstrækkeligt
udstrømningsareal. Aflastningsventilerne skal være således anbragt eller
være forsynet med sådanne midler, at udstrømning fra dem er således
rettet, at der er mindst muligt fare for, at besætningen kan komme til
skade.
3 Lænsearrangement (R 21)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1.1 Der skal installeres et effektivt lænsearrangement, der under alle prak-
tiske forhold kan pumpe fra og lænse ethvert vandtæt rum, bortset fra
rum, der udelukkende er bestemt til opbevaring af ferskvand, vandballast,
brændselsolie eller flydende last, og for hvilke der findes andre effektive
lænsemidler. Der skal findes effektive midler til at lænse vand fra isole-
rede lastrum.
.1.2 Sanitær-, ballast- og almindelige servicepumper kan anerkendes som
selvstændige maskindrevne lænsepumper, såfremt de er forsynet med de
nødvendige forbindelser til lænsesystemet.
.1.3 Alle lænserør, der anvendes i eller under brændselsolietanke eller i kedel-
eller maskinrum, herunder rum, hvor forbrugstanke eller brændselsolie-
pumpearrangement er anbragt, skal være af stål eller andet egnet
materiale.
.1.4 Lænse- og ballastarrangementer skal være således indrettet, at vand fra
søen eller fra vandballasttankene forhindres i at trænge ind i last- eller
maskinrummene eller fra et rum til et andet. Der skal træffes foranstalt-
ninger til at forhindre, at højtanke med lænse- og ballastforbindelser ved
uagtsomhed fyldes fra søen, når de indeholder last, eller udpumpes
gennem en lænsepumpe, når de indeholder vandballast.
.1.5 Alle fordelingskasser og manuelt betjente ventiler i forbindelse med
lænsearrangementet skal anbringes på steder, der altid er tilgængelige
under almindelige forhold.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1.6 Der skal træffes foranstaltninger til lænsning af lukkede lastrum på skot-
dækket.
.1.6.1 Hvis der er sådant fribord over skotdækket, at dækkanten
kommer under vand ved en krængning af skibet på mere end 5º,
skal lænsningen ske ved hjælp af tilstrækkelig mange spygatter af
passende størrelse, som fører direkte over bord, og som er
anbragt ifølge bestemmelserne i regel 15.
.1.6.2 Hvis der er sådant fribord over skotdækket, at dækkanten
kommer under vand ved en krængning af skibet på mindre
end 5º, skal lænsningen af de lukkede lastrum på skotdækket
ske til et eller flere egnede rum af tilstrækkelig størrelse, hvor
der er alarm for vandstandshøjde og egnet udstyr til lænsning
over bord. Desuden skal der sørges for, at:
.1 der forefindes spygatter, som med hensyn til antal, størrelse
og placering er tilstrækkelige til, at større ansamlinger af frit
vand undgås
.2 der i de pumpearrangementer, der kræves i disse bestem-
melser, er taget højde for vand fra fast anbragte
brandslukningsanlæg med sprinkler
.3 vand, der er forurenet med benzin eller andre farlige stoffer,
ikke lænses til maskinrum eller andre rum, hvor der kan fore-
findes kilder til antændelse
.4 spygatterne er forsynet med midler, hvormed den ildsluk-
kende luftart forhindres i at slippe bort, hvis det lukkede
lastrum er beskyttet med CO
2-brandslukningsanlæg.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 41
▼M1
NYE SKIBE I KLASSE A, B, C OG D:
.1.6.3 Fra ro-ro-dæk og vogndæk skal afløbene være af en sådan stør-
relse, at spygatter, lænseporte osv. i styrbord og bagbord kan
bortlede en vandmængde hidrørende fra sprinklerpumpe og
brandpumper under hensyn til skibets krængnings- og trimfor-
hold.
.1.6.4 Hvis saloner til passagerer og mandskab er udstyret med
sprinkler- og overrislingsanlæg, skal de have et passende antal
spygatter, som er tilstrækkelige til at bortlede den vandmængde,
der hidrører fra brandslukning ved hjælp af rummets sprinklerho-
veder og fra 2 brandslanger med strålespidser. Spygatterne skal
være anbragt på det mest effektive sted, f. eks. i hvert hjørne.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.2.1 Det i punkt .1.1 påbudte lænsearrangement skal, for så vidt det er prak-
tisk muligt efter en søulykke, kunne betjenes, uanset om skibet ligger på
ret køl eller har slagside. I dette øjemed skal der i almindelighed
anbringes sugerør i borde, undtagen i snævre rum i skibets for- og agte-
rende, hvor et enkelt sugerør kan være tilstrækkeligt. I rum af usædvanlig
form kan der kræves yderligere sugerør. Der skal træffes foranstaltninger
til at sikre, at vandet i rummet løber til sugerørene.
.2.2 Hvor det er praktisk muligt, skal de maskindrevne lænsepumper fordeles
i særskilte vandtætte rum, der er således indrettet eller beliggende, at
disse rum ikke fyldes med vand ved samme havari. Dersom hovedfrem-
drivningsmaskineriet, hjælpemaskinerne og kedlerne er installeret i to
eller flere vandtætte rum, skal de pumper, der er til rådighed til lænsning,
så vidt muligt være fordelt i alle disse rum.
.2.3 Med undtagelse af yderligere pumper, der kan være installeret alene for
peakrum, skal enhver påbudt lænsepumpe være indrettet til at lænse fra et
hvilket som helst rum, som i medfør af punkt .1.1 kræves lænset.
.2.4 Hver maskindrevet lænsepumpe skal kunne pumpe vand gennem den
foreskrevne hovedlænseledning med en hastighed af mindst 2 m/s. Selv-
stændige maskindrevne lænsepumper, der er anbragt i maskinrum, skal
have direkte sugeledning fra disse rum, dog således at der højst kræves
to sådanne sugeledninger i et hvilket som helst rum. Hvor der findes to
eller flere sådanne sugeledninger, skal der mindst være en i hver side af
skibet. Direkte sugeledninger skal være hensigtsmæssigt anbragt, og i et
maskinrum skal de mindst have samme diameter som krævet for hoved-
lænseledningen.
.2.5 Foruden den eller de i punkt .2.4 påbudte direkte sugeledninger skal der
findes en direkte nødsugeledning med kontraventil fra den største selv-
stændige maskindrevne pumpe til lænseniveauet i maskinrummet. Den
direkte sugeledning skal have samme diameter som pumpens hovedsuge-
studs.
.2.6 Spindlerne på søventilerne og de direkte sugeventiler skal føres et godt
stykke over maskinrumsdørken.
.2.7 Alle lænsesugerør op til forbindelsen til pumperne skal være uafhængige
af andre rørledninger.
.2.8 Hoved- og sidelænserørets diameter d skal udregnes efter nedenstående
formler. Den faktiske indvendige diameter kan dog afrundes til den
nærmeste standardstørrelse, som flagstatens administration kan acceptere:
hovedlænserøret:
d¼25þ1;68ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
LB þD ðÞp
sidelænserørene mellem opsamlingskasserne og sugerørene:
d¼25þ2;15ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃ
L1 B þD ðÞp
hvor:
d er hovedlænserørets indvendige diameter i mm
L og B r skibets længde og bredde i m
L1er rummets længde1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 42
▼M1
D er skibets sidehøjde til skotdækket i m. Dog gælder det, at D i
et skib med et lukket lastrum på skotdækket, som lænses
internt i overensstemmelse med kravene i punkt .1.6.2, ogsom strækker sig i hele skibets længde, skal måles til næste
dæk over skotdækket. Hvis de lukkede lastrum har en mindre
længde, er D skibets sidehøjde målt til skotdækket plus lh/L,
hvor l og h er henholdsvis den samlede længde og den
samlede højde af de lukkede lastrum.
.2.9 Der skal træffes foranstaltninger til at forhindre, at et rum med lænsesu-
gerør fyldes med vand i tilfælde af, at vedkommende rør ved kollisioneller grundstødning knækker eller på anden måde beskadiges i et af de
andre rum. Hvor et rør på et eller andet sted er beliggende nærmere
skibssiden end en femtedel af skibets bredde (målt vinkelret på diametral-
planet i højde med den dybeste inddelingslastelinje) eller i en kanalkøl,
skal der på røret anbringes en kontraventil i det rum, hvor den åbne
ende udmunder.
.2.10 Alle fordelingskasser, haner og ventiler, der er i forbindelse med lænses-
ystemet, skal være således anbragt, at en af lænsepumperne kan virke i et
hvilket som helst rum i tilfælde af fyldning. Endvidere må skade på en
pumpe eller dens rør, som er tilsluttet til hovedlænseledningen på etsted, der ligger uden for en linje trukket i en afstand fra skibssiden af
en femtedel af skibets bredde, ikke kunne sætte lænsesystemet ud af virk-
somhed. Såfremt der kun findes ét rørsystem fælles for alle pumper, skal
de ventiler, der er nødvendige til kontrol af sugning, kunne betjenes fra et
sted over skotdækket. Hvis der foruden hovedlænsesystemet findes et
nødlænsesystem, skal dette være uafhængigt af hovedsystemet og anbragt
således, at en pumpe kan suge fra ethvert rum, når dette er vandfyldt,
som nærmere angivet i punkt .2.1. I så fald behøver kun de ventiler,
som er nødvendige for betjeningen af nødlænsesystemet, at kunne
betjenes fra et sted over skotdækket.
.2.11 De i punkt .2.10 omhandlede haner og ventiler, som kan betjenes fra et
sted over skotdækket, skal ved betjeningsstederne være tydeligt mærket
og forsynet med indikatorer, der viser, om de er åbne eller lukkede.
4 Antal og type lænsepumper (R 21)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
Op til 250 passagerer en hovedmaskinpumpe og en selvstændig maskindrevet
pumpe, der er placeret og drevet fra et sted uden for
maskinrummet,
Over 250 passagerer en hovedmaskinpumpe og to selvstændige maskin-
drevne pumper, hvoraf den ene er placeret og drevet
fra et sted uden for maskinrummet.
Hovedmaskinpumpen kan erstattes af en selvstændig maskindrevet pumpe.
Lænsning af meget små rum kan ske ved hjælp af transportable, håndbetjente
pumper.
5 Bakevne (R 28)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Skibet skal have tilstrækkelig bakevne for at sikre fornøden manøvredyg-
tighed under alle normale forhold.
.2 Maskineriets evne til omstyring af skruens virkeretning på tilstrækkelig
kort tid og således bringe skibet til at ligge stille inden for en rimelig
tilbagelagt distance fra største servicefart fremover skal demonstreres og
registreres.
.3 Stoppetider, skibets kurs og afstande, som registreres under prøveture,
samt resultaterne af prøveture til bestemmelse af navigations- og manø-
vreevnen for skibe, der har flere drivskruer, med en eller flere af dem
ude af drift, skal forefindes om bord til brug for skibsføreren og nærmere
udpegede besætningsmedlemmer.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 43
▼M1
6 Styreanlæg (R 29)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Ethvert skib skal være forsynet med et effektivt hovedstyreanlæg og et
effektivt reservestyreanlæg. Hovedstyreanlægget og reservestyreanlægget
skal være således indrettet, at den omstændighed, at det ene svigter, ikke
vil sætte det andet ud af funktion.
.2 Hovedstyreanlægget og rorstammen skal:
.2.1 have fornøden styrke og kunne styre skibet ved største servicefart
fremover og være således konstrueret, at de ikke beskadiges ved
største fart agterover
.2.2 kunne lægge roret over fra 35º på den ene side til 35º på den anden
side, når skibet er på største dybgang og går frem med største
servicefart, og — under samme forhold — fra 35º på den ene side
til 30º på den anden side på højst 28 sekunder
.2.3 drives maskinelt, hvor dette er nødvendigt for at imødekomme
kravene i punkt .2.2.2, og i alle tilfælde, hvor der kræves en
rorstamme med en diameter på over 12 mm målt ved rorpinden,
bortset fra forstærkning til sejlads i is, for at imødekomme kravene
i punkt .2.2.1.
.3 Reservestyreanlæg skal:
.1 have fornøden styrke og kunne styre skibet, når dette gør manøvre-
fart, og være klar til brug i nødstilfælde
.2 kunne lægge roret over fra 15º på den ene side til 15º på den anden
side på højst 60 sekunder med skibet på største dybgang og med det
halve af største servicefart fremover, dog mindst 7 knob
.3 drives maskinelt, hvis dette er nødvendigt for at opfylde kravene i
punkt .3.2, og i alle tilfælde, hvor rorstammen har en diameter på
over 230 mm målt ved rorpinden, bortset fra forstærkning til sejlads
i is.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D
.4 Kraftenhederne på styreanlæggene skal:
.1 være således indrettet, at de automatisk starter igen, når energiforsy-
ningen retableres efter afbrydelse
.2 kunne igangsættes fra et sted på kommandobroen. I tilfælde af, at
energiforsyningen til nogen af kraftenhederne til styreanlæg svigter,
skal der slås akustisk og optisk alarm på kommandobroen.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.5 Hvor hovedstyreanlægget omfatter to eller flere identiske kraftenheder, er
det ikke nødvendigt at installere et reservestyreanlæg, forudsat at:
.1 hovedstyreanlægget kan drive roret som foreskrevet i punkt .2.2, så
længe en af kraftenhederne er ude af funktion
.2 hovedstyreanlægget er således indrettet, at det efter et enkelt svigt i
dets rørsystem eller i en af kraftenhederne er muligt at isolere fejlen,
således at styreevnen kan opretholdes eller hurtigt genvindes.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.6 Der skal forefindes styreanlægskontrol:
.1 for hovedstyreanlægget både på kommandobroen og i styremaskin-
rummet
.2 ved to selvstændige kontrolsystemer, der begge kan betjenes fra
kommandobroen, hvis hovedstyreanlægget er indrettet i overensstem-
melse med punkt .4. Dette kræver ikke dublering af rat eller
styrehåndtag. Hvor kontrolapparatet består af en hydraulisk tele-
motor, er det ikke nødvendigt at installere endnu et uafhængigt
system
.3 for reservestyreanlægget i styremaskinrummet, og hvis det drives
maskinelt, skal det også kunne betjenes fra kommandobroen og
være uafhængigt af kontrolsystemet for hovedstyreanlægget.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 44
▼M1
.7 Ethvert kontrolsystem for hoved- og reservestyreanlæg, der kan betjenes
fra kommandobroen, skal opfylde følgende krav:
.1 Hvis det er elektrisk, skal det have sin egen særskilte strømkreds, der
forsynes fra en styreanlægsstrømkreds fra et punkt inden for styrema-
skinrummet eller direkte fra strømtavlens samleskinner, som forsyner
den pågældende styreanlægsstrømkreds ved et punkt på strømtavlen,
der støder op til forsyningen til styreanlægsstrømkredsen.
.2 Der skal findes midler i styremaskinrummet til at frakoble ethvert
styrekontrolsystem, der betjenes fra kommandobroen, fra det styre-
anlæg, det betjener.
.3 Systemet skal kunne igangsættes fra et sted på kommandobroen.
.4 I tilfælde af, at forsyningen af elektrisk energi til styrekontrolsy-
stemet svigter, skal der slås akustisk og optisk alarm på
kommandobroen.
.5 Strømkredse, der forsyner styrekontrolsystemet for styreanlæg, må
kun være beskyttet mod kortslutning.
.8 Elektriske kredsløb og styreanlægskontrolsystemer med tilhørende
komponenter, kabler og rør, som er foreskrevet i denne regel og i
regel 7, skal være anbragt så langt fra hinanden som praktisk muligt i
hele deres længde.
.9 Der skal forefindes et middel til kommunikation mellem kommandobroen
og styremaskinrummet eller den alternative styreplads.
.10 Rorets vinkelstilling skal:
.1 angives på kommandobroen, hvis hovedstyreanlægget drives
maskinelt. Rorets vinkelangivelse skal være uafhængig af styreanlæg-
gets kontrolsystem
.2 klart kunne opfattes i styremaskinrummet.
.11 Hydrauliske styreanlæg, der drives maskinelt, skal være forsynet med:
.1 anordning til renholdelse af hydraulikvæsken under hensyntagen til
hydrauliksystemets type og konstruktion
.2 advarsel for lav væskestand i hver enkelt hydraulikvæskebeholder, så
der så tidligt som muligt advares om mulighed for lækage i hydrau-
liksystemet. Der skal afgives akustisk og visuel alarm på
kommandobroen og i maskinrummet, hvor de let kan opfattes.
.3 en fast anbragt lagertank med tilstrækkelig kapacitet til, at mindst ét
kraftaktiverende system inklusive væskebeholderen kan genfyldes,
hvis hovedstyreanlægget kræves drevet maskinelt. Lagertanken skal
ved rørledninger være fast tilsluttet på en sådan måde, at hydraulik-
systemerne let kan genfyldes fra et sted inden for
styremaskinrummet, og den skal have en niveauindikator.
.12 Styremaskinrummet skal være:
.1 lettilgængeligt og om muligt adskilt fra maskinrummene
.2 således indrettet, at der er adgang til styreanlæggets maskiner og
betjeningssteder i forbindelse med arbejdet. Indretningen skal bl. a.
omfatte gelændere og ristværk eller andre skridfaste overflader,
således at der er forsvarlige arbejdsforhold i tilfælde af lækage i det
hydrauliske system.
7 Yderligere krav for elektriske og elektrohydrauliske styreanlæg (R 30)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Midler til indikering af, om motorer til elektriske og elektrohydrauliske
styreanlæg er i gang, skal installeres på kommandobroen og på et
passende kontrolsted for hovedmaskineri.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.2 Alle elektriske og elektrohydrauliske styreanlæg, der omfatter en eller
flere kraftenheder, skal forsynes fra mindst to særskilte strømkredse, der
udgår direkte fra hovedstrømtavlen; den ene strømkreds kan dog føres
over nødstrømtavlen. Et elektrisk eller elektrohydraulisk reservestyre-
anlæg, som er forbundet med et elektrisk eller elektrohydraulisk
hovedstyreanlæg, kan være tilsluttet til en af de strømkredse, hvorfra
hovedstyreanlægget forsynes. Strømkredse, som forsyner et elektrisk eller
elektrohydraulisk styreanlæg, skal have tilstrækkelig nominel kapacitet til1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 45
▼M1
at kunne forsyne alle de motorer, som kan være tilsluttet til dem
samtidig, og som måske skal være i gang samtidig.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.3 Der skal etableres kortslutningsbeskyttelse og forefindes overbelastnings-
alarm for elektriske og elektrohydrauliske strømkredse og motorer til
styreanlæg. Eventuel beskyttelse mod overstrøm, herunder eventuel
startstrøm, skal være mindst to gange den beskyttede motors eller strøm-
kreds' fulde strømbelastning og skal være således indrettet, at den
fornødne startstrøm kan passere.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
De her foreskrevne alarmgivere skal være både akustiske og visuelle og
skal være anbragt på et iøjnefaldende sted i hovedmaskinrummet eller det
kontrolrum, hvorfra hovedmaskineriet normalt kontrolleres, og i øvrigt i
overensstemmelse med eventuelle krav i regel 6 i afsnit E.
.4 Når der ifølge regel 6, punkt .3.3, kræves maskinelt drevet reservestyre-
anlæg, og dette hverken er elektrisk drevet eller drevet af en elmotor, der
hovedsagelig er bestemt til anden brug, kan hovedstyreanlægget forsynes
fra én strømkreds fra hovedstrømtavlen. Hvis der til at drive reservestyre-
anlægget benyttes en elmotor, der hovedsagelig er bestemt til anden brug,
kan flagstatens administration indrømme fritagelse fra kravet i punkt .3,
hvis den finder beskyttelsesarrangementerne tilfredsstillende tillige med
kravene i regel 6, punkt .4.1 og .4.2 til reservestyreanlæg.
8 Ventilationssystemer i maskinrum (R 35)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
Af hensyn til besætningens sikkerhed og velbefindende samt maskinernes drift
skal maskinrum af kategori A være tilstrækkeligt ventilerede for at sikre, at der
opretholdes en tilstrækkelig lufttilførsel til rummene, når maskineri eller kedler i
disse rum arbejder på fuld kraft under alle vejrforhold, herunder hårdt vejr.
9 Kommunikation mellem kommandobro og maskinrum (R 37)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
Der skal forefindes mindst to af hinanden uafhængige midler til meddelelse af
ordrer fra kommandobroen til det sted i maskinrummet eller kontrolrummet,
hvorfra drivskruens hastighed og omdrejningsretning normalt styres; det ene
system skal være en maskintelegraf, som visuelt angiver ordrer og svar både i
maskinrummet og på kommandobroen. Der skal forefindes egnede kommunika-
tionsmidler til eventuelle andre steder, hvorfra drivskruens hastighed og
omdrejningsretning kan styres.
10 Maskinmesteralarm (R 38)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
Der skal forefindes en maskinmesteralarm, der kan betjenes fra maskinkontrol-
rummet eller manøvreplatformen, alt efter omstændighederne, og som skal være
klart hørlig i maskinmestrenes aptering og/eller på kommandobroen.
11 Nødinstallationers placering (R 39)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
Elektriske nødenergikilder, brandpumper, lænsepumper (undtagen dem, der
specifikt betjener rummene foran for kollisionskottet), fast anbragte brandslu-
kningsanlæg, som er foreskrevet i kapitel II-2, samt andre nødinstallationer,
som er af væsentlig betydning for skibets sikkerhed, undtagen ankerspil, må
ikke installeres foran for kollisionskottet.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 46
▼M1
12 Kontrolforanstaltninger for maskineri (R 31)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Hoved- og hjælpemaskineri, der er af væsentlig betydning for skibets
fremdrivning og sikkerhed, skal være forsynet med effektive drifts- og
kontrolmidler.
.2 Hvor der er indrettet fjernstyring af fremdrivningsmaskineriet fra
kommandobroen, og forudsat at maskinrummene skal være bemandet,
skal følgende bestemmelser finde anvendelse:
.1 Skruens omdrejningshastighed, dens virkeretning og eventuelt dens
stigning skal kunne styres fuldt ud fra kommandobroen under alle
fartforhold, herunder manøvrering
.2 Fjernstyring skal for hver selvstændig skrue udføres ved hjælp af en
kontrolanordning, der er udformet og konstrueret således, at dens
betjening ikke kræver særlig opmærksomhed vedrørende maskine-
riets detaljerede drift. Hvor flere skruer skal fungere samtidig, kan
de styres ved hjælp af en enkelt kontrolanordning.
.3 Hovedfremdrivningsmaskineriet skal være forsynet med en nødsto-
panordning på kommandobroen, og denne anordning skal være
uafhængig af brokontrolsystemet.
.4 Ordrer fra kommandobroen til fremdrivningsmaskineriet skal angives
i kontrolrummet for hovedmaskineriet eller på manøvreplatformen,
hvis dette er mere hensigtsmæssigt.
.5 Fjernstyring af fremdrivningsmaskineriet skal kun være mulig fra ét
sted ad gangen. I sådanne områder er indbyrdes forbundne kontrol-
steder tilladt. På hvert sted skal der være en indikator, der viser, fra
hvilket sted fremdrivningsmaskineriet styres. Overførelse af styring
mellem kommandobroen og maskinrummene må kun finde sted i
hovedmaskinrummet eller i dettes kontrolrum. Dette system skal
omfatte midler, der forhindrer, at skruens virkeretning ændrer sig
væsentligt, når styringen overføres fra et sted til et andet.
.6 Det skal være muligt at styre fremdrivningsmaskineriet lokalt, selv i
tilfælde af fejl i en del af fjernstyringsanlægget.
.7 Fjernstyringsanlægget skal være konstrueret således, at der vil blive
slået alarm, hvis der opstår fejl i anlægget. Skruens forudindstillede
omdrejningshastighed og virkeretning skal opretholdes, indtil lokal
styring er i funktion;
.8 Der skal installeres indikatorer på kommandobroen, der angiver:
.1 skruens hastighed og omdrejningsretning i tilfælde af faste
skruer
.2 skruens omdrejningshastighed og stigningsvinkel i tilfælde af
stilbare skruer.
.9 Der skal forefindes en alarmgiver på kommandobroen og i maskin-
rummet til angivelse af et lavt startlufttryk, som skal have et
alarmpunkt, der tillader yderligere startoperationer til start af hoved-
motoren. Hvis fremdrivningsmaskineriets fjernstyringsanlæg er
konstrueret til automatisk start, skal antallet af automatiske, på
hinanden følgende forgæves forsøg på at starte maskineriet være
begrænset for at sikre et tilstrækkeligt startlufttryk med henblik på
lokal start.
.3 Hvis hovedfremdrivningsmaskineriet med tilhørende maskineri, herunder
elektriske hovedforsyningskilder, er udstyret med forskellige grader af
automatisk styring eller fjernstyring og er under stadigt manuelt tilsyn
fra et kontrolrum, skal arrangementet og kontrolmidlerne være således
konstrueret, udstyret og installeret, at maskinernes drift vil være lige så
sikker og effektiv, som hvis de var underkastet direkte tilsyn; i denne
forbindelse finder bestemmelserne i regel II-1/E/1 til II-1/E/5 anvendelse,
alt efter omstændighederne. Der skal tages særlig hensyn for at beskytte
sådanne rum mod brand og vandfyldning.
.4 Automatisk virkende start-, drift- og kontrolsystemer skal i almindelighed
omfatte mulighed for manuelt hurtigt at omgå de automatiske styringssy-
stemer. Fejl i nogen del af sådanne systemer, må ikke forhindre
anvendelse af den manuelle omgåelse (override).1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 47
▼M1
SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR 2003
ELLER SENERE:
.5 Kravene i punkt .1-.4 skal opfyldes med følgende ændringer:
.1 Punkt .1 erstattes med følgende:
»1. Hoved- og hjælpemaskineri, der er af væsentlig betydning for
fremdrivning, kontrol og sikkerhed, skal være forsynet med
effektive drifts- og kontrolmidler. Alle kontrolmidler, der er af
væsentlig betydning for skibets fremdrivning, kontrol og
sikkerhed, skal være selvstændigt virkende eller konstrueret på
en sådan måde, at fejl på ét system ikke nedsætter ydelsen af et
andet system.«
.2 I anden og tredje linje i punkt .2 udgår udtrykket »og forudsat at
maskinrummene skal være bemandet«.
.3 Første sætning i punkt .2.2 erstattes med følgende:
».2 Styringen skal kunne foretages ved én betjeningsanordning for
hver selvstændig skrue med automatisk udførelse af alle dermed
forbundne funktioner, herunder, om nødvendigt, midler til at
hindre overbelastning af fremdrivningsmaskineriet.«
.4 Punkt .2.4 erstattes med følgende:
».4 Ordrer fra kommandobroen til fremdrivningsmaskineriet skal
angives i kontrolrummet for hovedmaskineriet og på manøvre-
platformen.«
.5 Der indsættes følgende nye sætning sidst i punkt .2.6:
»Det skal ligeledes være muligt at styre hjælpemaskineriet, der er af
væsentlig betydning for skibets fremdrivning og sikkerhed, ved eller
nær det pågældende maskineri«.
.6 Punkt .2.8, .2.8.1 og .2.8.2 erstattes med følgende:
».8 Der skal på kommandobroen, i kontrolrummet til hovedmaskine-
riet og på manøvreplatformen installeres indikatorer, der angiver:
.8.1 skruens hastighed og omdrejningsretning i tilfælde af faste
skruer
.8.2 skruens omdrejningshastighed og stigningsvinkel i tilfælde
af stilbare skruer.«
13 Damprørsystemer (R 33)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Ethvert damprør med tilhørende armatur, gennem hvilket der kan passere
damp, skal være således udformet, konstrueret og installeret, at det kan
modstå de maksimale arbejdsbelastninger, som det kan blive udsat for.
.2 Der skal forefindes midler til at dræne ethvert damprør, hvori der ellers
ville kunne forekomme farlige vandslag.
.3 Hvis et damprør eller et tilbehør dertil kan modtage damp fra en kilde
med et højere tryk end det tryk det er konstrueret til, skal der monteres
en passende reduktionsventil, sikkerhedsventil og trykmåler.
14 Trykluftsystemer (R 34)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Der skal forefindes midler til at forhindre overtryk i enhver del af tryk-
luftsanlæg og alle steder, hvor kølekapper og casinger af kompressorer og
luftkølere kan blive udsat for farligt overtryk som følge af lækage fra
trykluftsdele. Alle systemer skal være forsynet med passende sikkerheds-
ventilarrangementer.
.2 De vigtigste startluftarrangementer for forbrændingsmotorer til hoved-
fremdrivning skal være tilstrækkeligt beskyttet mod virkningerne af
tilbageslag og indvendig eksplosion i startluftrørene.
.3 Alle afgangsrør fra startluftkompressorer skal føre direkte til startluftbe-
holderne, og alle startrørene fra luftbeholderne til hoved- eller
hjælpemaskiner skal være fuldstændig adskilt fra kompressorernes
afgangsrørsystemer.
.4 Der skal drages omsorg for, at der trænger mindst mulig olie ind i luft-
trykanlæggene, og at disse anlæg drænes.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 48
▼M1
15 Beskyttelse mod støj (R 36) (1)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
Der skal træffes foranstaltninger til at reducere støjen fra maskinerne i
maskinrum til et acceptabelt niveau. Hvis denne støj ikke kan reduceres i
tilstrækkelig grad, skal kilden til den uacceptable støj isoleres eller afskærmes,
eller der skal tilvejebringes et støjfrit sted, hvis rummet kræves bemandet. Om
nødvendigt skal det pågældende mandskab forsynes med høreværn.
16 Elevatorer
NYE SKIBE I KLASSE A, B, C OG D:
.1 Passager- og godselevatorer skal under hensyntagen til dimensionering,
udformning, antal passagerer og/eller godsmængde opfylde de bestem-
melser, som flagstatens administration har fastsat i hvert enkelt tilfælde
eller for den enkelte type anlæg.
.2 Installationstegninger og vedligeholdelsesanvisninger, herunder bestem-
melser om periodisk tilsyn, skal godkendes af flagstatens administration,
der skal foretage tilsyn og godkende anlægget, inden det tages i brug.
.3 Efter godkendelse udsteder flagstatens administration et certifikat, som
skal opbevares om bord.
.4 Flagstatens administration kan tillade, at de periodiske tilsyn udføres af
en sagkyndig med autorisation fra administrationen eller en anerkendt
organisation.
AFSNIT D
ELEKTRISKE INSTALLATIONER
1 Almindelige bestemmelser (R 40)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Elektriske installationer skal være således indrettet:
.1 at alle elektriske hjælpeanlæg, der er nødvendige for at opretholde
normale drifts- og opholdsforhold i skibet, kan sikres uden benyttelse
af den elektriske nødenergikilde
.2 at driften af de elektriske anlæg, der er af væsentlig betydning for
sikkerheden, opretholdes under forskellige nødsituationer
.3 at passagerer, besætning og skib vil være sikret mod elektriske fare-
momenter.
.2 Flagstatens administration skal træffe de fornødne foranstaltninger for at
sikre ensartethed med hensyn til gennemførelsen og anvendelsen af
bestemmelserne i dette afsnit, hvad angår elektriske installationer(2).
2 Elektrisk hovedenergikilde og belysningsanlæg (R 41)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 I nye klasse C - og D-skibe, hvor elektrisk energi er det eneste middel til
at sikre driften af de hjælpeanlæg, der er væsentlige for skibets sikkerhed,
og i nye og eksisterende klasse B -skibe, hvor elektrisk energi er det
eneste middel til at sikre driften af de hjælpeanlæg, der er væsentlige
for skibets sikkerhed og fremdrivning, skal der findes mindst to hovedge-
neratorsæt med en sådan effekt, at driften af ovennævnte anlæg kan
opretholdes, mens et af sættene er ude af drift.
I nye klasse C- og D-skibe med en længde på under 24 m kan det ene
generatorsæt være drevet af hovedfremdrivningsmaskineriet, forudsat at
driften af førnævnte anlæg kan opretholdes, selv om et af de to sæt er
ude af drift.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 49
(1) Jf. kode om støjniveauer om bord i skibe — IMO-forsamlingens resolution A.468
(XII).
(2) Der henvises til Den Internationale Elektrotekniske Kommissions rekommandationer,
især publikation nr. 92, Elektriske installationer i skibe (Electrical Installations in Ships
▼M1
.2.1 Et elektrisk hovedbelysningsanlæg, som skal levere belysning i alle de
dele af skibet, der normalt er tilgængelige for og anvendes af passagerer
og besætning, skal forsynes fra den elektriske hovedenergikilde.
.2.2 Det elektriske hovedbelysningsanlæg skal være således indrettet, at brand
eller andet havari i de rum, der indeholder den elektriske hovedenergi-
kilde, eventuelt dermed forbundet transformerudstyr, hovedstrømtavlen
og hovedbelysningsstrømtavlen, ikke vil sætte det elektriske nødbelys-
ningsanlæg, der er foreskrevet i regel , ud af drift.
.2.3 Det elektriske nødbelysningsanlæg skal være således indrettet, at brand
eller andet havari i de rum, der indeholder den elektriske nødenergikilde,
eventuelt dermed forbundet transformerudstyr, nødstrømtavlen og nødbe-
lysningsstrømtavlen, ikke vil sætte det elektriske hovedbelysningsanlæg,
der er foreskrevet i denne regel, ud af drift.
.3 Hovedstrømtavlen skal være således anbragt i forhold til den ene hoved-
generatorstation, at den normale elektricitetsforsyning så vidt muligt kun
vil blive berørt af en brand eller andet havari i det rum, hvori generator-
sættet og strømtavlen er installeret.
3 Elektrisk nødenergikilde (R 42)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Ethvert skib skal være forsynet med en selvstændig elektrisk nødenergi-
kilde med nødstrømtavle beliggende over skotdækket i et let tilgængeligt
rum, der ikke støder op til afgrænsningen af maskinrum af kategori A
eller sådanne rum, hvori den elektriske hovedenergikilde eller hoved-
strømtavlen er installeret.
.2 Den elektriske nødenergikilde kan være enten et akkumulatorbatteri, der
opfylder kravene i punkt .5 uden genopladning eller kraftigt spænding-
stab, eller en generator, som opfylder kravene i punkt .5, og som er
drevet af maskineri af forbrændingstypen med selvstændig forsyning
med brændstof, der har et flammepunkt på mindst 43 ºC, automatisk star-
tanordning for nye skibe og godkendt startanordning for eksisterende
skibe og en midlertidig elektrisk nødenergikilde som anført i punkt .6,
medmindre der i nye klasse C- og D-skibe med en længde på under
24 m er et hensigtsmæssigt placeret uafhængigt batteriarrangement til
rådighed for den bestemte forbruger i det tidsrum, der kræves i disse
regler.
.3 Den elektriske nødenergikilde skal være således indrettet, at den kan
fungere effektivt, når skibet har slagside med en krængningsvinkel på
indtil 22,5º og et trim på indtil 10º. Nødgeneratorsæt skal umiddelbart
kunne starte under alle kuldeforhold, som måtte opstå, og — for nye
skibes vedkommende — kunne startes automatisk.
.4 Nødstrømtavlen skal placeres så tæt som praktisk muligt på nødenergi-
kilden.
.5 Den i punkt .1 foreskrevne nødenergikilde:
.1 skal normalt kunne fungere i en periode på:
tolv timer for klasse B-skibe (nye og eksisterende)
seks timer for klasse C-skibe (nye)tre timer for klasse D-skibe (nye);
.2 skal i særdeleshed kunne holde samtlige forbrugere i følgende anlæg
i drift i de ovenfor angivne perioder for de forskellige skibsklasser:
(a) skibets nødlænsepumpe og en af brandpumperne
(b) skibets nødbelysning:
1. ved ethvert mønstrings- eller indskibningssted og udenbords
2. i alle gange, trapper og udgange til mønstrings- eller
indskibningssteder
3. i maskinrum og på det sted, hvor nødgeneratoren er
placeret
4. i kontrolrum, hvori radio og hovednavigationsudstyret er
installeret
5. som påbudt ifølge regel II-2/B/16.1.3.7 og II-2/B/6.1.7
6. alle steder, hvor brandudrustningerne opbevares1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 50
▼M1
7. ved nødlænsepumpen og en af brandpumperne, som
omhandlet i litra a), og det sted hvor deres motorer startes
(c) skibets navigationslys
d) 1. alt kommunikationsudstyr
2. hovedalarmsystemet3. brandvisningsanlæggene4. alle signaler, der kan være påkrævet i nødsituationer,
såfremt de får strøm fra skibets hovedgeneratorsæt;
(e) skibets sprinklerpumpe, såfremt en sådan forefindes og den er
elektrisk drevet
(f) skibets dagsignallampe, såfremt denne får strøm fra skibets
elektriske hovedenergikilde;
.3 skal i mindst en halv time kunne drive skibets maskinelt betjente
vandtætte døre og de tilhørende kontrol-, indikations- og advarsels-
kredsløb.
.6 Den midlertidige elektriske nødenergikilde, der er foreskrevet i punkt .2,
skal bestå af et akkumulatorbatteri, der er anbragt på et passende sted til
brug i en nødsituation, og som skal kunne forsyne følgende udstyr uden
genopladning eller væsentligt spændingstab i en halv time:
(a) den i punkt .5.2b).1 foreskrevne belysning
(b) vandtætte døre som foreskrevet i punkt .7.2 og .7.3 i regel II-1/B/13,
men ikke nødvendigvis lukning af dem alle samtidig, medmindre
der forefindes en uafhængig midlertidig kilde af oplagret energi
(c) kontrol-, indikations- og advarselskredsløbene som foreskrevet i
punkt .7.2 i regel II-1/B/13.
.7 SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR 2003
ELLER SENERE:
Er elektrisk energi nødvendig for retablering af fremdriften, skal kapaci-
teten være tilstrækkelig til at retablere skibets fremdrift i forening med
eventuelt andet maskineri fra »dødt skib«-tilstand inden for 30 minutter
efter blackout.
4 Supplerende nødbelysning for ro-ro-skibe (R 42-1)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
Ud over den nødbelysning, som er foreskrevet i regel II-1/D/3.5.2.b), gælder
nedenstående bestemmelser for alle skibe med ro-ro-lastrum eller speciallastrum:
.1 Alle rum og gange, der er almindeligt tilgængelige for passagererne, skal
forsynes med elektrisk nødbelysning, der kan fungere i mindst tre timer,
når alle øvrige elektriske energikilder svigter, og under alle krængnings-
forhold. Belysningen skal være således, at adgangen til
evakueringsvejene let kan ses. Energikilden til den supplerende nødbelys-
ning skal bestå af akkumulatorbatterier, som er monteret i
belysningsarmaturerne, og som til stadighed oplades via nødstrømtavlen,
hvor det er praktisk muligt. Flagstatens administration kan tillade, at der
installeres enhver anden form for nødbelysning, som er mindst lige så
effektiv. Den supplerende nødbelysning skal være således udført, at en
hvilken som helst fejl ved lampen umiddelbart kan konstateres. Alle
akkumulatorbatterier skal udskiftes med mellemrum afhængig af den
specifikke brugstid i det miljø, hvor de anvendes.
.2 I gange i besætningsapteringen, fritidsrum og tjenesterum, der normalt er
i anvendelse, skal der forefindes en bærbar lampe, som drives af et
genopladeligt batteri, medmindre der er installeret supplerende nødbelys-
ning i henhold til punkt .1.
5 Forholdsregler mod stød, brandfare og andre faremomenter af elektrisk
art (R 45)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Ubeskyttede metaldele på elektriske maskiner eller apparater, som ikke
skal være spændingsførende, men som let kan blive det på grund af fejl,1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 51
▼M1
skal være forbundet til skibsskroget, medmindre disse maskiner eller
apparater
.1 forsynes ved en spænding på højst 50 V jævnstrøm eller 50 V
effektiv spændingsværdi mellem ledere. Autotransformere må ikke
anvendes til opnåelse af denne spænding, eller
.2 forsynes ved en spænding på højst 250 V af sikkerhedsisolertransfor-
mere, der kun betjener én strømforbruger, eller
.3 er konstrueret efter princippet om dobbelt isolering.
.2 Alle elektriske apparater skal være således konstrueret og anbragt, at de
ikke forvolder skade, når de håndteres eller berøres på normal måde.
.3 Siderne og bagsiden samt om nødvendigt også forsiden af strømtavler
skal være passende afskærmet. Ubeskyttede, spændingsførende dele, derhar spændinger til skroget, som overstiger den i punkt .1.1 specificerede
spænding, må ikke anbringes på forsiden af disse strømtavler. Der skal,
om nødvendigt, forefindes ikke-ledende måtter eller ristværk ved strøm-
tavlens for- og bagside.
.4 Fordelingssystemer uden forbindelse til skroget skal forsynes med en
anordning, der overvåger isolationsniveauet til skroget, og som akustisk
eller optisk indikerer unormalt lave isolationsværdier.
.5.1 Ledningers metalafskærmning og armering skal være kontinuerlig i elek-
trisk forstand og forbundet til skibsskroget.
.5.2 Alle elektriske kabler og ledninger uden for strømforbrugeren skal som
minimum være af en brandhæmmende type og skal være således instal-
leret, at deres oprindelige flammehæmmende egenskaber ikke forringes.
Til særlige formål kan flagstatens administration tillade, at der anvendes
særlige kabeltyper, f. eks. radiofrekvenskabler, som ikke opfylder oven-
nævnte krav.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.5.3 Kabler og ledninger, der benyttes til hoved- eller nødstrømforsyning,
belysning, intern kommunikation eller signalering, skal, så vidt det er
praktisk muligt, holdes fri af kabysser, vaskerier, maskinrum af
kategori A, casings for maskinrum og andre områder, der frembyder stor
brandfare. I nye og eksisterende ro-ro-passagerskibe skal kabler for alarm
og højttaleranlæg, der installeres på eller efter datoen i direktivets
artikel 14, stk. 1, være godkendt af flagstatens administration, under
hensyntagen til anbefalingerne fra Den Internationale Søfartsorganisation.
Kabler, der forbinder brandpumper med nødstrømtavlen, skal være af
brandsikker type, hvor de føres igennem områder, der frembyder stor
brandfare. Alle sådanne kabler skal om muligt oplægges på en sådan
måde, at de ikke bliver funktionsudygtige ved opvarmning af skotterne
som følge af brand i et tilstødende rum.
.6 Kabler og ledninger skal installeres og understøttes, således at de ikke
skamfiles eller beskadiges på anden måde. Afslutninger og samlinger i
alle ledere skal foretages på en sådan måde, at kablets oprindelige elek-
triske, mekaniske, flammehæmmende og, om nødvendigt,
brandmodstandsdygtige egenskaber bibeholdes.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.7.1 Hver enkelt strømkreds skal være beskyttet mod kortslutning og mod
overbelastning, jf. dog bestemmelserne i regel II-1/C/6 og II-1/C/7.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.7.2 Belysningsarmaturer skal være således indrettet, at man undgår tempera-
turstigninger, der ville kunne beskadige kabler og ledningsnet, samt en
for stærk opvarmning af omgivende materiale.
.8.1 Akkumulatorbatterier skal være forsvarligt afskærmet, og rum, der
hovedsagelig anvendes til placering af sådanne, skal være indrettet til
formålet og effektivt ventileret.
.8.2 Elektriske apparater eller andet udstyr, som kan udgøre en antændings-
kilde for brændbare dampe, er ikke tilladt i disse rum.
.9 Fordelingsanlæg skal være således indrettet, at brand i en lodret hoved-
zone som defineret i regel II-2/A/2.9 ikke vil gribe forstyrrende ind i
anlæg, der er af væsentlig betydning for sikkerheden i en anden lodret
hovedzone. Dette krav anses for opfyldt, hvis hoved- og nødfødeled-1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 52
▼M1
ninger, der går igennem en sådan zone, er anbragt så langt som muligt fra
hinanden i både vandret og lodret retning.
AFSNIT E
YDERLIGERE KRAV TIL PERIODISK UBEMANDEDE MASKINRUM
Særlige overvejelser (R 54)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
Alle nye klasse B-, C- og D-skibe og eksisterende klasse B-skibe skal gøres til
genstand for særlige hensyn fra administrationens side, hvad angår, om deres
maskinrum periodisk kan være ubemandede, og i bekræftende fald om det er
nødvendigt at fastsætte yderligere krav end dem, der er indeholdt i nærværende
bestemmelser, for at opnå samme sikkerhed som i normalt bemandede
maskinrum.
1 Almindelige bestemmelser (R 46)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Der skal drages omsorg for, at skibets sikkerhed under alle fartforhold,
herunder manøvrering, svarer til sikkerheden for et skib, hvis maskinrum
er bemandede.
.2 Der skal træffes foranstaltninger for at sikre, at udrustningen fungerer
pålideligt, og at der er tilfredsstillende mulighed for regelmæssige
eftersyn og rutinemæssige afprøvninger for til stadighed at sikre en
betryggende drift.
.3 Ethvert skib skal være forsynet med et dokument, der bekræfter, at det
kan fungere med maskinrum, der periodisk er ubemandede.
2 Forholdsregler mod brand (R 47)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Der skal forefindes midler til at opdage brand og afgive alarmer på et
tidligt stadium i tilfælde af brand:
.1 i luftforsyningscasinger og afgasrør (optræk) fra kedler, og
.2 i fremdrivningsmaskineriets skylleluftsbælter medmindre dette i
særlige tilfælde anses for unødvendigt.
.2 Forbrændingsmotorer på 2250 kW og derover eller med cylindre på over
300 mm boring skal være forsynet med olietågedetektorer i krumtaphuset
eller anordninger til kontrol af lejetemperaturen i motoren eller tilsva-
rende anordninger.
3 Beskyttelse mod fyldning (R 48)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Lænsebrønde i maskinrum, der periodisk er ubemandede, skal være
placeret og overvåget på en sådan måde, at ansamling af væsker opdages
ved normale trim- og krængningsvinkler, og skal være tilstrækkeligt store
til let at optage den normale afdræning i den ubemandede periode.
.2 Hvor lænsepumperne kan sættes automatisk i gang, skal der forefindes
midler til angivelse af, når væsketilstrømningen er større end pumpens
kapacitet, eller når pumpen arbejder hyppigere, end det normalt kunne
forventes. I sådanne tilfælde kan der gives tilladelse til mindre brønde,
der kan optage afdræningen i et rimeligt tidsrum. Hvor der findes auto-
matisk styrede lænsepumper, skal opmærksomheden i særlig grad være
henvendt på kravene til undgåelse af olieforurening.
.3 Kontrolanordningerne for enhver ventil, der betjener en søforbindelse, en
overbordledning under vandlinjen eller et rendestensejektorsystem, skal
være således anbragt, at der er tilstrækkelig tid til at betjene dem i
tilfælde af, at der strømmer vand ind i rummet, under hensyntagen til
den tid, der må antages at være nødvendig for at kunne nå frem til og
betjene disse kontrolanordninger. Hvis den højde, hvortil rummet ville1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 53
▼M1
kunne fyldes med skibet i fuldt lastet tilstand, kræver det, skal der træffes
foranstaltninger til at betjene kontrolanordningerne fra et andet sted over
dette niveau.
4 Styring af fremdrivningsmaskineriet fra kommandobroen (R 49)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Skruens hastighed, dens virkeretning og eventuelt dens stigning skal
under alle fartforhold, herunder manøvrering, kunne styres fuldt ud fra
kommandobroen.
.1 Denne fjernstyring skal kunne foretages ved en separat betjeningsan-
ordning for hver selvstændig skrue med automatisk udførelse af alle
dermed forbundne funktioner, herunder, om nødvendigt, midler til at
hindre overbelastning af fremdrivningsmaskineriet.
.2 Hovedfremdrivningsmaskineriet skal være forsynet med en nødsto-
panordning på kommandobroen, som skal være uafhængig af
brostyresystemet.
.2 Ordrer fra kommandobroen til fremdrivningsmaskineriet skal angives i
kontrolrummet til hovedmaskineriet eller ved kontrolstedet for fremdriv-
ningsmaskineriet, alt efter omstændighederne.
.3 Fjernstyring af fremdrivningsmaskineriet må kun kunne ske fra et område
ad gangen. I sådanne områder er indbyrdes forbundne kontrolsteder
tilladt. På hvert sted skal der være en indikator, der viser, fra hvilket
sted fremdrivningsmaskineriet styres. Omskiftning af styring mellem
kommandobroen og maskinrummene må kun kunne ske i hovedmaskin-
rummet eller i hovedmaskineriets kontrolrum. Systemet skal omfatte
midler til at forhindre, at skruens drivtryk ikke ændrer sig væsentligt,
når styringen omskiftes fra en position til en anden.
.4 Det skal være muligt at styre alle maskiner, der er af væsentlig betydning
for skibets sikre drift, fra et lokalt sted, også i tilfælde af svigt i en
hvilken som helst del af anlæggene for automatisk styring eller fjernsty-
ring.
.5 Det automatiske fjernstyringsanlæg skal være således konstrueret, at der
vil blive slået alarm, hvis det skulle svigte. Den forudindstillede
hastighed og skruens virkeretning skal opretholdes, indtil den lokale
styring er i virksomhed, medmindre det skønnes, at dette ikke lader sig
gøre.
.6 Der skal installeres indikatorer på kommandobroen for:
.1 skruens hastighed og omdrejningsretning i tilfælde af faste skruer
eller
.2 skruens hastighed og stigning i tilfælde af stilbare skruer.
.7 Antallet af forgæves på hinanden følgende automatiske startforsøg skal
begrænses for at sikre et tilstrækkeligt lufttryk. Der skal forefindes en
alarmgiver til angivelse af lavt lufttryk indstillet på et niveau, der stadig
tillader igangsætning af fremdrivningsmaskineriet.
5 Kommunikation (R 50)NYE OGEKSISTERENDESKIBE I KLASSEB OGNYE SKIBE I KLASSEC
OG D MED EN LÆNGDE PÅ 24 M OG DEROVER:
Der skal findes et driftssikkert middel til mundtlig kommunikation mellem
hovedmaskineriets kontrolrum eller, efter behov, fremdrivningsmaskineriets
kontrolsted, kommandobroen og maskinmestrenes opholdsrum.
6 Alarmanlæg (R 51)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Der skal forefindes et alarmanlæg til angivelse af enhver fejl, der kræver
opmærksomhed, og dette anlæg skal:
.1 kunne slå akustisk alarm i hovedmaskineriets kontrolrum eller på
fremdrivningsmaskineriets kontrolsted og visuelt på et passende sted
angive hver enkelt alarmfunktion
.2 have forbindelse til maskinmestrenes opholdsrum og til hvert
maskinmesterkammer gennem en vælgerkontakt for at sikre forbin-
delse til mindst et af disse kamre; der kan gives tilladelse til1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 54
▼M1
anvendelse af andre anordninger, såfremt de anses for at være tilsva-
rende
.3 udløse en akustisk og visuel alarm på kommandobroen i enhver
situation, der kræver indgreb eller opmærksomhed fra den vagtha-
vende officers side
.4 så vidt muligt være konstrueret efter fejlsikkerhedsprincippet.5 udløse den i regel II-1/C/10 foreskrevne maskinmesteralarm, hvis der
ikke lokalt er reageret på en alarm inden for et begrænset tidsrum.
.2.1 Alarmanlægget skal til stadighed være forsynet med strøm og skal auto-
matisk skifte over til en reserveenergiforsyning i tilfælde af, at den
normale energiforsyning skulle svigte.
.2.2 Hvis alarmanlæggets normale energiforsyning skulle svigte, skal dette
angives ved en alarm.
.3.1 Alarmanlægget skal kunne angive mere end én fejl samtidig, og modta-
gelsen af en alarm må ikke hindre en ny alarm i at indgå.
.3.2 Modtagelsen af en alarmtilstand på det i punkt .1 nævnte sted skal
angives på de steder, hvor den er blevet vist. Alarmer skal opretholdes,
indtil de kvitteres, og de visuelle angivelser af de enkelte alarmer skal
forblive aktiveret, indtil fejlen er rettet, hvorefter alarmanlægget automa-
tisk skal føres tilbage til normal driftstilstand.
7 Sikkerhedssystemer (R 52)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
Der skal forefindes et sikkerhedssystem, der ved en alvorlig funktionsfejl i
driften af maskiner eller kedler, der frembyder en øjeblikkelig fare, udløser
automatisk stop af den berørte del af anlægget, og at der slås alarm. En stands-
ning af fremdrivningsanlægget må ikke udløses automatisk, medmindre det
drejer sig om tilfælde, som ville kunne medføre alvorligt havari, fuldstændigt
sammenbrud eller eksplosion. Hvor der findes anordninger til at omgå det auto-
matiske stop af hovedfremdrivningsmaskineriet, skal dette være således
indrettet, at der udelukker utilsigtet funktion. Der skal findes midler til visuel
angivelse af, at automatiske stop er omgået. Betjeningsanordninger til automa-
tisk sikkerhedsstop og bremsning af maskiner skal være adskilt fra
alarmanlægget.
8 Særlige krav for maskin- og kedelinstallationer samt for elektriske
installationer (R 53)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Den elektriske hovedenergikilde skal opfylde følgende krav:
.1 Hvor den elektriske kraft normalt kan leveres af én generator, skal
der træffes egnede foranstaltninger til at frakoble belastning for at
sikre de fornødne forsyninger til fremdrivnings- og styreanlæg samt
til at opretholde skibets sikkerhed. I tilfælde af udfald af den i drift
værende generator, skal der træffes fyldestgørende foranstaltninger
for automatisk start af en reservegenerator og dens tilslutning til
hovedstrømtavlen. Denne generator skal have tilstrækkelig kapacitet
til at muliggøre fremdrivning og styring samt opretholde skibets
sikkerhed med automatisk fornyet igangsætning af det nødvendige
maskineri, herunder, om nødvendigt, ved sekventiel opstart.
.2 Hvis den elektriske kraft normalt leveres af mere end en generator
samtidig i paralleldrift, skal der træffes foranstaltninger, f. eks. ved
frakobling af belastning, for i tilfælde af udfald af et af disse genera-
torsæt at sikre, at de tilbageværende sæt holdes i drift uden
overbelastning for at muliggøre fremdrivning og styring samt opret-
holde skibets sikkerhed.
.2 Hvor reservemaskiner er nødvendige for andet hjælpemaskineri, der er af
væsentlig betydning for fremdrivningen, skal der forefindes automatisk
virkende omskifteanordninger.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 55
▼M1
9 Automatisk kontrol- og alarmsystem (R 53.4)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Kontrolsystemet skal være således indrettet, at de anlæg, der er nødven-
dige for driften af hovedfremdrivningsmaskineriet og dets hjælpema-
skiner, sikres gennem de fornødne automatisk virkende anordninger.
.2 Der skal afgives alarm ved den automatiske omskiftning.
.3 Der skalforefindes et alarmsystem, der opfylder bestemmelserne i regel 6,
for alle vigtige tryk, temperaturer og væskestande samt andre vigtige
parametre.
.4 Der skal indrettes et centralt kontrolsted med de nødvendige alarmtavler
og apparater, der angiver enhver alarm.
.5 Hvor de forbrændingsmotorer, der er nødvendige til hovedfremdrivning,
startes ved hjælp af trykluft, skal der forefindes midler til at holde start-
lufttrykket på det krævede niveau.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 56
▼M1
KAPITEL II-2
BRANDSIKRING, OPDAGELSE OG SLUKNING AF BRAND
AFSNIT A
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
1 Grundlæggende principper (R 2)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Formålet med brandsikringskravene i dette afsnit er
.1 at forebygge brand og eksplosion
.2 at mindske risikoen for tab af menneskeliv som følge af brand.3 at mindske risikoen for skader på skibet, dets ladning og miljøet som
følge af brand
.4 at afgrænse, bremse og standse brand og eksplosion i det rum, hvori
den er opstået
.5 at sørge for let adgang til de fornødne udgangsveje for passagerer og
besætning.
.2 Med henblik på formålene i punkt .1 hviler forskrifterne i dette kapitel på
følgende grundlæggende principper, der efter behov er optaget i forskrif-
terne under hensyntagen til skibstype og potentiel brandrisiko:
.1 inddeling af skibet i lodrette hovedzoner med afgrænsninger, der er
modstandsdygtige i termisk og styrkemæssig henseende
.2 adskillelse af aptering fra den øvrige del af skibet med afgræns-
ninger, der er modstandsdygtige i termisk og styrkemæssig
henseende
.3 begrænset brug af brændbare materialer.4 opdagelse af enhver brand i den zone, hvor den er opstået.5 afgrænsning og slukning af enhver brand i det rum, hvori den er
opstået
.6 beskyttelse af udgangsveje og adgangsveje for bekæmpelse af brand.7 hurtig adgang til brandslukningsapparater.8 størst mulig begrænsning af risikoen for antændelse af brandfarlige
luftarter fra ladningen.
.3 Brandsikringsmålene i punkt .1 skal nås ved overholdelse af forskrifterne
i dette kapitel eller anden konstruktioner og indretning, som modsvarer
afsnit i det reviderede kapitel II-2 til Solas-konventionen af 1974, der
gælder for skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller senere. Et skibanses for at opfylde de funktionsmæssige krav i punkt .2 og brandsik-
ringsmålene i punkt .1, når enten
.1 skibets konstruktion og indretning som helhed opfylder de relevante
forskrifter i dette kapitel eller
.2 skibets kontruktion og indretning som helhed er gennemgået og
godkendt i henhold til afsnit Fi det reviderede kapitel II-2 til Solas-
konventionen af 1974, der gælder for skibe, der er bygget den
1. januar 2003 eller senere, eller
.3 en eller flere del af skibets konstruktion og indretning er gennemgået
og godkendt i henhold til førnævnte afsnit i det reviderede kapitel II-
2 til Solas-konventionen og de resterende dele af skibet opfylder de
relevante forskrifter i dette kapitel.
.4 Når der foretages reparationer, ombygninger, ændringer og dertil knyttet
udrustning af et skib, skal det fortsat mindst opfylde de krav, der tidligere
gjaldt for skibet.
Reparationer, ombygninger og ændringer, som i væsentlig grad ændrer et
skibs dimensioner eller dets passagerkapacitet eller i væsentlig grad
forøger et skibs levetid, samt dertil knyttet udrustning skal være i over-
ensstemmelse med de seneste krav til nye skibe, for så vidt som
flagstatens administration finder det rimeligt og gennemførligt i praksis.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 57
▼M1
EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.5 Uanset bestemmelserne i punkt .4 skal eksisterende klasse B skibe, der
kan befordre over 36 passagerer, opfylde følgende krav, når der foretages
reparationer, ombygninger, ændringer og dertil knyttet udrustning:
.1 alle materialer, der anvendes i sådanne skibe, skal opfylde kravene til
materialer, der anvendes i nye klasse B skibe
.2 alle reparationer, ombygninger, ændringer og dertil knyttet udrust-
ning, som indebærer udskiftning af 50 tons materialer eller derover,
bortset fra sådanne, som er foreskrevet i regel I-2/B/16, skal opfylde
kravene til nye klasse B skibe.
2 Definitioner (R 3)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1Ikke-Brændbart Materiale : et materiale, der hverken kan brænde eller
afgive brændbare luftarter i en sådan mængde, at der kan ske selvantæn-
delse, når det opvarmes til ca. 750 ºC, hvilket skal konstateres ved en
brandprøvning ifølge IMO-resolution A.799 (19), »Forbedret rekom-
mandation om en prøvemetode, der gør det muligt at klassificere
skibsbygningsmaterialer som ikke-brændbare«. Alle andre materialer er
brændbare materialer.
.1.a SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR
2003 ELLER SENERE:
Ikke-Brændbart Materiale : et materiale, der hverken kan brænde eller
afgive brændbare luftarter i en sådan mængde, at der kan ske selvantæn-
delse, når det opvarmes til ca. 750 ºC, hvilket skal konstateres ved en
brandprøvning ifølge koden for brandprøvningsprocedurer (»Fire Test
Procedures Code«). Alle andre materialer er brændbare materialer.
.2Standardbrandprøvning : en prøvning, hvorved prøveemner af de pågæl-
dende skotter eller dæk i en prøveovn udsættes for temperaturer, der ca.
svarer til standardkurven for tid og temperatur. Prøveemnerne skal have
en ubeskyttet overflade på mindst 4,65 m
2og en højde (eller dæklængde)
på 2,44 m, der i så høj grad som muligt ligner den påtænkte konstruktion
og, hvor dette der relevant, omfatter mindst én samling. Standardkurven
for tid og temperatur er en jævn kurve trukket gennem følgende tempera-
turpunkter:
ovnens begyndelsestemperatur 20 ºC
efter 5 min. forløb 576 ºCefter 10 min. forløb 679 ºC
efter 15 min. forløb 738 ºC
efter 30 min. forløb 841 ºCefter 60 min. forløb 945 ºC
.2a. SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR
2003 ELLER SENERE:
Standardbrandprøvning : en prøvning, hvorved prøveemner af de pågæl-
dende skotter og dæk i en prøveovn udsættes for temperaturer, der ca.
svarer til standardkurven for tid og temperatur. Prøvningsmetoderne skal
være i overensstemmelse med koden for brandprøvningsprocedurer.
.3Klasse A Inddelinger : består af skotter og dæk, der opfylder følgende
krav:
.1 de skal være konstrueret af stål eller andet tilsvarende materiale
.2 de skal være passende afstivet.3 de skal være således konstrueret, at de kan forhindre gennemtræng-
ning af røg og flammer indtil udløbet af en standardbrandprøvning
på en time
.4 de skal være isoleret med godkendte ikke-brændbare materialer,
således at gennemsnitstemperaturen på den ikke-udsatte side ikke
stiger mere end 140 ºC over begyndelsestemperaturen, og at tempe-
raturen ikke på noget punkt, herunder en samling, stiger mere end1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 58
▼M1
180 ºC over begyndelsestemperaturen inden for de nedenfor anførte
tidsrum:
klasse A-60 60 minutter
klasse A-30 30 minutter
klasse A-15 15 minutter
klasse A-0 0 minutter
.5 Flagstatens administration skal kræve, at der foretages en prøvning af
en prototype på et skot eller et dæk for at sikre, at det opfylder oven-
stående krav til mekanisk modstandsevne og temperaturstigning i
overensstemmelse med IMO-resolution A.754 (18).
For klasse B-, C- og D-skibe, som er bygget den 1. januar 2003 eller
senere, forstås der ved »IMO-resolution A.754(18)«»koden for
brandprøvningsprocedurer (Fire Test Procedures Code)«.
.4Klasse B-inddelinger : består af skotter, dæk, lofter eller garneringer, der
opfylder følgende krav:
.1 de skal være således konstrueret, at de er i stand til at forhindre
gennemtrængning af flammer indtil udløbet af den første halve time
af standardbrandprøvningen
.2 de skal have en sådan isolationsevne, at gennemsnitstemperaturen på
den ikke-udsatte side ikke stiger mere end 140 ºC over begyndelses-
temperaturen, og at temperaturen ikke på noget punkt, herunder en
samling, stiger mere end 225 ºC over begyndelsestemperaturen inden
for de nedenfor anførte tidsrum:
klasse B-15: 15 minutter
klasse B-0: 0 minutter
.3 de skal være konstrueret af godkendte ikke-brændbare materialer, og
alle materialer, der indgår i konstruktionen og opstillingen af
klasse B-inddelinger, skal være ikke-brændbare. Anvendelse af
brændbart finér kan dog tillades, forudsat at det opfylder andre krav
i dette kapitel
.4 flagstatens administration skal kræve, at der foretages en prøvning af
en prototype på en inddeling for at sikre, at den opfylder ovenstående
krav til mekanisk modstandsevne og temperaturstigning i overens-
stemmelse med IMO-resolution A.754 (18).
For klasse B-, C- og D-skibe, som er bygget den 1. januar 2003 eller
senere, forstås der ved »IMO-resolution A.754 (18)«»koden for brand-
prøvningsprocedurer (Fire Test Procedures Code)«.
.5Klasse C-Inddelinger : inddelinger konstrueret af godkendte ikke-brænd-
bare materialer. De behøver hverken at opfylde krav med hensyn til
gennemtrængning af røg og flammer eller til begrænsninger af tempera-
turstigningen. Anvendelsen af brændbart finér er tilladt, forudsat at det
opfylder andre krav i dette kapitel.
.6Gennemgående Klasse B-Lofter Eller -Garneringer : klasse B-lofter eller
-garneringer, som kun afsluttes ved en klasse A-inddeling eller en
klasse B-inddeling.
.7Stål Eller Andet Tilsvarende Materiale : hvor ordene »stål eller andet
tilsvarende materiale« forekommer, betyder »tilsvarende materiale« et
ikke-brændbart materiale, som i sig selv eller ved anvendelse af isolation
besidder egenskaber, der svarer til stålets i henseende til holdbarhed og
mekanisk modstandsevne ved afslutningen af den foreskrevne standard-
brandprøvning (f. eks. en passende isoleret aluminiumslegering).
.8Lav Flammespredningsevne : betyder, at den således betegnede overflade
på fyldestgørende måde vil begrænse flammespredningen, hvilket
bestemmes ved en brandprøvning i henhold til IMO-resolution
A.653 (16) for skot, lofter og dækfinishmaterialer.
.8a SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR
2003 ELLER SENERE:
Lav Flammespredningsevne : betyder, at den således betegnede overflade
på fyldestgørende måde vil begrænse flammespredningen, hvilket
bestemmes ved en brandprøvning i henhold til koden for brandprøvnings-
procedurer (Fire Test Procedures Code).1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 59
▼M1
.9Lodrette Hovedzoner : de afdelinger, hvori skrog, overbygning og
dækshuse er inddelt ved KLASSE A -inddelinger, og hvis middellængde
og -bredde normalt ikke overstiger 40 på noget dæk.
.10Aptering: almindeligt tilgængelige rum, gange, toiletter, kamre, kontorer,
hospitaler, biografer, hobbyrum, barbersaloner, pantries uden kogeindret-
ninger og lignende rum.
.11Almindeligt Tilgængelige Rum : den del af apteringen, der anvendes som
hall, spiserum, saloner og lignende fast indskottede rum.
.12Tjenesterum : rum, der anvendes som kabysser, pantries med kogeindret-
ninger, skabsrum, post- og boksrum, storesrum, værksteder, bortset fra
værksteder i maskinrum, og lignende rum samt trunke til sådanne rum.
.13Lastrum: alle rum, der anvendes til ladning (herunder lastolietanke) og
trunke til sådanne rum.
.13-1Køretøjsrum : lastrum, der er bestemt for transport af motorkøretøjer med
det nødvendige brændstof i egne tanke til kørslen.
.14Ro-Ro-Lastrum : rum, der ikke normalt er inddelt på nogen måde, og som
strækker sig enten i en betydelig længde eller i hele skibets længde, hvori
motorkøretøjer med det nødvendige brændstof i egne tanke til kørslen og/
eller gods (emballeret eller i bulk, i jernbanevogne eller biler, køretøjer
(herunder jernbanetankvogne og tankbiler), påhængskøretøjer, containere,
lastpaller, demonterbare tanke eller lignende transportmidler eller andre
beholdere) normalt kan lastes og losses i vandret retning.
.15Åbent Ro-Ro-Lastrum : et ro-ro-lastrum, som er åbent i begge ender, eller
som er åbent i den ene ende og ved hjælp af permanente åbninger i yder-
klædningen eller det overliggende dæk har tilstrækkelig naturlig
ventilation i hele rummets længde, og som for skibe, der er bygget den
1. januar 2003 eller senere, har et samlet areal på mindst 10 % af arealet
af rummets sider tilsammen.
.15-1Åbent Køretøjsrum : et køretøjsrum, som er åbent i begge ender, eller som
er åbent i den ene ende og ved hjælp af permanente åbninger i yderklæd-
ningen eller det overliggende dæk har tilstrækkelig naturlig ventilation ihele rummets længde, og som for skibe, der er bygget den 1. januar 2003
eller senere, har et samlet areal på mindst 10 % af arealet af rummets
sider tilsammen.
.16Lukket Ro-Ro-Lastrum : et ro-ro-lastrum, som hverken er et åbent ro-ro-
lastrum eller et vejrdæk.
.16-1Lukket køretøjsrum : køretøjsrum, som hverken er et åbent køretøjsrum
eller et vejrdæk.
.17Vejrdæk: dæk, som er helt åbent foroven og på mindst to sider.
.18Speciallastrum : indskottede køretøjsrum over eller under skotdækket,
hvor der er til- og frakørsel for disse køretøjer, og hvortil passagerer har
adgang. Der kan indrettes speciallastrum på mere end ét dæk, forudsat at
den totale frie højde for bilver ikke overstiger 10 m.
.19.1Maskinrum af kategori A : er rum samt trunke til disse rum, som inde-
holder:
.1 forbrændingsmotorer, som benyttes til hovedfremdrivning, eller
.2 forbrændingsmotorer, som benyttes til andre formål end hovedfrem-
drivning, hvor dette maskineri har en samlet ydelse på mindst
375 kW, eller
.3 en oliefyret kedel eller brændselsolieinstallation.
.19.2Maskinrum er alle maskinrum af kategori A og alle andre rum, der inde-
holder fremdrivningsmaskineri, kedler, brændselsolieinstallationer,
dampmaskiner, forbrændingsmotorer, generatorer og større elektriske
maskiner, oliefyldningsstationer, kølemaskiner, stabiliseringsanordninger,
maskineri til ventilation og luftkonditionering og lignende rum samt
trunke til disse rum.
.20Brændselsolieinstallationer : de installationer, som benyttes til behandling
af brændselsolie til brug i en oliefyret kedel, eller installationer, som
benyttes til behandling af olien for levering af forvarmet olie til en
forbrændingsmotor, og omfatter olietrykspumper, filtre og forvarmere,
der behandler olien ved et tryk på over 0,18 N/mm
2.
.21Kontrolrum er de rum, hvor radiostationen, hovednavigationsudstyret,
nødenergianlægget eller de centrale installationer for brandmelding eller
brandkontrol er anbragt.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 60
▼M1
.21.1Centralt kontrolrum : et kontrolrum, hvor følgende kontrol- og indikator-
funktioner er samlet:
.1 fast anbragt brandvisnings- og brandalarmanlæg
.2 automatiske sprinkler-, brandvisnings- og brandalarmanlæg.3 indikatorpaneler for branddøre.4 lukning af branddøre
.5 indikatorpaneler for vandtætte døre
.6 åbning og lukning af vandtætte døre.7 ventilationsblæsere.8 generel alarm og brandalarm.9 kommunikationssystemer, herunder telefoner
.10 mikrofon til højttaleranlæg.
.21.2Permanent bemandet centralt kontrolrum : et centralt kontrolrum, som
permanent er bemandet med et ansvarligt besætningsmedlem.
.22Rum, der indeholder møbler og inventar med begrænset brandrisiko :e r
ved anvendelsen af regel II-2/B/4 de rum, der indeholder møbler og
inventar med begrænset brandrisiko (hvad enten det er kamre, almindeligt
tilgængelige rum, kontorer eller andre typer af apteringsrum), og hvori:
.1 alle opbevaringsmøbler, såsom skriveborde, klædeskabe, toiletborde,
kommoder og lignende, udelukkende er udført af godkendte ikke-
brændbare materialer; dog kan der på bordpladen på sådanne møbler
være anvendt brændbart finér af højst 2 mm tykkelse
.2 alle fritstående møbler, såsom stole, sofaer og borde, er udført med
stel af ikke-brændbare materialer
.3 alle forhæng, gardiner og andre ophængte tekstilmaterialer har
mindst samme modstandsdygtighed over for udbredelse af ild som
uldstof på 0,8 kg/m
2, bestemt i overensstemmelse med IMO-resolu-
tion A.471 (XII) og ændringer hertil vedtaget ved resolution
A.563 (14).
For klasse B-, C- og D-skibe, som er bygget den 1. januar 2003 eller
senere, forstås der ved »IMO-resolution A.754(18)«»koden for
brandprøvningsprocedurer (Fire Test Procedures Code)«
.4 alle dørkbelægninger har mindst samme modstandsdygtighed over
for udbredelse af ild som det tilsvarende materiale af uld, der
benyttes til samme formål.
For klasse B-, C- og D-skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller
senere, forstås der ved dette punkt følgende:
alle dørkbelægninger har lav flammespredningsevne;
.5 alle udsatte overflader af skotter, garnering og lofter har lav flamme-
spredningsevne
.6 alle polstermøblers modstandsdygtighed over for antændelse og flam-
mespredning er i overensstemmelse med brandprøvningsprocedurerne
for polstermøbler i IMO-resolution A.652 (16).
For klasse B-, C- og D-skibe, som er bygget den 1. januar 2003 eller
senere, forstås der ved »IMO-resolution A.652 (16)«»koden for
brandprøvningsprocedurer (Fire Test Procedures Code)«.
SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE
.7 alt sengeudstyr er modstandsdygtigt over for antændelse og flamme-
spredning som bestemt ifølge koden for brandprøvningsprocedurer
(Fire Test Procedures Code).
.23Ro-ro-passagerskib : et passagerskib med ro-ro-lastrum eller speciallas-
trum som defineret i denne regel.
.24Koden for brandprøvningsprocedurer (Fire Test Procedures Code): den
internationale kode for udførelse af brandprøvningsprocedurer som
vedtaget af IMO's Maritime Sikkerhedskomité (Maritime Safety
Committee) ved resolution MSC 61 (67), som ændret af IMO.
.25Koden for brandsikkerhedssystemer (Fire Safety Systems Code): den
internationale kode for brandsikkerhedssystemer som vedtaget af IMO's
Maritime Sikkerhedskomité (Maritime Safety Committee) ved resolution
MSC 98(73), som eventuelt ændret af IMO, forudsat at sådanne
ændringer er godkendt, trådt i kraft og blevet gældende ifølge bestemmel-
serne i artikel VIII i den gældende Solas-konvention om proceduren for
ændring af bilaget, bortset fra kapitel I.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 61
▼M1
.26Flammepunkt : den temperatur i grader celcius (lukket bæger), ved
hvilken et produkt afgiver brændbare dampe i så stor mængde, at de
kan antændes, bestemt ved hjælp af et godkendt flammepunktsapparat.
.27Forskrifter : de konstruktionsmæssige specifikationer, dimensionsbegræns-
ninger og brandsikkerhedssystemer, der er anført i dette kapitel.
3 Brandpumper, hovedbrandledninger, brandstudse, brandslanger og
strålespidser (R 4)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1.1 Ethvert skib skal være forsynet med brandpumper, hovedbrandledninger,
brandstudse, brandslanger og strålespidser, der opfylder de respektive
krav i denne regel.
SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN 1. JANUAR
2003
.1.2 Hvor der kræves mere end én uafhængig brandpumpe, skal der på et let
tilgængeligt og forsvarligt sted uden for maskinrummene være anbragt
isolationsventiler for at adskille hovedbrandledningssektionen i det
maskinrum, der indeholder hovedbrandpumpen eller -pumperne, fra
resten af hovedbrandledningen. Hovedbrandledningen skal være således
anbragt, at alle brandstudsene på skibet, undtagen brandstudsene i oven-
nævnte maskinrum, kan forsynes med vand fra en brandpumpe, der ikke
er anbragt i dette maskinrum, gennem ledninger, som ikke er ført ind i
det nævnte rum, når isolationsventilerne er lukket. Det kan undtagelsesvis
tillades, at korte længder af nødbrandledningens suge- og afgangsrør
føres igennem maskinrummet, hvis det ikke er muligt at føre dem uden
for dette rum, forudsat at hovedbrandledningens modstandsevne bevares
ved, at rørledningerne omsluttes af en solid stålcasing.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR
2003 ELLER SENERE:
.1.3 Der skal på et let tilgængeligt og forsvarligt sted uden for maskinrum-
mene være anbragt isolationsventiler for at adskille
hovedbrandledningssektionen i det maskinrum, der indeholder hoved-
brandpumpen eller -pumperne, fra resten af hovedbrandledningen.
Hovedbrandledningen skal være således anbragt, at alle brandstudsene
på skibet, undtagen brandstudsene i ovennævnte maskinrum, kan forsynes
med vand fra en anden pumpe eller en nødbrandpumpe, når isolations-
ventilerne er lukket. Nødpumpen, dens søvandsindtag og suge- og
afgangsrør samt isolationsventilerne skal være anbragt uden for maskin-
rummet. Hvis dette arrangement ikke er muligt, kan ventilhuset
anbringes i maskinrummet, forudsat at ventilen er fjernbetjent fra et sted
i samme rum som nødpumpen og sugerøret er så kort som praktisk
muligt. Korte længder af suge- og afgangsrør kan føres igennem maskin-
rummet, forudsat at rørene omsluttes af en solid stålcasing eller isoleres
til »A-60«-standard. Rørene skal være af betydelig godstykkelse, mindst
11 mm, og svejste, undtagen flangetilslutningen til søventilen.
ALLE NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B OG NYE SKIBE I
KLASSE C OG D MED EN LÆNGDE PÅ 24 OG DEROVER
.2Brandpumpernes kapacitet
.1 De foreskrevne brandpumper skal kunne yde en vandmængde til
bekæmpelse af brand ved det i punkt .4.2 angivne tryk, som er
mindst2/3af den mængde, som lænsepumperne skal kunne yde, når
de anvendes til lænsning.
.2 I ethvert skib, der i henhold til denne regel skal være forsynet med
mere end én brandpumpe, skal hver enkelt af de foreskrevne pumper
have en kapacitet på mindst 80 % af den samlede foreskrevne kapa-
citet, divideret med minimumsantallet af foreskrevne brandpumper,
men i alle tilfælde mindst 25 m3/h, og enhver sådan pumpe skal
under alle omstændigheder som minimum kunne yde de to fore-
skrevne vandstråler. Disse brandpumper skal kunne forsyne
hovedbrandledningen under de foreskrevne forhold.
.3 I skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller senere, og hvor der er
installeret flere pumper end minimumsantallet, skal sådanne ekstra
pumper have en kapacitet på mindst 25 m3/h og som minimum kunne
yde de to vandstråler, der foreskrives i punkt .5.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 62
▼M1
.3Anbringelse af brandpumper, hovedbrandledninger og let tilgængelig
vandforsyning
.1 Skibe skal være forsynet med maskindrevne brandpumper som
følger:
.1 skibe med certifikat til at befordre over 500 passagerer: mindst
tre, hvoraf en kan være en hovedmaskinpumpe
.2 skibe med certifikat til at befordre højst 500 passagerer: mindst
to, hvoraf en kan være en hovedmaskinpumpe.
.2 Sanitær-, ballast-, lænse- og almindelige servicepumper kan godtages
som brandpumper, forudsat at de ikke normalt anvendes til pumpningaf olie, og at der, hvis de lejlighedsvis anvendes til pumpning af
brændselsolie, forefindes egnede omskifteanordninger.
.3 Søforbindelser, brandpumper og deres energikilder skal i skibe med
certifikat til at befordre over 250 passagerer være således indrettet,
at ikke alle brandpumperne vil blive sat ud af funktion i tilfælde af
brand i et af rummene.
I nye klasse B-skibe med certifikat til at befordre højst 250passagerer
skal der, hvis brand i et af rummene kan sætte alle brandpumper ud
af funktion, være en anden vandforsyningskilde til brandslukning i
form af en uafhængigt maskindrevet nødbrandpumpe, hvis energi-
kilde og søforbindelse befinder sig uden for maskinrummet. En
sådan uafhængigt maskindrevet nødbrandpumpe skal opfylde bestem-
melserne i koden for brandsikkerhedssystemer for skibe, der er
bygget den 1. januar 2003 eller senere.
.4 I nye klasse B-skibe med certifikat til at befordre over 250 passagerer
skal de foranstaltninger, der er truffet med henblik på at gøre vand-
forsyningen let tilgængelig, være således indrettet, at mindst én
effektiv vandstråle er øjeblikkeligt til rådighed fra en indvendig
brandstuds, og således at fortsat ydelse af vand sikres ved automatiskigangsætning af en foreskrevet brandpumpe.
.5 I skibe med periodisk ubemandede maskinrum, eller hvor der kun
kræves én vagthavende person, skal der umiddelbart kunne leveres
vand fra hovedbrandledningssystemet ved et passende tryk, enten
ved fjernstart af en af hovedbrandpumperne med fjernstart fra
kommandobroen og det eventuelle brandkontrolrum eller ved opret-
holdelse af permanent tryk i hovedbrandledningssystemet ved hjælp
af en af hovedbrandpumperne.
.6 Tryksiden på hver brandpumpe skal være udstyret med kontraventil.
.4Hovedbrandledningens diameter og tryk
.1 Hovedbrandledningens og afgreningsledningernes diameter skal være
tilstrækkelig til effektiv fordeling af den foreskrevne maksimale
vandmængde fra to brandpumper, der er i drift samtidig.
.2 Når to pumper samtidig gennem de i punkt .8 omhandlede stråle-
spidser yder den i punkt .4.1 anførte vandmængde gennem det
fornødne antal brandstudse, skal følgende minimumstryk kunne
opretholdes ved alle brandstudse:
Klasse B-skibe med certifikat til
at befordreNYE EKSISTERENDE
mere end 500 passagerer 0,4 N/mm20,3 N/mm2
højst 500 passagerer 0,3 N/mm20,2 N/mm2
.3 Maksimumtrykket ved enhver brandstuds må ikke være større end, at
brandslangen påviseligt kan holdes under kontrol.
.5Antal og placering af brandstudse
.1 Brandstudse skal forefindes i et sådant antal og være således
placeret, at mindst to vandstråler, der ikke hidrører fra samme brand-
studs, og hvoraf den ene skal være fra en enkelt slangelængde, kan
nå et hvilket som helst sted i skibet, der normalt er tilgængeligt for
passagerer eller besætning under sejlads, og et hvilket som helst sted
i et lastrum, når dette er tomt, i et ro-ro-lastrum og i et speciallas-
trum, i hvilke sidstnævnte tilfælde de to stråler skal kunne nå
enhver del af rummet, hver fra en enkelt slangelængde. Endvidere1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 63
▼M1
skal disse brandstudse være anbragt nær ved adgangsvejene til de
beskyttede rum.
.2 I aptering, tjenesterum og maskinrum skal brandstudse forefindes i et
sådant antal og være således placeret, at kravene i punkt .5.1 kan
opfyldes, når alle vandtætte døre og alle døre i skotter i lodrette
hovedzoner er lukket.
.3 Når adgangen til et maskinrum er indrettet i lav højde fra en tilstø-
dende akselgang, skal der anbringes to brandstudse uden for dette
maskinrum, men nær ved indgangen dertil. Når denne adgang sker
fra andre rum, skal der i et af disse rum være anbragt to brandstudse
nær ved indgangen til maskinrummet. En sådan anbringelse er ikke
nødvendig, hvis akselgangen eller de tilstødende rum ikke udgør en
del af udgangsvejen.
.6Rørledninger og brandstudse
.1 Materialer, der let nedbrydes ved varmepåvirkning, må ikke benyttes
til hovedbrandledninger og brandstudse, medmindre de er passende
beskyttet. Rørledningerne og brandstudsene skal være således
anbragt, at brandslangerne let kan tilkobles, og at der ikke er risiko
for tilfrysning. I skibe, der er indrettet til at medføre dækslast, skal
brandstudsene være anbragt på en sådan måde, at de altid er let
tilgængelige, og rørene skal så vidt muligt være oplagt således, at
der ikke er risiko for beskadigelse fra sådan last.
.2 Der skal være en ventil for hver brandslange, således at en hvilken
som helst brandslange kan fjernes, mens brandpumperne er i gang.
.3 I skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller senere, skal der være
anbragt isolationsventiler ved alle forgreninger af hovedbrandled-
ningen på det åbne dæk, som benyttes til andre formål end
brandslukning.
.7Brandslanger
.1 Brandslanger skal være af et holdbart materiale, der er godkendt af
flagstatens administration, og skal være så lange, at der kan rettes
en vandstråle mod ethvert sted i skibet, hvor der kan blive behov
for at benytte dem. Enhver brandslange skal være forsynet med en
strålespids og de nødvendige koblinger. Slangekoblinger og stråle-
spidser skal være fuldt indbyrdes ombyttelige. Slanger, som i dette
kapital betegnes som »brandslanger«, skal tillige med eventuelt
nødvendigt tilbehør og værktøj være anbragt klar til brug på iøjnefal-
dende steder i nærheden af brandstudse eller tilslutningssteder. I de
indvendige rum i skibe, der kan befordre over 36 passagerer, skal
der endvidere til stadighed være tilsluttet brandslanger til brandstud-
sene.
.2 Der skal være mindst én brandslange for hver af de i punkt .5 fore-
skrevne brandstudse. Brandslanger må højst være 20 lange på dæk og
i overbygninger og højst 15 i maskinrum, på mindre skibe
henholdsvis højst 15 og 10 lange.
.8Strålespidser
.1.1 For så vidt angår dette kapitel skal standardstørrelserne for stråle-
spidsers diameter være 12 mm, 16 mm eller 19 mm eller så nær
herved som muligt. I tilfælde, hvor der anvendes andre systemer
som f. eks. tågesystemer, kan der tillades en anden strålespidsdia-
meter.
.1.2 Alle strålespidser skal være af godkendt kombinationstype (dvs.
tåge-/strålerør) og være forsynet med en afspærringsanordning.
.2 I aptering og tjenesterum er det ikke nødvendigt at anvende stråle-
spidser med større diameter end 12 mm.
.3 I maskinrum og på dæk skal strålespidser have en sådan diameter, at
der ved det i punkt .4 ovenfor nævnte tryk fra den mindste pumpe
opnås den størst mulige vandmængde fra to strålerør. Det er dog
ikke nødvendigt at anvende strålespidser med større diameter end
19 mm.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 64
▼M1
NYE SKIBE I KLASSE C OG D MED EN LÆNGDE PÅ MINDRE END 24
M
.9Brandpumper, hovedbrandledninger, brandstudse, brandslanger, stråle-
spidser og let tilgængelig vandforsyning
.1 Der skal være én selvstændig brandpumpe, der fra en hvilken som
helst brandstuds ved det nedenfor angivne tryk kan levere mindst én
vandstråle til bekæmpelse af brand. Den således leverede vand-
mængde skal være mindst2/3af den mængde, som lænsepumperne
skal kunne yde, når de anvendes til lænsning. En sådan brandpumpe
skal ved levering af den maksimale ovenfor nævnte mængde gennem
brandstudse med strålespidser på 12, 16 eller 19 mm ved alle brand-
studse kunne opretholde de for klasse B-skibe foreskrevne
minimumstryk.
.2 Ethvert skib, der befordrer over 250 passagerer, skal forsynes med
yderligere en brandpumpe, der skal være fast tilsluttet til hoved-
brandledningen. Denne pumpe skal være maskindrevet. Pumpen og
dens energikilde må ikke være placeret i samme rum som den i
punkt .9.1 foreskrevne pumpe og skal til stadighed have søforbin-
delse placeret uden for maskinrummet. Denne pumpe skal kunne
levere mindst én vandstråle fra en hvilken som helst brandstuds på
skibet ved et konstant tryk på mindst 0,3 N/mm2.
.3 Sanitær-, ballast-, lænse- og almindelige servicepumper kan godtages
som brandpumper.
.4 Skibet skal forsynes med en hovedbrandledning med en diameter, der
er tilstrækkelig til at sikre en effektiv fordeling af ovenstående
maksimale vandmængde. Brandstudse skal forefindes i et sådant
antal og være sådan placeret, at mindst én vandstråle kan nå et
hvilket som helst sted i skibet med én enkelt slange af maksimal
længde som angivet for klasse B-skibe i punkt .7.2 ovenfor.
.5 Der skal være mindst én brandslange for hver installeret brandstuds..6 I skibe med periodisk ubemandede maskinrum, eller hvor der kun
kræves én vagthavende person, skal der umiddelbart kunne leveres
vand fra hovedbrandledningssystemet ved et passende tryk, enten
ved fjernstart af en af hovedbrandpumperne med fjernstart fra
kommandobroen og det eventuelle brandkontrolrum eller ved opret-
holdelse af permanent tryk i hovedbrandledningssystemet ved hjælp
af en af hovedbrandpumperne.
.7 Tryksiden på hver brandpumpe skal være forsynet med kontraventil.
4 Fast anbragte brandslukningsanlæg (R 5+8+9+10).1Fast anbragte installationer for slukning med luftarter: Almindelige
bestemmelser (R 5.1)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN
1. JANUAR 2003, SAMT EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.1 De nødvendige rør for tilførsel af et brandslukningsmiddel til beskyt-
tede rum skal være forsynet med kontrolventiler, der er således
afmærket, at de klart angiver de rum, hvortil rørene er ført. Der skal
træffes passende forholdsregler til at forhindre, at midlet utilsigtet
strømmer ind i noget rum.
.2 Rørsystemet og udstrømningsdyserne til fordeling af brandslukning-
smidlet skal være således indrettet og anbragt, at der opnås en
ensartet fordeling af slukningsmidlet.
.3 Der skal forefindes midler til lukning af alle åbninger, hvorfra der
kan strømme luft til et beskyttet rum eller ske udslip af luftarter fra
sådant rum, fra et sted uden for de beskyttede rum.
.4 Der skal forefindes midler til automatisk afgivelse af lydsignal til
advarsel om udtømning af et brandslukningsmiddel i et rum, hvor
der normalt arbejder personale eller er adgang for personalet.
Alarmen skal lyde i et passende tidsrum, før midlet udtømmes.
.5 Betjeningsanordningerne i forbindelse med et fast brandsluknings-
anlæg til ildslukkende luftarter skal være let tilgængelige, lette at
betjene og samlet på så få steder som muligt, hvor adgangen til
dem ikke vil blive afskåret ved brand i et beskyttet rum. Under
hensyntagen til personalets sikkerhed skal der ved hvert sted være
klare instruktioner om anlæggets betjening.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 65
▼M1
.6 Automatisk udtømning af et brandslukningsmiddel er ikke tilladt,
bortset fra de lokale, automatisk virkende apparater, der ud over og
uafhængigt af et foreskrevet fast anbragt brandslukningsanlæg er
installeret i maskinrum oven over udstyr, der frembyder stor brand-
risiko, eller i indskottede områder med stor brandfare i maskinrum.
.7 Hvor slukningsmidlet skal beskytte mere end et rum, behøver den
mængde, der er til rådighed, ikke at overstige den største mængde,
der kræves for et af de således beskyttede rum.
.8 Hvor ikke andet er tilladt, skal trykbeholdere til oplagring af brand-
slukningsmiddel væreanbragt udenforbeskyttede rum,jf.punkt.1.11
nedenfor.
.9 Der skal forefindes midler til, at besætningen uden risiko kan
kontrollere mængden af slukningsmidlet i beholderne.
.10 Beholdere til oplagring af brandslukningsmidler med tilhørende
trykkomponenter skal være konstrueret efter de herfor gældende
regler under hensyntagen til deres placering og de maksimale omgi-
velsestemperaturer, der forventes at forekomme under sejladsen.
.11 Når brandslukningsmidlet er oplagret uden for et beskyttet rum, skal
det være anbragt i et rum, der er beliggende på et sikkert og let
tilgængeligt sted og er effektivt ventileret. Enhver indgang til et
sådant oplagringsrum skal fortrinsvis være fra det åbne dæk og
skal i hvert fald være uafhængig af det beskyttede rum.
Adgangsdørene skal åbne udad. Skotter og dæk, herunder døre og
andre midler til lukning af en åbning deri, som afgrænser disse
rum fra tilstødende indskottede rum, skal være gastætte. Ved anven-
delsen af brandsikkerhedstabellerne for skotter og dæk i regel II-2/
B/2 eller II-2/B/5 skal disse oplagringsrum ligestilles med
kontrolrum.
.12 Anvendelse af et brandslukningsmiddel, der enten spontant eller
under de forventede anvendelsesforhold afgiver giftige gasser i
sådanne mængder, at det frembyder fare for personer, eller afgiver
gasser, som er skadelige for miljøet, i brandslukningsanlæg om bord
på nye skibe og i nye brandslukningsanlæg på eksisterende skibe, er
ikke tilladt.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE
.13 Fast anbragte installationer for slukning med luftarter skal opfylde
bestemmelserne i koden for brandsikkerhedssystemer.
.14 Der skal forefindes midler til lukning af alle åbninger, hvorfra der
kan strømme luft til et beskyttet rum eller ske udslip af luftarter fra
sådant rum, fra et sted uden for de beskyttede rum.
.15 Når brandslukningsmidlet er oplagret uden for et beskyttet rum, skal
det være anbragt i et rum, der er beliggende agter for kollisions-
skottet og ikke benyttes til andre formål. Enhver indgang til et
sådant oplagringsrum skal fortrinsvis være fra det åbne dæk og
skal være uafhængig af det beskyttede rum. Hvis oplagringsstedet
er under dæk, må det højst ligge ét dæk under det åbne dæk, og
der skal være direkte adgang dertil fra det åbne dæk via trappe eller
lejder.
Rum beliggende under dæk og rum, som der ikke er adgang til fra
det åbne dæk, skal være udstyret med et anlæg til mekanisk ventila-
tion, der er konstrueret til at suge luft ud forneden i rummet og
dimensioneret til at udskifte luften mindst 6 gange i timen.
Adgangsdørene skal åbne udad. Skotter og dæk, herunder døre og
andre midler til lukning af en åbning deri, som afgrænser disserum fra tilstødende indskottede rum, skal være gastætte. Ved anven-
delsen af tabel .1, 4.2, 5.1 og 5.2 skal disse oplagringsrum ligestilles
med brandkontrolrum.
NYE SKIBE I KLASSE A, B, C OG D OG EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B
.16 Hvis der er så store mængder luft (ved atmosfæretryk) i luftbehol-
derne i et rum, at det, hvis luften slap ud i tilfælde af brand, i
alvorlig grad ville indvirke på effektiviteten af det fast anbragte
brandslukningsanlæg, skal der forefindes en yderligere mængde
brandslukningsmidler.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 66
▼M1
.17 Leverandører af fast anbragte brandslukningsanlæg skal levere en
anlægsbeskrivelse, herunder en checkliste for vedligeholdelse, på
engelsk og på flagstatens officielle sprog.
.18 Mængden af brandslukningsmidler skal kontrolleres mindst én gang
om året enten af en sagkyndig, som er bemyndiget af administrati-
onen, leverandøren af anlægget eller en anerkendt organisation.
.19 De periodiske eftersyn, der afholdes af skibets maskinchef eller ved
skibsledelsens foranstaltning, skal indføres i skibets tilsynsbog med
angivelse af eftersynets omfang og tidspunkt.
.20 Ikke-foreskrevet brandslukningsudstyr, som f. eks. er installeret i
storesrum, skal med hensyn til konstruktion og dimensioner opfylde
bestemmelserne i denne regel vedrørende den pågældende type
anlæg.
.21 Alle døre til rum, som er beskyttet med CO2-anlæg/halonanlæg, skal
være påmærket »Rummet er beskyttet med et CO2-anlæg/halon-
anlæg og skal forlades, når alarmudstyret træder i funktion«.
.2CO2-anlæg (R 5.2)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN
1. JANUAR 2003, SAMT EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.1.1 Med hensyn til lastrum skal den mængde CO2, der er til rådighed,
medmindre andet er angivet, være tilstrækkeligt til at give et mind-
sterumfang af fri CO2svarende til 30 % af bruttorumfanget af
skibets således beskyttede største maskinrumfang.
Hvis der er forbindelse mellem to eller flere lastrum via ventilati-
onskanaler, skal disse betragtes som ét rum. I skibe, der benyttes til
transport af køretøjer, skal den nødvendige mængde CO2beregnes
som 45 % af bruttorumindholdet af det største lastrum.
.1.2 Med hensyn til maskinrum skal den mængde CO2, der er til
rådighed, være tilstrækkelig til at give et mindsterumfang af fri
CO2svarende til det største af følgende rumfang:
.1 40 % af bruttorumfanget af det største således beskyttede
maskinrum. Rumfanget skal ikke omfatte den del af casingen,
der ligger over den højde, hvor casingens vandrette tværsnits-
areal er 40 % eller derunder af det pågældende rums vandrette
tværsnitsareal målt midtvejs mellem tanktoppen og den
nederste del af casingen, eller
.2 35 % af bruttorumfanget af det største således beskyttede
maskinrum, indbefattet casingen. To eller flere maskinrum,
som ikke er helt adskilt, skal betragtes som udgørende ét rum.
.2 Ved anvendelsen af nærværende punkt skal rumfanget af fri CO2regnes at være 0,56 m3/kg.
.3 Det faste rørsystem skal være således indrettet, at 85 % af luftarten
kan tømmes ud i rummet i løbet af to minutter.
.4 Udløsermekanisme for CO2:
.1 Der skal forefindes to separate betjeningsanordninger til udtøm-
ning af CO2i et beskyttet rum og for at sikre alarmens funktion.
Den ene anordning benyttes til udledning af gassen fra oplag-
ringsbeholderne. Den anden anordning benyttes til at åbne
ventilen i det rørsystem, der fører luftarten frem til det beskyt-
tede rum.
.2 De to betjeningsanordninger skal være placeret inde i en kasse
med klar angivelse af, hvilket rum de hører til. Hvis kassen
med betjeningsanordningerne skal være aflåst, skal der fore-
findes en nøgle til kassen i en indkapsling med glasrude, der
kan knuses, på et iøjnefaldende sted ved siden af kassen.
.5 Flagstatens administration skal sikre, at de rum, hvor CO2-batteriet er
anbragt, er arrangeret hensigtsmæssigt med hensyn til adgang samt
ventilations- og kommunikationsudstyr. Den skal træffe de nødven-
dige sikkerhedsforanstaltninger med hensyn til fremstilling,
installation, mærkning, påfyldning og afprøvning af CO2-flasker og
-rør og samt fittings og med hensyn til kontrol- og alarmudstyr i
tilknytning til sådanne anlæg.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 67
▼M1
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:
.6 CO2-anlæg skal opfylde bestemmelserne i koden for brandsikker-
hedssystemer.
.7 Flagstatens administration skal sikre, at de rum, hvor CO2-batteriet er
anbragt, er arrangeret hensigtsmæssigt med hensyn til adgang samt
ventilations- og kommunikationsudstyr. Den skal træffe de nødven-
dige sikkerhedsforanstaltninger med hensyn til fremstilling,
installation, mærkning, påfyldning og afprøvning af CO2-flasker og
-rør og samt fittings og med hensyn til kontrol- og alarmudstyr i
tilknytning til sådanne anlæg.
.3Fast anbragte lavekspanderende skumslukningsanlæg i maskinrum (R 8)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN
1. JANUAR 2003, SAMT EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.1 Hvor der i et maskinrum er installeret et fast anbragt lavekspande-
rende skumslukningsanlæg ud over kravene i regel 6, skal dette
anlæg gennem fast anbragte skumdyser på højst fem minutter kunne
udsende en skummængde til i en højde af 150 mm at dække det
største enkelte areal, hvorover det må antages, at brændselsolie kan
brede sig. Systemet skal kunne udvikle skum, der egner sig til sluk-
ning af oliebrande. Der skal forefindes midler til effektiv fordeling af
skummet gennem et fast rørsystem og kontrolventiler eller -haner til
passende dyser, og således at skummet ved hjælp af faste spredere
kan blive effektivt rettet mod andre hovedbrandrisici i det beskyttede
rum. Skummets ekspansionsforhold må ikke overstige 12:1.
.2 Betjeningsanordninger i forbindelse med disse anlæg skal være let
tilgængelige og lette at betjene. De skal være samlet på så få steder
som muligt og være således placeret, at adgangen til dem ikke vil
blive afskåret ved brand i det beskyttede rum.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:
.3 Fast anbragte lavekspanderende skumslukningsanlæg i maskinrum
skal opfylde bestemmelserne i koden for brandsikkerhedssystemer.
.4Fast anbragte højekspanderende skumslukningsanlæg i maskinrum (R 9)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN
1. JANUAR 2003, SAMT EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.1 Ethvert foreskrevet fast anbragt højekspanderende skumsluknings-
anlæg i maskinrum skal hurtigt gennem fast anbragte skumdyser
kunne udsende en skummængde, der er tilstrækkelig til at fylde det
største rum, der skal beskyttes, i en højde af mindst 1 pr. minut. Der
skal være en tilstrækkelig mængde skumdannende væske til rådighed
til at producere en mængde skum, der svarer til fem gange rumfanget
af det største rum, der skal beskyttes. Skummets ekspansionsforholdmå ikke overstige 1000:1.
.2 Tilførselskanaler for skum, luftindsugninger til skumgeneratoren og
antallet af skumproducerende aggregater skal muliggøre en effektiv
produktion og fordeling af skum.
.3 Tilførselskanalerne fra skumgeneratoren skal være således indrettet,
at en brand i det beskyttede rum ikke vil berøre skumproduktionsap-
paratet.
.4 Skumgeneratoren, dens energiforsyning, den skumdannende væske
og betjeningsanordningerne skal være let tilgængelige og lette at
betjene. De skal være samlet på så få steder som muligt og være
således placeret, at adgangen til dem ikke vil blive afskåret i tilfælde
af brand i det beskyttede rum.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:
.5 Fast anbragte højekspanderende skumslukningsanlæg i maskinrum
skal opfylde bestemmelserne i koden for brandsikkerhedssystemer.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 68
▼M1
.5Fast anbragte finfordråbningsanlæg under tryk i maskinrum (R 10)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN
1. JANUAR 2003, SAMT EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.1 Ethvert foreskrevet anlæg til finfordråbning af vand under tryk i
maskinrum skal være forsynet med dyser af godkendt type.
.2 Dysernes antal og fordeling skal sikre en effektiv gennemsnitlig
fordeling af vand med mindst 5 l/m2pr. minut i de rum, der skal
beskyttes. Der kan overvejes øgede mængder, hvis det er nødvendigt
i områder, som frembyder særlig fare. Der skal anbringes dyser over
rendestene, tanktoppe og andre områder, hvorover brændselsolie kan
brede sig, samt over andre steder i maskinrummene, der frembyder
særlig brandfare.
.3 Anlægget kan inddeles i sektioner, hvis fordelingsventiler betjenes
fra let tilgængelige steder uden for de rum, der skal beskyttes, hvortil
adgangen ikke let vil blive afskåret i tilfælde af brand i det beskyt-
tede rum.
.4 Anlægget skal holdes under det nødvendige tryk, og pumpen, der
forsyner anlægget med vand, skal automatisk sætte i gang ved et
trykfald i anlægget.
.5 Pumpen skal ved det nødvendige tryk samtidig kunne forsyne alle
anlæggets sektioner i ethvert rum, der skal beskyttes. Pumpen og
dens betjeningsanordninger skal være anbragt uden for det eller de
rum, der skal beskyttes. Brand i det eller de rum, der skal beskyttes
af finfordråbningsanlægget, må ikke kunne sætte anlægget ud af
drift.
.6 Der skal træffes forholdsregler med henblik på at forhindre, at
dyserne bliver tilstoppet af urenheder i vandet, og at der opstår
korrosion i rørledninger, dyser, ventiler og pumpe.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN
1. JANUAR 2003:
.7 Pumpen kan drives af en uafhængig forbrændingsmotor, men hvis
den er afhængig af strøm fra nødgeneratoren, som er installeret i
overensstemmelse med forskrifterne i kapitel II-1, afsnit D, skal
denne generator være således indrettet, at den automatisk starter i
tilfælde af svigt i hovedstrømanlægget, således at der umiddelbart er
strøm til rådighed til den i punkt .5 foreskrevne pumpe. Hvis pumpen
drives af en uafhængig forbrændingsmotor, skal denne være anbragt
således, at brand i det beskyttede rum ikke vil berøre lufttilførslen til
motoren.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:
.8 Fast anbragte finfordråbningsanlæg under tryk i maskinrum skal
opfylde bestemmelserne i koden for brandsikkerhedssystemer.
5 Transportable ildslukkere (R 6)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN
1. JANUAR 2003, SAMT EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.1 Alle ildslukkere skal være af godkendt type og konstruktion..2 Foreskrevne transportable væskeildslukkere skal have en kapacitet på
højst 13,5 liter og mindst 9 liter. Andre ildslukkere skal være mindst
lige så lette at transportere som en væskeildslukker med en kapacitet på
13, liter og skal have mindst samme slukkeevne som en væskeildslukker
med en kapacitet på 9 liter.
.3 Der skal medføres reserveladninger til 50 % af det samlede antal af hver
type ildslukker om bord. En anden ildslukker af samme type er reserve-
ladning for en ildslukker, som ikke umiddelbart kan genoplades om bord.
.4 Generelt må transportable CO
2-ildslukkere ikke anbringes i apteringen.
Hvis der forefindes sådanne ildslukkere i radiorum, ved strømtavler og
lignende steder, skal rumfanget af ethvert rum, som indeholder en eller
flere ildslukkere, være af en sådan størrelse, at koncentrationen af damp,
der kan forekomme som følge af udslip, ikke overstiger 5 % af rummets
nettorumfang i henhold til denne regel. CO2-mængden beregnes ud fra
0,56 m3/kg.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 69
▼M1
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR
2003 ELLER SENERE
.5 Transportable ildslukkere skal opfylde bestemmelserne i koden for brand-
sikkerhedssystemer.
.6 Transportable CO2-ildslukkere ikke må anbringes i apteringen. Ildsluk-
kere i kontrolrum og andre rum, der indeholder elektrisk eller
elektronisk udstyr eller apparatur, der er nødvendigt for skibet sikkerhed,
skal indeholde et slukkemiddel, der hverken er elektrisk ledende eller
skadeligt for udstyr og apparatur.
.7 Ildslukkere skal anbringes klar til brug på klart synlige steder, som der er
hurtig og let adgang til når som helst i tilfælde af brand, og på en sådan
måde, at betjeningen af dem ikke hæmmes af vejr, vibrationer eller andre
ydre forhold. Transportable ildslukkere skal være forsynet med indikator
for, om de har været brugt.
.8 Til de ildslukkere, der kan genoplades om bord, skal der medføres reser-
veladninger til 100 % af de første 10 og til 50 % af de resterende.
.9 I stedet for reserveladninger skal der til ildslukkere, der ikke kan genop-
lades om bord, medføres ekstra transportable ildslukkere af samme type,
kapacitet og antal som fastsat i punkt .13.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.10 Ildslukkere, som indeholder et slukkemiddel, der enten spontant eller
under de forventede anvendelsesforhold afgiver giftige luftarter i sådanne
mængder, at de frembyder en fare for personer, eller afgiver luftarter,
som er skadelige for miljøet, må ikke anvendes.
.11 Ildslukkerne skal være egnet til at slukke brande, som er mulige i
nærheden af det sted, hvor ildslukkeren er anbragt.
.12 En af de transportable ildslukkere til brug i et hvilket som helst rum skal
anbringes i nærheden af indgangen til det pågældende rum.
.13 Der skal mindst forefindes følgende antal ildslukkere:
.1 i aptering og tjenesterum:
ildslukkerne skal være placeret således, at man højst skal gå 10 fra
ethvert punkt i rummet for at nå frem til en ildslukker;
.2 en ildslukker til brug i højspændingsområder skal være anbragt i
nærheden af hver elektrisk tavle eller undertavle på 20 kW eller
derover;
.3 i rum, hvor der er installeret et komfur, skal ildslukkerne være
placeret således, at man højst skal gå 10 m fra ethvert punkt i
rummet for at nå frem til en ildslukker;
.4 der skal være en ildslukker i nærheden af skabsrum til maling og
storesrum, der rummer let antændelige produkter;
.5 der skal være mindst en ildslukker på kommandobroen og i hvert
kontrolrum.
.14 Transportable ildslukkere til brug i aptering eller tjenesterum skal så vidt
muligt fungere på samme måde.
.15 Periodisk eftersyn af ildslukkere:
Flagstatens administration skal sikre, at transportable ildslukkere perio-
disk underkastes eftersyn samt funktions- og trykprøvning.
6 Ildslukningsinstallationer i maskinrum (R 7)
Maskinrum af kategori A skal være udstyret med følgende:
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D MED EN LÆNGDE PÅ 24 OG
DEROVER:
.1 Et af følgende fast anbragte brandslukningsanlæg:
.1 et anlæg til luftarter, som opfylder de relevante bestemmelser i
regel 4, punkt .1 og .2, eller et tilsvarende vandbaseret anlæg som
alternativ til et halonanlæg, som opfylder bestemmelserne i MSC/
Circ.668 af 30. december 1994 og MSC/Circ.728 af juni 1996, under
hensyntagen til skibets byggetidspunkt1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 70
▼M1
.2 et højekspanderende skumslukningsanlæg, som opfylder de relevante
bestemmelser i regel 4, punkt .4, under hensyntagen til skibets
byggetidspunkt
.3 et finfordråbningsanlæg, som opfylder de relevante bestemmelser i
regel 4, punkt .5, under hensyntagen til skibets byggetidspunkt
.2 Mindst ét sæt transportabelt luftskumgeneratorudstyr med en luftskum-
dyse af induktortypen, som kan tilsluttes hovedbrandledningen ved hjælp
af en brandslange, samt en transportabel beholder med mindst 20 l skum-
dannende væske og en reservebeholder. Dysen skal kunne producere
effektivt virkende skum, der egner sig til slukning af oliebrande, i en
mængde på 1,5 m3/min.
.3 I hvert sådant rum et antal godkendte skumslukkere, hver med en kapa-
citet på mindst 45 liter, eller tilsvarende ildslukkere, som er tilstrækkeligt
til, at skum eller et tilsvarende slukningsmiddel kan rettes mod enhver
del af brændstof- og tryksmøreoliesystemet, gear og andre brandfarer.
Herudover skal der forefindes et tilstrækkeligt antal transportable skums-
lukkere eller tilsvarende ildslukkere, der skal være således placeret, at
man højst skal gå 10 fra ethvert sted i rummet for at nå frem til en
ildslukker, og at der er mindst to sådanne ildslukkere i hvert sådant rum.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D MED EN LÆNGDE PÅ UNDER
24 METER OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.4 Et af de fast anbragte brandslukningsanlæg, der er specificeret i punkt .1
ovenfor, samt endvidere i ethvert rum, der indeholder forbrændingsmo-
torer eller forbrugstanke eller brændselsolieenheder, en skumslukker
med en kapacitet på mindst 45 liter eller en CO2-slukker med en kapa-
citet på mindst 16 kg.
.5 En transportabel ildslukker, der er egnet til bekæmpelse af oliebrande, for
hver 736 kW eller del deraf af sådant maskineri; dog kræves der mindst 2
og højst 6 sådanne ildslukkere i ethvert sådant rum.
Det er tilladt at anvende fast anbragte lavekspanderende skumsluknings-
anlæg i stedet for nogle af de seks transportable ildslukkere, der
foreskrives i denne regel.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D OG EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B, DER KAN BEFORDRE OVER 36 PASSAGERER:
.6 Hvert maskinrum skal være forsynet med mindst to egnede tågedyser, der
består af et L-formet metalrør, hvis lange side, der måler ca. 2 m, kan
fastgøres til en brandslange, mens den korte side, der måler ca. 250 mm,
er fast udstyret med et tågestrålerør eller kan forsynes med et vand-
strålerør.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B
.7 Hvis der anvendes opvarmet olie til opvarmning, kan der endvidere
kræves, at kedelrum af hensyn til brandslukning er udstyret med fast
anbragt eller transportabelt udstyr til lokale finfordråbnings- eller skum-
spredningssystemer over og under dørken.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D MED EN LÆNGDE PÅ 24 METER OG
DEROVER, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:
.8 .1 Maskinrum af kategori A med et rumindhold på mere end 500 m3
skal ud over det i denne regel krævede fast anbragte brandsluknings-
anlæg beskyttes med et fast anbragt vandbaseret eller tilsvarende
lokalt brandbekæmpelsesanlæg af godkendt type, som følger IMO's
retningslinjer, se MSC/Circ. 913 »Guidelines for the approval offixed water-based local application fire-fighting systems for use in
category A machinery spaces«.
I periodisk ubemandede maskinrum skal brandbekæmpelsesanlægget
kunne udløses både automatisk og manuelt. I permanent bemandede
maskinrum kræves kun, at brandbekæmpelsesanlægget kan udløses
manuelt.
.2 Fast anbragte lokale brandbekæmpelsesanlæg skal bl.a. kunne
beskytte nedenstående områder uden standsning af maskinen, evaku-
ering af mandskab eller afspærring af rum:
.1 de brandfarlige dele af forbrændingsmotorer, som benyttes til
skibets hovedfremdrivning og elproduktion
.2 kedelfronter.3 brandfarlige dele af affaldsforbrændingsanlæg1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 71
▼M1
.4 renseanlæg for opvarmet brændselsolie
.3 Aktivering af et lokalt bekæmpelsesanlæg skal udløse en alarm, som
kan ses og tydeligt høres, i det beskyttede rum og i permanent
bemandede rum. Det skal vises, hvilket specifikt anlæg der er akti-veret. Alarmkravene i dette punkt træder ikke i stedet for de
brandvisnings- og brandalarmanlæg, som kræves andetsteds i dette
kapitel, men supplerer dem.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN
1. JANUAR 2003, SAMT EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, SOM
ALLE HAR CERTIFIKAT TIL AT BEFORDRE OVER 40 PASSAGERER:
.9 Fast anbragte lokale brandbekæmpelsesanlæg skal installeres i overens-
stemmelse med punkt .8 senest den 1. oktober 2005.
7 Særlige foranstaltninger i maskinrum (R 11)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Antallet af skylighter, døre, ventilatorer, åbninger i skorstene for ventila-
tionsafkast og andre åbninger til maskinrum skal begrænses så meget,
som det er foreneligt med ventilationsbehovene og skibets sikre drift.
.2 Skylighter skal være af stål og må ikke indeholde glaspartier. Der skal
træffes egnede foranstaltninger til udluftning af røg fra det rum, der skal
beskyttes, i tilfælde af brand.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.3 Andre døre end maskinelt betjente vandtætte døre skal være således
indrettet, at de lukker sikkert i tilfælde af brand i det pågældende rum
ved hjælp af en maskinelt betjent lukkeanordning, eller de skal være selv-
lukkende døre, der kan lukke mod en hældning på 3,5º og har en
fejlsikker holdekroganordning med fjernbetjent udløsningsanordning.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.4 Der må ikke være vinduer i maskinrumsafgrænsninger. Dette udelukker
dog ikke anvendelse af glas i kontrolrum inden for maskinrum.
.5 Der skal forefindes betjeningsanordninger for:
.1 åbning og lukning af skylighter, lukning af åbninger i skorstene, som
normalt tjener til ventilationsafkast, samt lukning af ventilations-
spjæld
.2 fjernelse af røg
.3 lukning af døre, der betjenes maskinelt, eller udløsning af lukkeme-
kanismer på andre døre end vandtætte døre, der betjenes maskinelt
.4 standsning af ventilatorer, og
.5 standsning af tryk- og sugeventilatorer, brændselsolietransferpumper,
brændselsolieenhedspumper og andre lignende brændselspumper.
Ved andre lignende brændselspumper forstås der i skibe, der er
bygget den 1. januar 2003 eller senere, servicepumper for smøreolie,
cirkulationspumper for fyringsolie og olieudskillere. Punkt .6 i denne
regel gælder dog ikke for olie-vand-separatorer.
.6 De i punkt .5 og i regel II-2/A/10.2.5 foreskrevne betjeningsanordninger
skal være anbragt uden for det pågældende rum, således at adgangen til
dem ikke vil blive afskåret i tilfælde af brand i det rum, de betjener.
Disse betjeningsanordninger og betjeningsanordninger til et foreskrevet
brandslukningsanlæg skal være anbragt på et kontrolsted eller samlet på
så få steder som muligt. Der skal være sikker adgang til disse steder fra
det åbne dæk.
.7 Når adgangen til et maskinrum af kategori A er indrettet i lav højde fra
en tilstødende akselgang, skal der i akselgangen i nærheden af den vand-
tætte dør anbringes en let ståldør, der kan åbnes og lukkes fra begge
sider.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 72
▼M1
8 Automatiske sprinkler-, brandvisnings- og brandalarmanlæg (R 12)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN
1. JANUAR 2003, SAMT EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.1 Ethvert foreskrevet automatisk sprinkler-, brandvisnings- og brandalarm-
anlæg skal til enhver tid være klar til øjeblikkelig brug, uden at
besætningen behøver at foretage sig noget for at sætte det i gang. Rørled-
ningerne skal normalt være fyldt med vand, men mindre udsatte sektioner
kan være uden vand, hvis dette er en nødvendig forholdsregel. De dele af
anlægget, som under sejladsen kan blive udsat for temperaturer på eller
under frysepunktet, skal beskyttes mod frost. Anlægget skal holdes under
det nødvendige tryk, og skal være sikret en stadig tilførsel af vand, som
foreskrevet i denne regel.
.2 Hver sektion af sprinklere skal være forsynet med midler, der automatisk
giver optisk og akustisk alarmsignal ved et eller flere kontrolsteder, når
en sprinkler træder i virksomhed. Dette udstyr skal vise, i hvilken af de
sektioner, der er beskyttet af anlægget, der er udbrudt brand, og skal være
centraliseret på kommandobroen. Endvidere skal der på et andet sted end
på kommandobroen forefindes optiske og akustiske alarmer fra udstyret,
således at en brandvisning øjeblikkeligt vil blive modtaget af besæt-
ningen. Alarmanlægget skal være udformet således, at det indikerer
enhver fejl, der måtte opstå i systemet.
.3 Sprinklere skal være grupperet i adskilte sektioner, der hver højst må
indeholde 200 sprinklere. En sprinklersektion må højst betjene to dæk
og må ikke være placeret i mere end én lodret hovedzone, medmindre
det kan godtgøres, at en installation med en sprinklersektion, der betjener
mere end to dæk eller er placeret i mere end én lodret hovedzone, ikke
forringer beskyttelsen af skibet mod brand.
.4 Hver sprinklersektion skal kunne afspærres ved blot én stopventil. Stop-
ventilen i hver sektion skal være let tilgængelig, og det skal til stadighed
være klart angivet, hvor den findes. Der skal træffes foranstaltninger til at
hindre, at stopventilerne betjenes af uvedkommende.
.5 Et manometer, der viser trykket i anlægget, skal være anbragt ved hver
sektionsstopventil og ved en hovedstation.
.6 Sprinklerne skal være korrosionsbestandige i havluft. I aptering og tjene-
sterum skal sprinklerne træde i virksomhed inden for et
temperaturområde fra 68 ºC til 79 ºC. På steder som f. eks. tørrerum,
hvor der kan forventes høje temperaturer, kan den temperatur, der udløser
sprinklerne, dog forhøjes med op til 30º over maksimumstemperatur oppe
under dækket.
.7 Ved hvert kontrolsted skal der være opslået en fortegnelse eller en
tegning, der viser, hvilke rum der betjenes af anlægget, og hvor zonen
er beliggende i forhold til de enkelte sektioner. Der skal forefindes
passende instruktioner for prøvning og vedligeholdelse.
.8 Sprinklere skal anbringes over hovedhøjde med sådanne mellemrum, at
der kan opretholdes en gennemsnitlig tilførsel på mindst 5 l/m2pr. minut
over det område, der er omfattet af systemet.
Sprinklerne skal anbringes så klar som muligt af dæksbjælker eller
lignende genstande, der vil kunne hæmme vandfordelingen, og på
sådanne steder, at brændbart materiale i rummet oversprøjtes godt.
.9 Der skal forefindes en tryktank med et rumfang, der mindst svarer til det
dobbelte af den vandmængde, der er anført i dette punkt. Tanken skal til
stadighed indeholde en mængde ferskvand svarende til den vandmængde,
som den i punkt .12 omhandlede pumpe leverer på et minut. Der skal
træffes foranstaltninger til at opretholde et sådant lufttryk i tanken, at
trykket, når det ferskvand, som oprindeligt var i tanken, er opbrugt, ikke
er mindre end sprinklernes arbejdstryk plus det tryk, som udøves af vand-
søjlen målt fra tankens bund til den højest placerede sprinkler i anlægget.
Der skal endvidere forefindes egnede midler til genpåfyldning af tanken
med trykluft og ferskvand. Der skal være et niveauglas, der viser den
korrekte vandstand i tanken.
.10 Der skal forefindes midler til at hindre, at der strømmer søvand ind i
tanken. Tryktanken skal udstyres med en effektiv sikkerhedsventil og en
trykmåler. Der skal forefindes stopventiler eller -haner ved hver af
niveauforbindelserne.
.11 Der skal forefindes en selvstændigt drevet pumpe udelukkende til det
formål automatisk at opretholde vandstrømmen fra sprinklerne. Pumpen
skal sættes automatisk i gang af trykfaldet i anlægget, før ferskvandsbe-
holdningen i tryktanken er helt opbrugt.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 73
▼M1
.12 Pumpen og rørledningssystemet skal kunne opretholde det nødvendige
tryk ved den højest placerede sprinkler, således at der er sikret en konti-
nuerlig vandstrøm, der er tilstrækkelig til på én gang at dække et areal på
mindst 280 m2med den i punkt .8 anførte mængde. For nye skibe i
klasse C og D med en længde på under 40 m, hvor det beskyttede
områdes areal er mindre end 280 m2, kan administrationen fastsætte et
hensigtsmæssigt areal for dimensionering af pumper og alternative forsy-
ningskomponenter.
.13 På pumpens afgangsside skal der være anbragt en prøveventil med et kort
åbent rør. Det effektive areal gennem ventilen og røret skal være så stort,
at pumpen kan levere den krævede vandmængde samtidig med, at det i
systemet krævede tryk, jf. punkt .9, opretholdes.
.14 Pumpens søvandsindtag skal så vidt muligt være i det rum, hvor pumpen
er anbragt, og være således indrettet, at det, når skibet er flydende, kun er
nødvendigt at lukke af for tilførsel af søvand til pumpen ved inspektion
eller reparation af pumpen.
.15 Sprinkleranlæggets pumpe og tank skal placeres i rimelig lang afstand fra
maskinrum og må ikke placeres i et rum, som sprinkleranlægget skal
beskytte.
.16 Der skal være mindst to energikilder til søvandspumpen og det automa-
tiske brandvisnings- og brandalarmanlæg. Når der anvendes elektriske
energikilder, skal disse være en hovedgenerator og en nødenergikilde.
Den ene strømforsyning skal udgå fra hovedstrømtavlen og den anden
fra nødstrømtavlen gennem særskilte kabler, der alene anvendes til dette
formål. Sådanne kabler skal føres uden om kabysser, maskinrum og andre
indskottede rum med høj brandrisiko, undtagen hvor det er nødvendigt
for at nå de pågældende strømtavler, frem til en automatisk omskifter,
der er anbragt i nærheden af sprinklerpumpen. Omskifteren skal mulig-
gøre forsyning med strøm fra hovedstrømtavlen, så længe denne kan
levere strøm, og være således konstrueret, at den ved svigt i forsyningen
fra hovedstrømtavlen automatisk kobler over til forsyning fra nødstrøm-
tavlen. Omskifterne på hovedstrømtavlen og nødstrømtavlen skal være
tydeligt mærket og normalt være sluttet. Der tillades ingen andre omskif-
tere i de pågældende kabler. En af brandvisnings- og
brandalarmanlæggets energikilder skal være en nødenergikilde. Hvis en
af pumpens energikilder er en forbrændingsmotor, skal den ud over at
opfylde bestemmelserne i punkt .15 være således placeret, at brand i et
beskyttet rum ikke vil berøre lufttilførslen til motoren.
.17 Sprinkleranlægget skal være forbundet med skibets hovedbrandledning
gennem en aflåselig og afspærrelig kontraventil, som forhindrer tilbage-
strømning af vand fra sprinkleranlægget til hovedbrandledningen.
.18 Der skal forefindes en prøveventil til afprøvning af den automatiske
alarm for hver sprinklersektion ved udtømning af en vandmængde, der
svarer til udløsningen af en sprinkler. Prøveventilen for den enkelte
sektion skal være anbragt i nærheden af stopventilen for den pågældende
sektion.
.19 Der skal forefindes midler til at kontrollere, at pumpen automatisk sætter
i gang ved trykfald i anlægget.
.20 Der skal ved et af de i punkt .2 omhandlede kontrolsteder forefindes
omskiftere, således at de enkelte sprinklersektioners alarmer og indika-
torer kan afprøves.
.21 Der skal forefindes mindst seks reservesprinklerhoveder for hver sektion.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR
2003 ELLER SENERE:
.22 Automatisk virkende sprinkler-, brandvisnings- og brandalarmanlæg skal
være af godkendt type, som opfylder bestemmelserne i koden for brand-
sikkerhedssystemer.
.23 For nye skibe i klasse C og D med en længde på under 40 m, hvor det
beskyttede områdes areal er mindre end 280 m2, kan administrationen
fastsætte et hensigtsmæssigt areal for dimensionering af pumper og alter-
native komponenter.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 74
▼M1
9 Fast anbragt brandvisnings- og brandalarmanlæg (R 13)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN
1. JANUAR 2003, SAMT EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.1Almindelige bestemmelser
.1 Ethvert foreskrevet fast anbragt brandvisnings- og brandalarmanlæg
med manuelt betjente alarmtryk skal når som helst kunne sættes i
gang øjeblikkeligt.
.2 Energiforsyninger og elektriske strømkredse, som er nødvendige for
anlæggets drift, skal på passende måde overvåges for strømsvigt og
andre fejl. Fejl i anlægget skal på centralskabet udløse et optisk og
akustisk fejlsignal, som skal være forskelligt fra et brandsignal.
.3 Der skal være mindst to energikilder til det elektriske udstyr, der
benyttes til drift af brandvisnings- og brandalarmanlægget, og den
ene skal være en nødenergikilde. Strømforsyningen skal ske gennem
særskilte kabler, der udelukkende anvendes til dette formål. Disse
kabler skal være tilsluttet en automatisk omskifter, der er anbragt i
eller ved centralskabet for brandvisningsanlægget.
.4 Detektorer og manuelt betjente alarmtryk skal være samlet i sekti-
oner. Aktivering af en detektor eller et manuelt betjent alarmtryk
skal udløse et optisk og akustisk brandsignal ved centralskabet og
alarmenhederne. Hvis der ikke er reageret på signalerne i løbet af to
minutter, skal der automatisk afgives en akustisk alarm overalt i
aptering for besætning, tjenesterum, kontrolrum og maskinrum. Dette
lydalarmsystem behøver ikke være en fast bestanddel af brandvis-
ningsanlægget.
.5 Centralskabet skal være anbragt på kommandobroen eller i hoved-
brandkontrolrummet.
.6 Alarmenhederne skal mindst angive den sektion, hvor den detektor
eller et manuelt betjent alarmtryk har været aktiveret. Mindst én alar-
menhed skal være således anbragt, at den til stadighed er let
tilgængelig for ansvarlige medlemmer af besætningen, når skibet er
i søen eller i havn, undtagen når det er oplagt. Hvis centralskabet er
placeret i hovedbrandkontrolrummet, skal en af alarmenhederne være
anbragt på kommandobroen.
.7 På eller ved enhver alarmenhed skal der være opslået klare oplys-
ninger, der viser, hvilke rum der betjenes af anlægget og
sektionernes beliggenhed.
.8 Hvor brandvisningssystemet ikke giver mulighed for individuel fjern-
identifikation af hver detektor, er en sektion, der omfatter mere end
ét dæk inden for aptering, tjenesterum og kontrolrum, normalt ikke
tilladt, medmindre det drejer sig om en sektion, der omfatter en
trappe, der er omgivet af skotter. For at undgå, at det skal tage for
lang tid at finde frem til det sted, hvor branden er opstået, skal
antallet af indskottede rum inden for hver sektion være begrænset til
det antal, som flagstatens administration måtte bestemme. Der må i
intet tilfælde gives tilladelse til mere end 50 indskottede rum i en
sektion. Hvis detektorerne i brandvisningssystemet kan fjernidentifi-
ceres individuelt, kan en sektion omfatte flere dæk og et ubegrænset
antal indskottede rum.
.9 Hvor brandvisningssystemet ikke giver mulighed for individuel fjern-
identifikation af hver detektor, må en detektorsektion ikke dække
rum på begge sider af skibet eller på mere end ét dæk, ligesom den
ikke må være beliggende i mere end én lodret hovedzone. Flagsta-
tens administration kan dog tillade, at en sådan detektorsektion
dækker begge sider af skibet og mere end ét dæk, hvis den finder
det godtgjort, at skibets beskyttelse mod brand ikke derved forringes.
I skibe med individuelt identificerbare detektorer kan en sektion
dække rum på begge sider af skibet og på flere dæk, men den må
ikke være beliggende i mere end én lodret hovedzone.
.10 En sektion branddetektorer, der omfatter et kontrolrum, et tjene-
sterum eller et rum i apteringen, må ikke omfatte et maskinrum.
.11 Detektorer skal træde i virksomhed ved varme, røg eller andre
forbrændingsprodukter, flammer eller kombinationer af disse
faktorer. Flagstatens administration kan tillade detektorer, der
træder i virksomhed ved andre faktorer, der er tegn på begyndende
brand, forudsat at de ikke er mindre følsomme end de førnævnte1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 75
▼M1
detektorer. Flammedetektorer må kun benyttes som supplement til
røg- og varmedetektorer.
.12 Der skal forefindes passende instruktioner og reservedele for
afprøvning og vedligeholdelse.
.13 Brandvisningsanlæggets funktion skal afprøves periodisk til admini-
strationens tilfredshed ved hjælp af udstyr, der frembringer varm
luft af passende temperatur, røg eller aerosolpartikler af passende
tæthed eller størrelse eller andre fænomener, der er forbundet med
begyndende brand, og som detektorerne er konstrueret til at reagere
på.
Alle detektorer skal være af en type, der gør det muligt at foretage
en afprøvning af, om de virker, som de skal, og bringe dem tilbage
til normal overvågning uden udskiftning af nogen af komponen-
terne.
.14 Brandvisningsanlægget må ikke anvendes til noget andet formål,
bortset fra at lukning af branddøre og lignende funktioner ved
centralskabet kan tillades.
.15 Brandvisningsanlæg med mulighed for zoneadresseidentifikation
skal indrettes således, at
— en sløjfe ikke kan beskadiges ved mere end ét brandsted
— der forefindes midler til at forhindre, at en fejl (f. eks. strøm-
svigt, kortslutning, jording) i sløjfen ikke sætter hele sløjfen ud
af funktion
— der er truffet alle foranstaltninger, for at systemets startkonfi-
guration kan genetableres ved svigt (elektrisk, elektronisk, IT)
— den først aktiverede brandalarm ikke forhindrer, at andre
detektorer udløser yderligere brandalarmer.
.2Installationskrav
.1 Der skal være installeret manuelt betjente alarmtryk inden for apter-
ings-, tjeneste- og kontrolrum. Ved hver udgang skal der forefindes
et manuelt alarmtryk. Manuelle alarmtryk skal være let tilgængelige
i gangene på hvert dæk, således at ingen del af gangen er mere end
20 m fra et sådant alarmtryk.
.2 Der skal være installeret røgdetektorer i alle trapperum, gange og
udgangsveje i apteringen.
.3 Hvis der kræves et fast anbragt brandvisnings- og brandalarmanlæg
til beskyttelse af andre rum end de i punkt .2.2 ovenfor nævnte,
skal der i hvert sådant rum mindst være installeret én detektor, der
opfylder bestemmelserne i punkt .1.11.
.4 Detektorer skal være anbragt, hvor de virker bedst. Steder i nærheden
af bjælker og ventilationskanaler eller andre steder, hvor luftstrøm-
ninger på uheldig måde ville kunne påvirke deres funktion, samtsteder, hvor de er udsat for stød eller beskadigelse, skal undgås.
Detektorer, der er anbragt over hovedhøjde, skal som regel være
placeret i en afstand af mindst 0,5 m fra skotter.
.5 Detektorernes indbyrdes afstand skal være i overensstemmelse med
nedenstående tabel:
DetektortypeMaksimums-
dørkareal pr.
detektor
(m2)Maksimums-
afstand
mellem midt-
punkterne
(m)Maksimums-
afstand fra
skotter
(m)
Varme 37 9 4,5
Røg 74 11 5,5
Flagstatens administration kan kræve eller tillade andre afstande på
grundlag af afprøvningsresultater, der viser detektorernes karakteri-
stika.
.6 Kabler, som udgør en del af anlægget, skal være således anbragt, at
de ikke går igennem kabysser, maskinrum og andre indskottede rum
med høj brandrisiko, undtagen hvis dette er nødvendigt af hensyn til
brandvisning eller brandalarm i disse rum eller tilslutning til den
pågældende energiforsyning.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 76
▼M1
.3Konstruktionskrav
.1 Anlægget og udstyret skal være konstrueret til at modstå spændings-
variationer og -transienter, ændringer i omgivende temperatur,
vibrationer, fugtighed, slag, stød og korrosion, som normalt fore-
kommer i skibe.
.2 Røgdetektorer, der skal installeres i trapperum, gange og udgangsveje
i aptering som foreskrevet i punkt .2.2, skal være godkendt til at
træde i virksomhed, før røgtætheden, overstiger 12,5 % dæmpning
pr. meter, men ikke før røgtætheden overstiger 2 % dæmpning
pr. meter.
Røgdetektorer, der skal installeres i andre rum, skal virke inden for
følsomhedsgrænser, som flagstatens administration måtte finde
tilfredsstillende under hensyn til undgåelse af for lav eller for høj
detektorfølsomhed.
.3 Varmedetektorer skal være godkendt til at træde i virksomhed, før
temperaturen overstiger 78 ºC, men ikke før temperaturen overstiger
54 ºC, når temperaturstigningen i dette interval er på højst 1º
pr. minut. Ved hurtigere temperaturstigninger skal varmedetektoren
virke inden for temperaturgrænser, som flagstatens administration
måtte finde tilfredsstillende under hensyn til undgåelse af for lav
eller for høj detektorfølsomhed.
.4 Varmedetektorers tilladte driftstemperatur kan forhøjes med op til
30 ºC over den højeste temperatur oppe under dækket i tørrerum og
lignende rum, hvor den omgivende temperatur normalt er høj.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR
2003 ELLER SENERE:
.4.1 Fast anbragte brandvisnings- og brandalarmanlæg skal være af godkendt
type, som opfylder bestemmelserne i koden for brandsikkerhedssystemer.
.4.2 Der skal være installeret manuelt betjente alarmtryk, som er i overens-
stemmelse med koden for brandsikkerhedssystemer, inden for apterings-,
tjeneste- og kontrolrum. Ved hver udgang skal der forefindes et manueltalarmtryk. Manuelle alarmtryk skal være let tilgængelige i gangene på
hvert dæk, således at ingen del af gangen er mere end 20 fra et sådant
alarmtryk.
NYE SKIBE I KLASSE A, B, C OG D:
.5 Ud over ovennævnte bestemmelser skal flagstatens administration sikre,
at de sikkerhedsbestemmelser, der findes på installationerne, og som
oplyser om installationernes uafhængighed af andre anlæg eller systemer,
deres komponenters korrosionsbestandighed, strømforsyningen til deres
styringssystem og om, hvor man kan få vejledning i at betjene og vedli-
geholde dem, er opfyldt.
10 Installationer for brændselsolie, smøreolie og andre brændbare olier (R
15)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1Begrænsninger i brugen af olie som brændsel
Følgende begrænsninger finder anvendelse på brugen af olie som
brændsel:
.1 Medmindre andet er tilladt i henhold til dette punkt, må der ikke
anvendes brændselsolie med et flammepunkt på under 60 ºC.
.2 I nødgeneratorer kan der anvendes brændselsolie med et flamme-
punkt på mindst 43 ºC.
.3 Under iagttagelse af sådanne yderligere forholdsregler, som måtte
anses for nødvendige, og på betingelse af at den omgivende tempe-
ratur i det rum, hvori brændselsolie opbevares eller anvendes, ikke
bliver højere end 10º under brændselsoliens flammepunkt, kan flag-
statens administration dog tillade almindelig brug af brændselsolie
med et flammepunkt på under 60 ºC, dog mindst 43 ºC.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 77
▼M1
For skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller senere, kan der
tillades brændselsolie med et flammepunkt på under 60 ºC men ikke
under 43 ºC, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
.3.1 Andre brændselsolietanke end de, der er indrettet i rum i
dobbeltbunden, skal være anbragt uden for maskinrum af
kategori A;
.3.2 Der skal på brændselsoliepumpens sugeside være mulighed for
måling af oliens temperatur;
.3.3 Der skal forefindes stopventiler og/eller -haner både på
tilgangs- og afgangssiden af oliesier;
.3.4 Rør skal i videst muligt omfang være samlet ved svejsning
eller med unioner af konisk eller sfærisk type.
Oliers flammepunkt bestemmes ved en prøve i lukket beholder fore-
taget efter en godkendt metode.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.2Installationer for brændselsolie
I et skib, hvor der bruges brændselsolie, skal installationerne for lagring,
fordeling og brug af brændselsolie frembyde sikkerhed for skibet og de
ombordværende personer, og de skal som minimum opfylde følgende
bestemmelser:
.1.1 De dele af brændselsolieanlægget, som indeholder opvarmet olie
med et tryk, der overstiger 0,18 N/mm2, må så vidt muligt ikke
være placeret tildækket således, at fejl og lækager ikke umiddelbart
kan opdages. Maskinrummene skal ved disse dele af brændselsolie-
installationen være tilstrækkeligt oplyst.
.1.2 Ved opvarmet olie forstås olie, hvis temperatur efter forvarmning
er højere end 60 ºC eller højere end oliens aktuelle flammepunkt,
hvis dette er lavere end 60 ºC.
.2 Ventilationen i maskinrummene skal være tilstrækkelig til under alle
normale forhold at forhindre ansamling af oliedampe.
.3 Brændselsolietanke skal så vidt praktisk muligt være indbygget i
skroget og skal være anbragt uden for maskinrum. Når det er
nødvendigt at placere brændselsolietanke, bortset fra dobbeltbund-
tanke, ved siden af eller i maskinrum, skal mindst én af deres
lodrette sider støde op til maskinrummets afgrænsninger og skal
fortrinsvis have fælles afgrænsning med dobbeltbundtankene, og den
del af deres afgrænsning, som er fælles med maskinrummene, skal
være så lille som muligt. Hvor disse tanke er beliggende inden for
afgrænsningerne af maskinrum, må de ikke indeholde brændselsolie,
der har et flammepunkt på under 60 ºC. Brug af fritstående brænd-
selsolietanke skal undgås, og de må ikke bruges i maskinrum.
.4 Brændselsolietanke må aldrig være anbragt på et sted, hvor der ved
spild eller udstrømning fra en lækage i tanken kan opstå fare ved, at
brændstoffet løber ned på en hed overflade. Der skal træffes
forholdsregler for at hindre, at olie, der lækker under tryk fra en
pumpe, et filter eller en forvarmer, kommer i berøring med hede
overflader.
.5 Enhver brændselsolieledning, som i beskadiget stand kan forårsage,
at der slipper olie ud fra en lagertank, forbrugstank eller servicetank
med et rumindhold på 500 liter eller derover beliggende over
dobbeltbunden, skal direkte på tanken være forsynet med en hane
eller en ventil, som kan lukkes fra et sikkert sted uden for det pågæl-
dende rum i tilfælde af brand i det rum, hvor sådanne tanke er
placeret. I det særlige tilfælde, hvor højtanke er beliggende i en
akselgang, en rørtunnel eller lignende sted, skal tankene være
forsynet med afspærringsventiler, men afspærring af tankene i
tilfælde af brand kan tillades foretaget ved hjælp af en ekstra ventil
på rørledningen eller rørledningerne uden for gangen, tunnelen eller
det lignende rum. Hvis en sådan ekstra ventil er anbragt i maskin-
rummet, skal den betjenes fra et sted uden for dette rum.
For skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller senere, skal grebene
til fjernbetjening af ventilen på nødgeneratorbrændstoftanken være
anbragt et andet sted end grebene til fjernbetjening af andre ventiler
i maskinrum.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 78
▼M1
.6 Der skal findes sikre og effektive midler til konstatering af olie-
mængden i enhver brændselsolietank.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Pejlrør må ikke slutte i et rum, hvor der kan opstå risiko for
antændelse af spild fra pejlrøret. Navnlig må de ikke slutte i
passager- eller mandskabsrum. Generelt set må pejlrør ikke
slutte i maskinrum. Dog kan flagstatens administration tillade
at pejlrør slutter i maskinrum, hvis andet er upraktisk, forudsat
at alle følgende krav er opfyldt:
.1.1 der skal desuden forefindes et niveauglas, som opfylder
forskrifterne i punkt .2.6.2.
.1.2 pejlrør skal slutte fjernt fra antændelseskilder, medmindre der
er truffet forholdsregler til at hindre, at brændselsolien i
tilfælde af spild fra pejlrørenes udmundinger kommer i berø-
ring med en antændelseskilde, f. eks. ved anbringelse af
effektiv afskærmning.
.1.3 pejlrørenes udmundinger skal være forsynet med selvlukkende
afblændingsanordninger og en selvlukkende kontrolhane med
lille diameter neden for afblændingsanordningen, så det kan
kontrolleres, førend afblændingsanordningen åbnes, at der
ikke er brændselsolie i røret. Det skal påses, at eventuelt spild
fra kontrolhanen ikke indebærer nogen antændelsesfare.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE
SKIBE I KLASSE B:
.2 Andre midler til konstatering af mængden af brændselsolie i en
brændselsolietank kan tillades, hvis sådanne midler, såsom
midlerne i punkt .2.6.1.1, ikke gør det nødvendigt at indføre
dem under tankens top, og forudsat at der ikke vil slippe
brændstof ud, hvis de skulle svigte eller tankene overfyldes.
.3 Midlerne i punkt .2.6.2 skal vedligeholdes, så de altid er i
funktionsdygtig brugstilstand.
.7 Der skal træffes foranstaltninger til at forhindre overtryk i olietanke
og alle dele af brændselsolieinstallationen, herunder de påfyld-
ningsrør, der betjenes af pumper om bord. Alle sikkerhedsventiler
og udluftnings- og overløbsrør skal udmunde på steder, hvor der
ikke er fare for brand eller eksplosion i udstrømmende olie eller
dampe, og må ikke føre til mandskabsrum, passagerrum, speciallas-
trum, lukkede ro-ro-lastrum, maskinrum eller lignende rum i skibe,
der er bygget den 1. januar 2003 eller senere.
.8 Brændselsolierør, deres ventiler og andet tilbehør skal være af stål
eller andet godkendt materiale, dog kan begrænset anvendelse af
slanger tillades. Sådanne slanger med afslutninger skal være af
godkendte brandsikre materialer af tilstrækkelig styrke.
Til ventiler på brændselsolietanke, som er under statisk tryk, kan stål
eller kuglegrafitstøbejern (SG-jern) accepteres. Ventiler af alminde-
ligt støbejern kan dog benyttes i rørsystemer, som er konstrueret til
et tryk på mindre end 7 bar og en temperatur under 60 ºC.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:.9 Alle eksterne tryksatte brændstofledninger mellem højtryksbrænd-
stofpumperne og brændstofinjektorerne skal beskyttes med et
dobbeltvægget rørsystem, der kan tilbageholde brændstof ved svigt i
en højtryksledning. Et dobbeltvægget rør omfatter et ydre rør, hvori
højtryksbrændstofrøret er placeret, således at de udgør en sammen-
hængende enhed. Det dobbeltvæggede rørsystem skal være forsynet
med midler til opsamling af brændstof fra lækager og indretninger
til afgivelse af alarm ved brud på en brændstofledning.
.10 Alle overflader med en temperatur på over 220 ºC, der kan blive
berørt ved svigt i brændstofsystemet, skal være behørigt isolerede.
.11 Brændselsolieledninger skal være afskærmet eller på anden måde
passende beskyttet for så vidt muligt at undgå oliesprøjt eller olielæ-
kager på hede overflader, i maskineriets luftindtag eller andre
antændelseskilder. Antallet af samlinger i sådanne rørsystemer skal
være mindst muligt.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 79
▼M1
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:
.12 Brændselsolieledninger må ikke være placeret umiddelbart over eller
i nærheden af høje temperaturer, herunder kedler, damprør, udstød-
ningsmanifolder, lyddæmpere og andet udstyr, der kræves isoleret.
Så vidt det er praktisk muligt, skal brændselsolieledninger være
anbragt langt fra hede overflader, elektriske installationer og andre
antændelseskilder og afskærmet eller på anden måde passende
beskyttet for så vidt muligt at undgå oliesprøjt eller olielækager på
antændelseskilder. Antallet af samlinger i sådanne rørsystemer skal
være mindst muligt.
.13 Komponenterne i et dieselmotorbrændstofsystem skal være konstru-
eret under hensyn til det maksimale tryk, de kan komme ud for
under driften, herunder eventuelle højtryksstød, som brændstofinjek-
tionspumperne kan skabe og sende tilbage gennem brændstof- og
overløbsledninger. Forbindelser i brændstof- og overløbsledninger
skal udføres således, at de bedst muligt kan modstå lækager af
brændstof under tryk, under driften og efter vedligeholdelse.
.14 I anlæg med flere motorer, der forsynes med brændstof fra samme
kilde, skal der være mulighed for at afspærre brændstof- og overløb-
sledninger til de enkelte motorer. Afspærring må ikke påvirke de
andre motorers drift og skal kunne foretages fra et sted, som brand ien af motorerne ikke hindrer adgang til.
.15 Når flagstatens administration kan tillade, at olie og andre brændbare
væsker føres gennem aptering og tjenesterum, skal rørene hertil være
af et materiale, som er godkendt af administrationen under hensyn-
tagen til brandrisikoen.
.16 Eksisterende klasse B-skibe skal opfylde forskrifterne i punkt .2.9-
.2.11 senest 1. juli 2003; dog kan der for motorer, hvis effekt er højst
375 kW, og hvis brændstofindsprøjtningspumper forsyner mere end
én injektor, benyttes en egnet indeslutning i stedet for det dobbelt-
væggede rørsystem i punkt .2.9.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.3Smøreolieinstallationer
De foranstaltninger, der er truffet for lagring, fordeling og brug af olie,
som anvendes i tryksmøreanlæg, skal være af en sådan art, at de ikke
udsætter skibet og de ombordværende personer for fare, og sådanne
installationer i maskinrum skal som minimum opfylde bestemmelserne i
punkt .2.1, .2.4, .2.5, .2.6, .2.7, .2.8, .2.10 og .2.11, bortset fra følgende:
.1 Brug af skueglas med dråbeviser i smøreanlæg udelukkes ikke,
forudsat at de ved afprøvning har vist sig at være tilstrækkelig brand-
sikre. Hvis der forefindes skueglas, skal røret være forsynet med
ventiler i begge ender. Ventilen neden for skueglasset skal være af
en selvlukkende type.
.2 Pejlrør kan tillades i maskinrum; bestemmelserne i punkt .2.6.1.1 og
.2.6.1.3 behøver ikke at være overholdt, hvis pejlrørene er forsynet
med egnede lukkeanordninger.
For skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller senere, gælder
bestemmelserne i punkt .10.2.5 også for smøreolietanke, undtagen
hvis rumindholdet er mindre end 500 liter, tanke med ventiler, der
er lukket under skibets normale sejlads, eller hvor det er godtgjort,
at utilsigtet betjening af et hurtigt lukkende ventil på smøreolietanken
ville være til fare for driften af hovedfremdrivningsmaskineriet og
væsentligt hjælpemaskineri.
.4Installationer for andre brændbare olier
De foranstaltninger, der er truffet for lagring, fordeling og brug af andre
brændbare olier, som anvendes under tryk i kraftoverføringsanlæg,
kontrol- og aktiveringsanlæg samt i opvarmningsanlæg, skal være af en
sådan art, at de ikke udsætter skibet og de ombordværende personer for
fare. På steder, hvor der er mulighed for antændelse, skal disse installati-
oner som minimum opfylde bestemmelserne i punkt .2.4, .2.6, .2.10 og
.2.11 samt, hvad angår styrke og konstruktion, punkt .2.7 og .2.8.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 80
▼M1
.5Periodisk ubemandede maskinrum
Foruden kravene i punkt 1 4 skal brændselsolie- og smøreolieanlæggene
opfylde følgende krav:
.1 Hvor brændselsolieservicetanke fyldes automatisk eller ved fjernsty-
ring, skal der forefindes midler til undgåelse af overløbsspild. Andet
udstyr til automatisk behandling af brændbare væsker, f. eks. brænd-
selsoliecentrifuger, der om muligt skal være installeret i et særligt
rum, der er forbeholdt centrifuger og deres forvarmere, skal være
udstyret med anordninger, der forhindrer overløbsspild;
.2 Hvor brændselsolieservicetanke og -forbrugstanke er udstyret med
opvarmningsanordninger, skal der forefindes en alarm for høj tempe-
ratur, hvis oliens flammepunkt kan overskrides.
.6Forbud mod transport af brændbare olier i forpeaktanke
Brændselsolier, smøreolier og andre brændbare olier må ikke transpor-
teres i forpeaktanke.
11 Brandudrustning (R 17)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 En brandudrustning skal bestå af følgende:
.1.1 Personligt udstyr, der omfatter:
.1 en beskyttelsesdragt af et materiale, der beskytter huden mod
strålevarmen fra branden og mod forbrændinger og skoldning
ved damp. Det udvendige materiale skal være vandafvisende;
.2 støvler og handsker af gummi eller andet materiale, som ikke
er elektrisk ledende;
.3 en stiv hjelm, der yder effektiv beskyttelse mod stød;.4 en elektrisk sikkerhedslampe (håndlygte) af godkendt type og
med en brændetid på mindst tre timer;
.5 en brandøkse.
.1.2 Et indåndingsapparat af godkendt type bestående af et røgdykker-
apparat med komprimeret luft, hvis luftvolumen i beholderne skal
være mindst 1200 liter, eller et andet røgdykkerapparat, der skal
kunne fungere i mindst 30 minutter. Der skal være fulde reservebe-
holdere med en reservelagerkapacitet på mindst 2400 liter luft (ved
atmosfæretryk) til rådighed til hvert røgdykkerapparat med kompri-
meret luft, med følgende undtagelser:
(i) hvis skibet medfører mindst fem røgdykkerapparater med
komprimeret luft, behøver den samlede reservemængde af
luft ikke at overstige 9600 liter ved atmosfæretryk, eller
(ii) hvis skibet er udstyret med midler til genopfyldning af luftbe-
holdere med ren luft under fuldt tryk, skal reservemængden af
fulde reservebeholdere til hvert røgdykkerapparat med
komprimeret luft udgøre mindst 1200 liter luft ved atmosfæ-
retryk, og den samlede reservemængde luft, der er om bord på
skibet, behøver ikke overstige 4800 liter luft ved atmosfære-
tryk.
Alle luftbeholdere skal passe til alle røgdykkerapparater med
komprimeret luft.
.2 Hvert indåndingsapparat skal være forsynet med en brandsikker livline af
tilstrækkelig længde og styrke, som ved hjælp af en karabinhage kan fast-
gøres til indåndingsapparatets bæresele eller til et særskilt bælte, så
indåndingsapparatet ikke rives af, når der trækkes i livlinen.
.3 Alle nye klasse B-skibe og eksisterende klasse B-skibe med en længde på
24 m og derover samt alle klasse C- og D-skibe med en længde på 40 m
og derover skal medføre mindst to brandudrustninger.
.1 Derudover skal der i skibe med en længde på 60 m og derover, hvis
den samlede længde af alle passager- og tjenesterum på det dæk,
hvor sådanne rum forefindes, er større end 80 m, eller — hvis der
er flere sådanne dæk — på det dæk, hvor den samlede længde er
størst, forefindes to brandudrustninger og to sæt personligt udstyr
for hver 80 m sådan samlet længde eller del deraf.
I skibe, der kan befordre over 36 passagerer, skal der forefindes
yderligere to brandudrustninger i hver lodret hovedzone; det gælder1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 81
▼M1
hverken trapperum, der udgør selvstændige lodrette hovedzoner, eller
lodrette hovedzoner af begrænset længde for og agter på skibet, som
hverken omfatter aptering, maskinrum eller hovedkabysser.
.2 I skibe med en længde på 40 m og derover, men mindre end 60 m,
skal der forefindes to brandudrustninger.
.3 I nye klasse B-skibe og eksisterende klasse B-skibe med en længde
på 24 m og derover, men mindre end 40 m, skal der også forefindes
to brandudrustninger, men kun med én reserveluftbeholder til
indåndingsapparater.
.4 I nye og eksisterende klasse B-skibe med en længde på mindre end 24 m
og i nye klasse C- og D-skibe med en længde på mindre end 40 behøver
der ikke at forefindes brandudrustninger.
.5 Brandudrustningerne og det personlige udstyr skal opbevares på en sådan
måde, at de er let tilgængelige og klar til brug. Hvor der forefindes mere
end én brandudrustning eller ét sæt personligt udstyr, skal de opbevares
langt fra hinanden. På hvert sådant sted skal der opbevares mindst én
brandudrustning og ét sæt personligt udstyr.
12 Forskellige bestemmelser (R 18)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Hvor der igennem klasse A-inddelinger er ført elektriske kabler, rør,
trunke, kanaler osv. samt dragere, bjælker eller andre konstruktionsele-
menter, skal der træffes foranstaltninger til at sikre, at modstandsevnen
mod brand ikke forringes.
For skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller senere, skal sådanne
gennemføringer gennem klasse A-inddelinger prøves efter koden for
brandprøvningsprocedurer, så det sikres, at inddelingernes brandmod-
standsevne ikke forringes.
For ventilationskanaler gælder bestemmelserne i regel II-2/B/9.2.2b og II-
2/B/9.3.
Hvis en gennemføring af et rør er udført af stål eller tilsvarende materiale
af en tykkelse på 3 mm eller derover og en længde på mindst 900 mm
(fortrinsvis 450 mm på hver side af inddelingen) uden åbninger, er prøv-
ning dog ikke påkrævet.
Sådanne gennemføringer skal være forsvarligt isoleret ved forlængelse af
isoleringen på samme niveau i inddelingen.
.2 Hvor der igennem klasse B-inddelinger er ført elektriske kabler, trunke,
kanaler, ventilationskabinetter, lysarmaturer og lignende anordninger,
skal de så vidt rimeligt og praktisk muligt træffes foranstaltninger til at
sikre, at modstandsevnen mod brand ikke forringes. For skibe, der er
bygget den 1. januar 2003 eller senere, skal sådanne gennemføringer
være således udført, at inddelingernes brandmodstandsevne ikke
forringes.
Rør af andre materialer end stål og kobber, der føres igennem klasse B-
inddelinger, skal beskyttes med:
.1 en brandprøvet gennemføringsanordning, der er afpasset efter den
gennembrudte inddeling og den anvendte rørtype, eller
.2 en stålforing med en tykkelse på ikke under 1,8 mm og med en
længde på ikke under 900 mm for rør med en diameter på 150 mm
og derover, dog ikke under 600 mm for rør med en diamenter på
mindre end 150 mm (fortrinsvis med halvdelen på hver side af indde-
lingen).
Røret skal være forbundet med foringens ender ved hjælp af flanger
eller koblinger, eller mellemrummet mellem foringen og røret må
ikke være større end 2,5 mm, eller et eventuelt mellemrum mellem
rør og foring skal være tætnet med et ikke-brændbart eller andet
egnet materiale.
.3 Rør, der føres igennem klasse A- eller klasse B-inddelinger, skal være af
materiale, som er godkendt under hensyntagen til den temperatur,
sådanne inddelinger skal kunne modstå.
I skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller senere, skal uisolerede rør,
der er ført igennem klasse A- eller B-inddelinger, være af et materiale,
der smelter ved en temperatur på over 950 ºC for klasse »A-0«-indde-
linger og 850 ºC for klasse »B-0«-inddelinger.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 82
▼M1
.4 I aptering, tjenesterum og kontrolrum skal rør til olie eller andre brænd-
bare væsker under hensyntagen til brandrisikoen være af egnet materiale
og udførelse.
.5 Materialer, der let nedbrydes ved varmepåvirkning, må ikke anvendes til
spygatter, sanitære afløb eller lignende, der er beliggende nær ved vand-
linjen, og overalt, hvor materialets svigt i tilfælde af brand vil medføre
fare for indstrømning af vand.
.6 Hvis der anvendes elektriske radiatorer, skal disse være fast anbragt og
således konstrueret, at brandfaren er mindst mulig. Der må ikke instal-
leres radiatorer, hvis varmelegemer er således placeret, at
beklædningsgenstande, gardiner eller andre lignende materialer kansvides eller antændes af varmen derfra.
.7 Alle affaldsbeholdere skal være af ikke-brændbare materialer og have
tætte sider og bund.
.8 I rum, hvor der er risiko for indtrængen af olieprodukter, skal overfladen
af isolationsmaterialet være uigennemtrængelig for olie eller oliedampe.
NYE SKIBE I KLASSE A, B, C OG D: I rum, hvor der er risiko for
oliestænk eller oliedampe, f. eks. maskinrum af kategori A, skal over-
fladen af isolationsmaterialet være uigennemtrængelig for olie eller
oliedampe. Ved afdækning med uperforeret stålplade eller andet ikke-
brændbart materiale (ikke aluminium), som er den endelige fysiske over-flade, kan denne afdækning være samlet ved falsning, nitning e.l.
.9 Skabsrum til maling og brændbare væsker skal være beskyttet af et
godkendt brandslukningsarrangement, som sætter besætningen i stand til
at slukke en brand uden at gå ind i rummet.
I skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller senere skal:.1 skabsrum til maling være beskyttet af:
.1.1 et CO
2-anlæg, der er konstrueret til at give et mindsterumfang
af fri CO2svarende til 40 % af bruttorumfanget af det beskyt-
tede rum
.1.2 et pulveranlæg, der er konstrueret til at give mindst 0,5 kg
pulver pr. m3
.1.3 et finfordråbningsanlæg eller et sprinkleranlæg, der er konstru-
eret til at give 5 l pr. m2pr. minut; finfordråbningsanlæg kan
være tilsluttet til skibets hovedbrandledning, eller
.1.4 et anlæg, der ifølge flagstatens administration giver tilsvarende
beskyttelse.
I alle tilfælde skal anlægget kunne betjenes fra et sted uden for
det beskyttede rum.
.2 Skabsrum til brændbare væsker skal være beskyttet ved passende
brandslukningsforanstaltninger, som er godkendt af flagstatens admi-nistration.
.3 For skabsrum med et dørkareal på mindre end 4 m
2, hvorfra der ikke
er adgang til aptering, kan en transportabel CO2-ildslukker, der kan
give et mindsterumfang af fri CO2svarende til 40 % af bruttorum-
fanget af rummet, accepteres i stedet for et fast anbragt anlæg.
Der skal i rummet være anbragt en åbning, således at man kan
tømme ildslukkerens indhold ud i det beskyttede rum uden at gå ind
i det. Den forskriftsmæssige transportable ildslukker skal være
placeret i nærheden af åbningen. Der kan i stedet være en brandstuds
eller et tilslutningssted, således at det bliver lettere at bruge vand fra
hovedbrandledningen.
NYE SKIBE I KLASSE A, B, C OG D OG EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B
.10 Friturekogere samt koge- og stegeapparater:
Hvis friturekogere samt koge- og stegeapparater er installeret og bruges i
rum uden for hovedkabyssen, skal flagstatens administration fastsætte
supplerende sikkerhedsforanstaltninger vedrørende den specifikke brand-
fare, som er forbundet med brugen af denne type udstyr.
I skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller senere, skal friturekogere
være udstyret med følgende:
.1 et automatisk eller manuelt betjent slukningsanlæg, der er prøvet i
henhold til international standard ISO 15371:2000 om brandslu-
kningsanlæg til beskyttelse af friturekogere i kabysser (»Fire-1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 83
▼M1
extinguishing systems for protection of galley deep-fat cooking
equipment«)
.2 en hovedtermostat og en reservetermostat samt en alarm, således at
operatøren advares, hvis en af termostaterne svigter
.3 automatisk afbrydelse af elforsyningen ved aktivering af brandslu-
kningsanlægget
.4 en alarm, der i kabyssen, hvor friturekogeren er anbragt, viser, om
slukningsanlægget er i gang, og
.5 betjeningsorganer til manuel betjening af slukningsanlægget med
tydelig mærkning, så de er lette for mandskabet at benytte
I skibe, der er bygget før den 1. januar 2003, skal nymontering af fritu-
rekogere opfylde kravene i dette punkt.
NYE SKIBE I KLASSE A, B, C OG D
.11 Varmebroer:
Ved udførelse af brandsikringsmæssige forhold skal flagstatens admini-
stration træffe foranstaltninger for at hindre varmeoverføring gennem
varmebroer, f. eks. mellem dæk og skotter.
I skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller senere, skal isoleringen af
et dæk eller et skot føres mindst 450 mm forbi gennemføringer, skærings-
punkter og afslutningspunkter i stål- og aluminiumskonstruktioner. Hvis
et rum er inddelt med dæk eller skotter af klasse A med forskellig isole-
ring, skal isoleringen med den højeste værdi fortsætte mindst 450 mm ind
på det dæk eller skot, der har den laveste værdi.
NYE SKIBE I KLASSE A, B, C OG D OG EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.12 Trykbeholdere for gas:
Alle transportable beholdere for gas, der er komprimeret, i væskeform
eller fraktioneret, og som kan give næring til en mulig brand, skal straks
efter brug anbringes på et passende sted over skotdækket, hvorfra der er
direkte adgang til åbent dæk.
13 Brandkontrolplaner (R 20)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 I alle skibe skal der til vejledning for skibets officerer til stadighed være
opslået generalarrangementstegninger, der for hvert dæk klart viser
kontrolrummene, de forskellige brandsektioner, der er omgivet af
klasse A-inddelinger, de sektioner, der er omgivet af klasse B-indde-
linger, samt nærmere oplysninger om brandvisnings- og
brandalarmanlæg, sprinkleranlæg, brandslukningsmateriel, adgangsveje
til de forskellige rum, dæk osv. samt ventilationsanlægget, herunder
nærmere oplysninger om centralstyringen for ventilatorer, anbringelse af
spjæld og numrene på de ventilatorer, der betjener hver enkelt afdeling.
Eventuelt kan ovennævnte oplysninger i stedet gives i et hæfte, hvoraf
hver af skibets officerer skal have et eksemplar, mens et eksemplar altid
skal ligge fremme om bord på et tilgængeligt sted. Brandkontrolplaner og
-hæfter skal holdes ajour, idet enhver ændring snarest muligt skal
indføres heri. Beskrivelserne i sådanne planer og hæfter skal være på
flagstatens officielle sprog. Hvis det ikke er enten engelsk eller fransk
skal der desuden være indeholdt en oversættelse til et af disse sprog. Er
skibet i indenrigsfart i en anden medlemsstat, som hverken har engelsk
eller fransk som officielt sprog, skal der være indeholdt en oversættelse
til denne stats officielle sprog.
For nye skibe i klasse B, C og D, som er bygget den 1. januar 2003 eller
senere, skal oplysningerne i de krævede brandkontrolplaner og hæfter og
piktogrammerne i brandkontrolplanerne være i overensstemmelse med
IMO-resolution A.756 (18) og A.654 (16).
.2 I alle skibe med en længde på 24 m og derover skal der permanent opbe-
vares et duplikat af brandplanerne eller et hæfte, der indeholder disse
planer, i et iøjnefaldende mærket, vejrtæt indelukke (skab) uden for
dækshuset til hjælp for brandslukningsmandskab fra land.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 84
▼M1
14 Beredskabog vedligeholdelse
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1Almindelige bestemmelser.
På alle tidspunkter, når skibet er i fart, skal brandsikringsanlæg, brandbe-
kæmpelsesanlæg og brandslukningsmateriel være klar til brug.
Et skib anses ikke for at være i fart
.1 når det er under reparation eller lagt op (enten for anker eller i havn)
eller i tørdok
.2 når det af ejeren eller ejerens repræsentant er erklæret ikke at være i
fart, og
.3 når der ikke er passagerer om bord.
Følgende brandsikringsanlæg skal til stadighed holdes i god stand,
således at de er fuldt funktionsdygtige i tilfælde af brand:
.1.1 Beredskab
.1 konstruktionsmæssig brandbeskyttelse, herunder brandmod-
standsdygtige inddelinger og beskyttelse af åbninger og
gennemføringer heri
.2 brandvisnings- og brandalarmanlæg samt
.3 udgangsveje og materiel hertil
Brandbekæmpelsesanlæg og brandslukningsmateriel skal være i
brugbar stand og klar til umiddelbar brug. Transportable ildsluk-
kere, der er tømt, skal straks fyldes op eller erstattes med
tilsvarende enheder.
.1.2 Vedligeholdelse, afprøvning og eftersyn
Vedligeholdelse, afprøvning og eftersyn skal udføres på grundlag
af IMO-retningslinjerne og på en sådan måde, at pålideligheden af
brandbekæmpelsesanlæg og brandslukningsmateriel sikres behørigt.
Der skal om bord på skibet forefindes en vedligeholdelsesplan, som
altid er tilgængelig for flagstatens administration for inspektion.
Vedligeholdelsesplanen skal mindst omfatte følgende brandsik-
ringsanlæg, brandbekæmpelsesanlæg og brandslukningsmateriel,
hvis det forefindes:
.1 hovedbrandledninger, brandpumper og brandstudse samt
brandslanger og strålespidser
.2 fast anbragte brandvisnings- og brandalarmanlæg
.3 fast anbragte brandslukningsanlæg og andet brandslukning-
smateriel
.4 automatiske sprinkler-, brandvisnings- og brandalarmanlæg
.5 ventilationsanlæg, herunder brand- og røgspjæld, ventilatorer
og betjeningsanordninger
.6 nødstop af brændstoftilførsel
.7 branddøre og betjeningsanordninger hertil.8 hovedalarmanlæg.9 evakueringsindåndingsapparater
.10 transportable ildslukkere og reserveladninger dertil samt
.11 brandudrustninger.Vedligeholdelsesprogrammet kan være computerbaseret.
.2Supplerende bestemmelser
For nye skibe i klasse B, C og D, som er bygget den 1. januar 2003 eller
senere, og som kan befordre over 36 passagerer, skal der ud over vedli-
geholdelsesplanen i punkt .1.2 udarbejdes en plan for vedligeholdelse af
lavtplaceret belysning og højttaleranlæg.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 85
▼M1
15 Instruktion, bådmanøvrer og øvelser
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE:
.1Instruktion, opgaver og organisation
.1 Besætningsmedlemmerne skal instrueres i brandsikkerhed om bord
på skibet.
.2 Besætningsmedlemmerne skal instrueres i, hvilke opgaver de er
tildelt.
.3 Der skal udpeges hold, der er ansvarlige for brandslukning. Disse
hold skal kunne udføre deres opgaver på ethvert tidspunkt, mens
skibet er i fart.
.2Bådmanøvrer og øvelser
.1 Besætningsmedlemmerne skal gøres fortrolig med skibets indretning
samt placeringen og brugen af brandbekæmpelsesanlæg og brandslu-
kningsmateriel, som han eller hun kan blive udsat for at skulle
anvende.
.2 Uddannelse i brug af evakueringsindåndingsapparater anses for en
del af bådmanøvrer.
.3 Ved bådmanøvrer og øvelser skal det regelmæssigt vurderes, hvordan
de besætningsmedlemmer, der er udpeget til brandbekæmpelse,
klarer sig, således at eventuelle punkter, der kræver forbedring,
påpeges, brandbekæmpelseskompetencen holdes ved lige, og brand-
bekæmpelsesorganisationen altid er klar til indsats.
.4 Bådmanøvrer til uddannelse i brug af skibets brandslukningsanlæg og
-materiel skal planlægges og udføres i overensstemmelse med
bestemmelserne i regel III/19.4.1 i SOLAS-konventionen af 1974
som ændret.
.5 Brandøvelser skal gennemføres og registreres i overensstemmelse
med bestemmelserne i regel III/19.3.4, III/19.5 og III/30 i SOLAS-
konventionen af 1974 som ændret.
.3Instruktionsbøger
Der skal i hver af besætningens messer og fritidsrum eller i hvert af
besætningens kamre forefindes en instruktionsbog. Instruktionsbogen
skal være skrevet på skibets arbejdssprog. Instruktionsbogen kan bestå
af flere bind og skal indeholde de i dette punkt krævede instruktioner og
oplysninger, affattet på let forståelig måde og så vidt muligt ledsaget af
illustrationer. Oplysninger i instruktionsbogen kan helt eller delvis
erstattes med audiovisuel hjælp. Instruktionsbogen skal indeholde en
detaljeret forklaring af følgende:
.1 almindelig praksis for brandsikring og forholdsregler vedrørende
rygning, elektrisk kortslutning, brændbare væsker og lignende
velkendte farer om bord på skibe
.2 generelle instruktioner i brandbekæmpelse og procedurer i denne
forbindelse, herunder procedurer for brandmelding og brug af
manuelt betjente alarmtryk
.3 betydningen af de forskellige alarmtyper
.4 virkemåde og brug af brandbekæmpelsesanlæg og brandslukningsma-
teriel
.5 branddøres virkemåde og brug.6 virkemåde og brug af brand- og røgspjæld og.7 udgangsveje og materiel hertil
.4Brandkontrolplaner
Brandkontrolplaner skal opfylde bestemmelserne i regel II-2/A/13.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 86
▼M1
16. Operations
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Der skal om bord forefindes driftsmanualer med oplysninger og instruk-
tioner vedrørende brandsikringsmæssigt korrekt håndtering af skib og
last.
.2 Den foreskrevne manual skal indeholde de oplysninger og instruktioner,
der er nødvendige for sikker drift af skibet og håndtering af lasten i
forbindelse med brandsikring. Den skal indeholde oplysninger om besæt-
ningens ansvar for den almindelige brandsikring af skibet såvel under
lastning og losning af ladningen som under sejladsen. For skibe, der
transporterer farligt gods, skal manualen indeholde henvisninger til de
relevante instruktioner for brandbekæmpelse og håndtering af ladningen
i nødsituationer, som findes i den internationale kode for søtransport af
farligt gods (IMDG-koden).
.3 Brandsikringsmanualen skal være skrevet på skibets arbejdssprog.
.4 Brandsikringsmanualen kan kombineres med de i regel II-2/A/15.3
krævede instruktionsbøger.
AFSNIT B
BRANDSIKKERHEDSFORANSTALTNINGER
1 Konstruktion (R 23)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Skrog, overbygninger, styrkeskotter, dæk og dækshuse skal være udført
af stål eller andet tilsvarende materiale. Ved anvendelse af definitionen
af stål eller andet tilsvarende materiale. Ved anvendelse af definitionen
af stål eller andet tilsvarende materiale i regel II-2/A/2.7. skal den »fore-
skrevne brandprøve« være i overensstemmelse med de normer for
holdbarhed og isolationsgrad, der er angivet i tabellerne i regel og 5.
Hvor for eksempel inddelinger som dæk eller sider og ender af dækshuse
skal have B-0-brandsikkerhed, skal den »foreskrevne brandprøvning«være på en halv time.
.2 Hvor nogen del af konstruktionen består af aluminiumslegering, gælder
dog følgende regler:
.1 Isolationen af konstruktionsdele af aluminiumslegering i klasse - eller
B-inddelinger, bortset fra dele, som ikke har nogen styrkemæssig
belastning, skal være således, at temperaturen i de bærende konstruk-
tionselementer ikke på noget tidspunkt under den foreskrevne
standardbrandprøve stiger mere end 200 ºC over den omgivende
temperatur.
.2 Søjler, støtter og andre konstruktionselementer af aluminiumslege-
ringer, der dels tjener til anbringelse af redningsbåde og
redningsflåder og dels som udsætnings- og indskibningssteder for
redningsbåde og redningsflåder, samt klasse - og klasse -inddelinger
skal isoleres særligt omhyggeligt for at sikre:
.1 at den i punkt .2.1 nævnte begrænsning af temperaturstigningen
for sådanne konstruktionselementer, der understøtter områder for
redningsbåde og redningsflåder, samt klasse A-inddelinger, skal
gælde efter udløbet af en time, og
.2 at den i punkt .2.1 nævnte begrænsning af temperaturstigningen
forsådannekonstruktionselementer, derskalunderstøtteklasseB-
inddelinger, skal gælde efter udløbet af en halv time.
.3 Casingtop og sider i maskinrum skal være af stål, som er tilstræk-
kelig isoleret, og eventuelle åbninger deri skal være passende
anbragt og beskyttet for at forhindre, at ilden breder sig.
2 Lodrette hovedzoner og vandrette zoner (R 24)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1.1 I skibe, der kan befordre over 36 passagerer, skal skrog, overbygning og
dækshuse være opdelt i lodrette hovedzoner ved klasse »A-60«-indde-
linger.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 87
▼M1
Forskydninger og recesser skal begrænses mest muligt, men hvor de er
nødvendige, skal også de være klasse »A-60«-inddelinger.
Hvor der på den ene side af inddelingen forefindes et åbent dæksareal, et
sanitært eller lignende rum, en tank, herunder en oliebrændselstank, et
tomt rum eller et hjælpemaskinrum uden eller med kun ringe brandfare,
og hvor der på begge sider af inddelingen er brændselsolietanke, kan
standarden reduceres til A-0.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1.2 For nye klasse B-, C- og D-skibe, der befordrer højst 36 passagerer, og
for eksisterende klasse B-skibe, der kan befordre over 36 passagerer, skal
skrog, overbygning og dækshuse ved aptering og tjenesterum være opdelt
i lodrette hovedzoner ved klasse A-inddelinger. Disse inddelinger skal
have isolationsværdier i overensstemmelse med tabellerne i regel 5.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.2 De skotter, der afgrænser de lodrette hovedzoner over skotdækket, skal så
vidt muligt være i fortsættelse af de vandtætte inddelingsskotter, der er
beliggende umiddelbart under skotdækket. Lodrette hovedzoners længde
og bredde kan forøges til op til 48 m, således at lodrette hovedzoners
afslutning er sammenfaldende med vandtætte inddelingsskotter, eller
således at de omslutter et stort offentligt tilgængeligt rum i hele den
lodrette hovedzones længde, såfremt den lodrette hovedzones samlede
areal ikke overstiger 1600 m2på noget dæk. En lodret hovedzones
længde eller bredde er maksimumsafstanden mellem de omgrænsende
skotters yderpunkter.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D OG EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B, DER KAN BEFORDRE OVER 36 PASSAGERER:
.3 Sådanne skotter skal strække sig fra dæk til dæk og til yderklædningen
eller andre ydergrænser.
.4 Hvor en lodret hovedzone er opdelt ved vandrette klasse A-inddelinger i
vandrette zoner med henblik på at tilvejebringe en passende grænse
mellem zoner med og uden sprinkleranlæg, skal inddelingerne strækkesig mellem sammenstødende lodrette hovedzoneskotter og til yderklæd-
ningen eller skibets ydergrænser og skal isoleres i overensstemmelse
med de værdier for brandisolation og sikkerhed, der er angivet i
henholdsvis tabel 4.2. for nye skibe, der kan befordre over 36 passagerer,
og tabel 5.2. for nye skibe, der befordrer højst 36 passagerer, og eksister-
ende klasse B-skibe, som kan befordre over 36 passagerer.
5. .1 I skibe, der er konstrueret til særlige formål, f. eks. bil- og jernbane-
færger, hvor anbringelse af lodrette hovedzoneskotter ville være
uforenelig med skibets formål, skal der opnås tilsvarende beskyttelse
ved ruminddeling i vandrette zoner.
.2 I skibe med speciallastrum skal sådanne rum dog opfylde de rele-
vante bestemmelser i regel II-2/B/14, og såfremt dette ville være
uforeneligt med opfyldelse af andre bestemmelser i dette afsnit, er
det bestemmelserne i regel II-2/B/14, der gælder.
3 Skotter inden for en lodret hovedzone (R 25)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, DER KAN BEFORDRE OVER
36 PASSAGERER:
.1.1 I nye skibe, der kan befordre over 36 passagerer, skal alle skotter, som
ikke efter kravene skal være klasse A-inddelinger, mindst være klasse B-
eller klasse C-inddelinger, som foreskrevet i tabellerne i regel 4. Alle
sådanne inddelinger kan være beklædt med brændbare materialer i over-
ensstemmelse med bestemmelserne i regel 11.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, DER KAN BEFORDRE HØJST
36 PASSAGERER, OG EKSISTERENDE KLASSE B-SKIBE, DER KAN
BEFORDRE OVER 36 PASSAGERER
.1.2 I nye skibe, der kan befordre højst 36 passagerer, og eksisterende
klasse B-skibe, der kan befordre over 36 passagerer, skal alle skotter i
aptering og tjenesterum, som ikke efter kravene skal være klasse A-
inddelinger, mindst være klasse B- eller klasse C-inddelinger, som fore-
skrevet i tabellerne i regel 5.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 88
▼M1
Alle sådanne inddelinger kan være beklædt med brændbare materialer i
overensstemmelse med bestemmelserne i regel 11.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B
.2 I nye klasse B-, C- og D-skibe, der kan befordre højst 36 passagerer, og i
eksisterende klasse B-skibe, der kan befordre over 36 passagerer, skal
alle gangskotter, som ikke efter kravene skal være klasse A-inddelinger,
være klasse B-inddelinger og strække sig fra dæk til dæk under iagtta-
gelse af følgende bestemmelser:
.1 Når der er anbragt gennemgående loftsbeklædning eller garnering af
klasse på begge sider af skottet, skal den del af skottet, der ligger bag
ved den gennemgående loftsbeklædning eller garnering, være af et
materiale, der i henseende til tykkelse og sammensætning imøde-
kommer kravene til konstruktion af klasse B-inddelinger, men de
skal kun opfylde holdbarhedsnormerne for klasse B, for så vidt som
det er rimeligt og praktisk muligt.
.2 For et skib, der er beskyttet af et automatisk sprinkleranlæg, der
opfylder bestemmelserne i regel II-2/A/8, kan gangskotter af
klasse B-materialer slutte ved en loftsbeklædning i gangen, forudsat
at denne loftsbeklædning er af et materiale, der i henseende til
tykkelse og sammensætning imødekommer kravene til konstruktion
af klasse B-inddelinger.
Uanset bestemmelserne i regel 4 og 5 skal sådanne skotter og lofts-
beklædninger kun opfylde holdbarhedsnormerne for klasse B, for så
vidt som der er rimeligt og praktisk muligt. Alle døre og dørkarme i
sådanne skotter skal være af ikke brændbart materiale og være
således konstrueret og monteret, at de i betydelig grad er modstands-
dygtige mod brand.
.3 Alle skotter, der efter kravene skal være klasse B-inddelinger, bortset fra
gangskotter som omhandlet i punkt .2, skal strække sig fra dæk til dæk
og til yderklædningen eller andre begrænsninger, medmindre der på
begge sider af skotter er anbragt gennemgående loftsbeklædninger eller
garnering af klasse B, som har mindst samme modstandsdygtighed mod
brand som skottet; i så fald kan skottet afsluttes ved den gennemgående
loftsbeklædning eller garnering.
4 Skotters og dæks brandmodstandsevne i nye skibe, der kan befordre
over 36 passagerer (R 26)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D
.1 Foruden at opfylde de særlige bestemmelser for skotters og dæks brand-
modstandsevne i andre bestemmelser i dette afsnit skal
brandmodstandsevnen for skotter og dæk mindst være som foreskrevet i
tabel 4.1 og 4.2.
.2 Følgende krav skal gælde for anvendelsen af tabellerne:
.1 Tabel 4.1 finder anvendelse på skotter, der hverken afgrænser
lodrette hovedzoner eller afgrænser vandrette zoner.
Tabel 4.2 finder anvendelse på dæk, der hverken danner forskyd-
ninger i lodrette hovedzoner eller afgrænser vandrette zoner.
.2 For at bestemme hvilke brandmodstandsnormer der skal anvendes på
adskillelserne mellem rum, der grænser op til hinanden, skal disse
rum klassificeres efter den brandrisiko, de frembyder, som vist i
kategori (1)-(14) nedenfor. Hvor indhold og benyttelse af et rum er
af en sådan art, at der er tvivl om, hvorledes det skal klassificeres
ved anvendelsen af denne regel, skal det betragtes som et rum inden
for den af de pågældende kategorier, som har de strengeste afgræns-
ningskrav. Betegnelsen for hver kategori tager snarere sigte på at
være typisk end restriktiv. Tallet i parentes foran hver kategori refe-
rerer til den pågældende kolonne eller række i tabellerne.
(1) Kontrolrum
— rum, der indeholder nødenergikilder for kraft og belys-
ning
— styrehus og bestiklukaf— rum, der indeholder skibsradioudstyr— brandslukningsrum, brandkontrolrum og brandvisnings-
steder1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 89
▼M1
— kontrolrum for fremdrivningsmaskineri, når dette er belig-
gende uden for fremdrivningsmaskinrummet
— centralrum for brandalarmudstyr— rum, der indeholder nødstationer med centraliseret højtta-
leranlæg med tilhørende udstyr.
(2) Trapper:
— indvendige trapper, elevatorer og rullende trapper (bortset
fra trapper, som i deres helhed ligger inden for maskin-
rummene) for passagerer og besætning samt de rum, der
omgiver dem.
— I denne forbindelse skal et trapperum, der kun er lukket
på et dæk, betragtes som en del af det rum, hvorfra den
ikke er adskilt ved en branddør.
(3) Gange
— gange for passagerer og besætning.
(4) Evakueringssteder og udvendige evakueringsveje
— steder for anbringelse af redningsbåde og -flåder,
— åbne dæksarealer og lukkede promenader, der anvendes
som indskibnings- og affiringssteder for redningsbåde og
-flåder,
— samlingsstationer, indendørs og udendørs,
— udendørs trapper og åbne dæk, der anvendes til evakue-
ringsveje,
— skibssiden til vandlinjen i letteste søgående kondition,
overbygning og dækhussider beliggende under og græn-
sende op til indskibningssteder for redningsflåder og
evakueringsslisker.
(5) Åbne dæksarealer
— åbne dæksarealer og lukkede promenader, klar af indskib-
nings- og affiringssteder for redningsbåde og
redningsflåder,
— Dæksarealer i fri luft (dæksarealer uden for overbyg-
ninger og dækshuse).
(6) Apteringsrum, der frembyder mindre brandrisiko
— kamre, der indeholder møbler og inventar af begrænset
brandrisiko,
— kontorer og apoteker, der indeholder møbler og inventar
af begrænset brandrisiko,
— almindeligt tilgængelige rum med et dæksareal på under
50 m
2, som indeholder møbler og inventar af begrænset
brandrisiko.
(7) Apteringsrum, der frembyder moderat brandrisiko:
— rum, som i kategori (6) ovenfor, men med møbler og
inventar, hvis brandrisiko ikke er begrænset,
— almindeligt tilgængelige rum med et dæksareal på 50 m2
og derover, som indeholder møbler og inventar af
begrænset brandrisiko,
— isoleret beliggende skabsrum og mindre storesrum i apte-
ringen med et areal på højst 4 m2(hvor der ikke
opbevares brændbare væsker),
— butikker,— rum til forevisning og opbevaring af film,— diætkøkkener (der ikke indeholder åben ild),— skabe til rengøringsmidler (hvor der ikke opbevares
brændbare væsker),
— laboratorier (hvor der ikke opbevares brændbare væsker),— apoteker,— mindre tørrerum (med et dæksareal på 4 m
2eller
derunder),
— boksrum,
— betjeningsrum.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 90
▼M1
(8) Apteringsrum, der frembyder større brandrisiko:
— almindeligt tilgængelige rum med et dæksareal på 50 m2
og derover, som indeholder møbler og inventar, hvis
brandrisiko ikke er begrænset,
— frisør- og skønhedssaloner.
(9) Sanitærrum og lignende rum:
— fælles sanitære indretninger, styrtebade, karbade, toiletter
osv.,
— mindre vaskerier,— indendørs svømmebassiner,
— isoleret beliggende pantries uden kogeindretninger i apte-
ringen,
— private sanitære installationer skal betragtes som en del af
det rum, hvori de er placeret.
(10) Tanke, tomme rum og hjælpemaskinrum, der frembyder ringe
eller ingen brandrisiko:
— vandtanke, som udgør en del af skibets konstruktion,
— tomme rum og cofferdamme,
— hjælpemaskinrum, som ikke indeholder maskineri med
tryksmøreanlæg, og hvor lagring af brændbare stoffer er
forbudt, som f.eks.,
— rum for ventilation og luftkonditionering, rum for anker-
spil, rum for styremaskine, rum for stabilisatorudstyr, rum
for elektriske fremdrivningsmaskiner, rum indeholdende
sektionsstrømtavler og rent elektrisk udstyr, bortset fra
oliefyldte elektriske transformatorer (over 10 kVA),
akselgange og rørtunneler, pumperum og rum for kølema-
skineri (hvor der ikke håndteres eller anvendes brændbare
væsker),
— lukkede trunke, der betjener de ovenfor opregnede rum,
— andre lukkede trunke som f. eks. rør- og kabeltrunke.
(11) Rum til hjælpemaskineri, lastrum, last- og andre olietanke
samt andre lignende rum, der frembyder moderat brandrisiko:
— lastolietanke,
— lastrum, trunke og lugeåbninger,
— kølerum,
— brændselsolietanke (når de er installeret i et særskilt rum
uden maskineri),
— akselgange og rørtunneler, hvor brændbare stoffer kan
lagres,
— rum for hjælpemaskineri som i kategori (10), der inde-
holder maskineri med tryksmøreanlæg, eller hvor lagring
af brændbare stoffer er tilladt,
— oliepåfyldningsstationer,
— rum, der indeholder oliefyldte elektriske transformatorer
(over 10 kVA),
— rum, der indeholder små forbrændingsmotorer på indtil
110 kW, som driver generatorer, sprinkleranlæg, overris-
lings- eller brandpumper, lænsepumper osv.,
— lukkede trunke, der betjener de ovenfor opregnede rum,
(12) Maskinrum og hovedkabysser:
— rum for hovedfremdrivningsmaskineri (bortset fra rum for
elektrisk fremdrivningsmaskineri) og kedelrum,
— andre rum for hjælpemaskineri end de i kategori (10) og
(11) nævnte, som indeholder forbrændingsmotorer eller
andre oliefyrede varme- eller pumpeaggregater,
— hovedkabysser og tilhørende rum,
— trunke og casinger til de ovenfor opregnede rum.
(13) Storesrum, værksteder, pantries osv.:
— hovedpantries, der ikke er forbundet med kabysser,
— centralvaskeri,— større tørrerum (med et dæksareal på over 4 m
2),
— diverse storesrum,— post- og bagagerum,1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 91
▼M1
— affaldsrum,
— værksteder (uden for maskinrum, kabysser osv.),
— skabsrum og storesrum med et areal på over 4 m2, bortset
fra rum, der er indrettet til opbevaring af brændbare
væsker.
(14) Andre rum, hvor der opbevares brændbare væsker:
— malerrum,
— storesrum indeholdende brændbare væsker (inklusive
farvestoffer, medicin osv.),
— laboratorier (hvor der opbevares brændbare væsker).
.3 Hvor der kun er anført én værdi for brandmodstandsevnen for en
adskillelse mellem to rum, gælder denne værdi i alle tilfælde.
.4 Hvor der i tabellerne er anført en tankestreg, findes ingen særlige
krav for adskillelsers materiale eller brandmodstandsevne.
.5 For så vidt angår rum i kategori (5) skal flagstatens administration
afgøre, om isolationsværdien i tabel 4.1 skal finde anvendelse på
endeskotterne af dækshuse og overbygninger, og om isolationsværdi-
erne i tabel 4.2 skal finde anvendelse på vejrdækkene. Kravene til
kategori (5) i tabel 4.1 eller 4.2 kan i intet tilfælde nødvendiggøre
indskotning af rum, som efter flagstatens administrations skøn ikke
behøver at indskottes.
.3 Gennemgående loftsbeklædninger eller garneringer af klasse B i forbin-
delse med de pågældende dæk eller skotter kan accepteres som
bidragende helt eller delvis til den påbudte isolation og modstandsevne
for en inddeling.
.4 Ved godkendelse af konstruktionsmæssige brandsikringsforanstaltninger
skal flagstatens administration tage hensyn til risikoen for varmeoverfø-
ring ved skæringspunkter, og hvor påbudte termiske spærreanordninger
slutter.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 92
Tabel 4.1
Skotter, der hverken afgrænser lodrette hovedzoner eller afgrænser vandrette zoner
Rum (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (14)
Kontrolrum (1) B-0(a) A-0 A-0 A-0 A-0 A-60 A-60 A-60 A-0 A-0 A-60 A-60 A-60 A-60
Trapper (2) A-0(a) A-0 A-0 A-0 A-0 A-15 A-15 A-0(c) A-0 A-15 A-30 A-15 A-30
Gange (3) B-15 A-60 A-0 B-15 B-15 B-15 B-15 A-0 A-15 A-30 A-0 A-30Evakueringssteder og udvendige
evakueringsveje(4) A-0 A(
d)-60(b)A (d)-60(b)A (d)-60(b) A-0(d) A-0 A-60(b) A-60(b) A-60(b) A-60(b)
Åbne dæksarealer (5) — A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Apteringsrum, der frembyder
mindre brandrisiko(6) B-0 B-0 B-0 C A-0 A-0 A-30 A-0 A-30
Apteringsrum, der frembyder
moderat brandrisiko(7) B-0 B-0 C A-0 A-15 A-60 A-15 A-60
Apteringsrum, der frembyder større
brandrisiko(8) B-0 C A-0 A-30 A-60 A-15 A-60
Sanitærrum og lignende rum (9) C A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Tanke, tomme rum og hjælpema-
skinrum, der frembyder ringe elleringen brandrisiko(10) A-0(
a) A-0 A-0 A-0 A-0
Rum til hjælpemaskineri, lastrum,
last- og andre olietanke samt andre
lignende rum, der frembydermoderat brandrisiko(11) A-0(
a) A-0 A-0 A-15
Maskinrum og hovedkabysser (12) A-0(a) A-0 A-60
Storesrum, værksteder, pantries
osv.(13) A-0(a) A-0
Andre rum, hvor der opbevares
brændbare væsker(14) A-30▼M11998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 93
Tabel 4.2
Dæk, der hverken danner forskydninger i lodrette hovedzoner eller afgrænser vandrette zoner
Rum (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (14)
Kontrolrum (1) A-30 A-30 A-15 A-0 A-0 A-0 A-15 A-30 A-0 A-0 A-0 A-60 A-0 A-60
Trapper (2) A-0 A-0 — A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-30 A-0 A-30Gange (3) A-15 A-0 A-0(
a) A-60 A-0 A-0 A-15 A-15 A-0 A-0 A-0 A-30 A-0 A-30
Evakueringssteder og udvendige
evakueringsveje(4) A-0 A-0 A-0 A-0 — A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Åbne dæksarealer (5) A-0 A-0 A-0 A-0 — A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Apteringsrum, der frembyder
mindre brandrisiko(6) A-60 A-15 A-0 A-60 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Apteringsrum, der frembyder
moderat brandrisiko(7) A-60 A-15 A-15 A-60 A-0 A-0 A-15 A-15 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Apteringsrum, der frembyder større
brandrisiko(8) A-60 A-15 A-15 A-60 A-0 A-15 A-15 A-30 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Sanitærrum og lignende rum (9) A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Tanke, tomme rum og hjælpema-
skinrum, der frembyder ringe elleringen brandrisiko(10) A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0(
a) A-0 A-0 A-0 A-0
Rum til hjælpemaskineri, lastrum,
last- og andre olietanke samt andre
lignende rum, der frembydermoderat brandrisiko(11) A-60 A-60 A-60 A-60 A-0 A-0 A-15 A-30 A-0 A-0 A-0(
a) A-0 A-0 A-30
Maskinrum og hovedkabysser (12) A-60 A-60 A-60 A-60 A-0 A-60 A-60 A-60 A-0 A-0 A-30 A-30(a) A-0 A-60
Storesrum, værksteder, pantries
osv.(13) A-60 A-30 A-15 A-60 A-0 A-15 A-30 A-30 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Andre rum, hvor der opbevares
brændbare væsker(14) A-60 A-60 A-60 A-60 A-0 A-30 A-60 A-60 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Fodnoter til tabel 4.1 og 4.2
(a) Hvor rum, der grænser op til hinanden, tilhører samme nummerkategori, og henvisning a) forekommer i tabellerne efter et tal, er det ikke nødvendigt a t anbringe et skot eller dæk mellem disse rum, såfremt flagstatens admi-
nistration finder dette unødvendigt. I kategori (12), for eksempel, er et skot ikke nødvendigt mellem en kabys og dens tilhørende pantries, forudsat at pantry-skotterne og dækkene har samme brandmodstand som den, der kræves
for kabyssen. Derimod skal der være et skot mellem en kabys og et maskinrum, selv om begge rum tilhører kategori (12).
(b) Skibssiden til vandlinjen i letteste søgående kondition, overbygning og dækhussider beliggende under og grænsende op til redningsflåder og evaku eringsslisker kan sættes ned til A-30. Hvor offentligt tilgængelige toiletter i fuld
udstrækning forekommer inden for trappeindskotning, kan toiletskottet inden for trappeindskotningen have brandmodstandsevne i klasse B.
(c) Hvor offentligt tilgængelige toiletter i fuld udstrækning forekommer inden for trappeindskotning, kan toiletskottet inden for trappeindskotni ngen have brandmodstandsevne i klasse B.
(d) Hvor rum i kategori 6, 7, 8 og 9 ligger helt inden for en samlingsstations ydergrænser, kan disse rum have skotter med brandmodstandsevne i klasse B-0. Kontrolsteder for audio-, video- og lysanlæg kan anses for en del af
samlingsstationen.▼M11998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 94
▼M1
5 Skotters og dæks brandmodstandsevne i nye skibe, der kan befordre
højst 36 passagerer og i eksisterende klasse B-skibe, der kan befordre
over 36 passagerer (R 27)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, DER KAN BEFORDRE HØJST
36 PASSAGERER, OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, DER KAN
BEFORDRE OVER 36 PASSAGERER:
.1 Foruden at opfylde de særlige bestemmelser for skotters og dæks brand-
modstandsevne i andre bestemmelser i dette afsnit, skal
brandmodstandsevnen for skotter og dæk mindst være som foreskrevet i
tabel 5.1. og 5.2.
Ved godkendelse af konstruktionsmæssige foranstaltninger for brandbe-
skyttelse i nye skibe skal der tages hensyn til risikoen for
varmeoverføring gennem varmebroer ved skæringspunkter, og hvor
påbudte termiske spærreanordninger slutter.
.2 Følgende krav skal gælde for anvendelse af tabellerne:
.1 Tabel 5.1 og 5.2 finder anvendelse på henholdsvis skotter og dæk,
der adskiller rum, der grænser op til hinanden.
.2 For at bestemme hvilke brandmodstandsnormer der skal anvendes på
adskillelserne mellem rum, der grænser op til hinanden, skal disse
rum klassificeres efter den brandrisiko, de frembyder, som vist i
kategori (1)-(11) nedenfor. Betegnelsen for hver kategori tager
snarere sigte på at være typisk end restriktiv. Tallet i parentes foran
hver kategori refererer til den pågældende kolonne eller række i
tabellerne.
(1) Kontrolrum
— rum, der indeholder nødenergikilder for kraft og belys-
ning
— styrehus og bestiklukaf— rum, der indeholder skibsradioudstyr— brandslukningsrum, brandkontrolrum og brandvisnings-
steder
— kontrolrum for fremdrivningsmaskineri, når dette er belig-
gende uden for fremdrivningsmaskinrummet
— centralrum for brandalarmudstyr.
(2) Gange:
— gange og vestibuler for passagerer og besætning.
(3) Apteringsrum:
— rum som defineret i regel II-2/A/2.10, bortset fra gange.
(4) Trapper
— indvendige trapper, elevatorer og rullende trapper (bortset
fra trapper, som i deres helhed ligger inden for maskin-
rummene) samt de rum, der omgiver dem
— I denne forbindelse skal et trapperum, der kun er lukket
på et dæk, betragtes som en del af det rum, hvorfra den
ikke er adskilt ved en branddør.
(5) Tjenesterum (ringe brandrisiko):
— skabsrum og storesrum med et areal på højst 4 m
2, hvor
der ikke opbevares brændbare væsker, samt tørrerum og
vaskerier.
(6) Maskinrum af kategori A:
— rum som defineret i regel II-2/A/2.19.-1.
(7) Andre maskinrum:
— rum som defineret i regel II-2/A/2.19.-2 bortset fra
maskinrum af kategori A.
(8) Lastrum:
— alle rum, der anvendes til ladning (inklusive lastolietanke)
samt trunke og åbninger til sådanne rum bortset fra
speciallastrum.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 95
▼M1
(9) Tjenesterum (stor brandrisiko):
— kabysser, pantries med kogeindretninger, maler- og
lamperum, skabsrum og storesrum med et areal på 4 m2
eller derover, rum, der er indrettet til opbevaring afbrændbare væsker, samt værksteder, der ikke udgør en
del af maskinrummet.
(10) Åbne dæksarealer:
— åbne dæksarealer og lukkede promenader, der ikke frem-
byder brandrisiko. Dæksarealer i fri luft (dæksarealer
uden for overbygninger og dækshuse).
(11) Speciallastrum:
— rum som defineret i regel II-2/A/2.18.
.3 Ved bestemmelse af den brandmodstandsevne, som skal anvendes på
skottet mellem to rum inden for en lodret hovedzone eller en vandret
zone, som ikke er beskyttet af et automatisk virkende sprinkleranlæg,
der opfylder bestemmelserne i regel II-2/A/8, eller mellem sådanne
zoner, hvor ingen af dem er beskyttet på nævnte måde, gælder den
højeste af de to værdier, der er angivet i tabellerne.
.4 Ved bestemmelse af den brandmodstandsevne, som skal anvendes på
skottet mellem to rum inden for en lodret hovedzone eller en vandret
zone, som er beskyttet af et automatisk virkende sprinkleranlæg, der
opfylder bestemmelserne i regel II-2/A/8, eller mellem sådannezoner, som begge er beskyttet på nævnte måde, gælder den laveste
af de to værdier, der er angivet i tabellerne. Hvor en zone med sprin-
kleranlæg støder op til en zone uden sprinkleranlæg inden for
apterings- og tjenesterum, gælder den højeste af de to værdier, der
er angivet i tabellerne, for adskillelsen mellem zonerne.
.3 Gennemgående loftsbeklædninger eller garneringer af klasse B i forbin-
delse med de pågældende dæk eller skotter kan accepteres som
bidragende helt eller delvis til den påbudte isolation og modstandsevne
for en inddeling.
.4 Udvendige afgrænsninger, som ifølge regel b, punkt 1.1, skal være af stål
eller andet tilsvarende materiale, må være gennembrudt for montering af
vinduer og koøjer, forudsat at der ikke i andre bestemmelser i dette afsnit
kræves, at sådanne afgrænsninger skal have brandmodstandsevne
svarende til klasse A. Ligeledes kan døre i disse afgrænsninger, som
ikke behøver at have modstandsevne svarende til klasse , være af et
materiale, som tilfredsstiller flagstatens administration.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 96
Tabel 5.1
Brandmodstandsevne for skotter mellem rum, som grænser op til hinanden
Rum (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11)
Kontrolrum (1) A-0(c) A-0 A-60 A-0 A-15 A-60 A-15 A-60 A-60 — A-60
Gange (2) C(e) B-0(e) A-0(a) B-0(e) B-0(e) A-60 A-0 A-0 A-15 (*) A-15
A-0(d)
Apteringsrum (3) C(e) A-0(a) B-0(e) A-60 A-0 A-0 A-15 (*) A-30
B-0(e) A-0(d) A-0(d)
Trapper (4) A-0(a) A-0(a) A-60 A-0 A-0 A-15 (*) A-15
B-0(e) B-0(e) A-0(d) (*)
Tjenesterum (ringe brandrisiko) (5) C(e) A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-0
Maskinrum af kategori A (6) (*) A-0 A-0 A-60 (*) A-60Andre maskinrum (7) A-0(
b) A-0 A-0 (*) A-0
Lastrum (8) (*) A-0 (*) A-0
Tjenesterum (stor brandrisiko) (9) A-0(b) (*) A-30
Åbne dæksarealer (10) A-0
Speciallastrum (11) A-0▼M11998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 97
Tabel 5.2
Brandmodstandsevne for skotter mellem rum, som grænser op til hinanden
Rum under
Rum over(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11)
Kontrolrum (1) A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-30
Gange (2) A-0 (*) (*) A-0 (*) A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-0Apteringsrum (3) A-60 A-0 (*) A-0 (*) A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-30
A-0(
d)
Trapper (4) A-0 A-0 A-0 (*) A-0 A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-0
Tjenesterum (ringe brandrisiko) (5) A-15 A-0 A-0 A-0 (*) A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-0
Maskinrum af kategori A (6) A-60 A-60 A-60 A-60 A-60 (*) A-60(f) A-30 A-60 (*) A-60
Andre maskinrum (7) A-15 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 (*) A-0 A-0 (*) A-0Lastrum (8) A-60 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 (*) A-0 (*) A-0Tjenesterum (stor brandrisiko) (9) A-60 A-30 A-30 A-30 A-0 A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-30
A-0(
d) A-0(d) A-0(d)
Åbne dæksarealer (10) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) — A-0Speciallastrum (11) A-60 A-15 A-30 A-15 A-0 A-30 A-0 A-0 A-30 A-0 A-0
A-0(
d)
Fodnoter til tabel 5.1 og 5.2
(a) Se nærmere i regel 3 og 8.
(b) Hvor rum tilhører samme nummerkategori, og tallet i tabellen en mærket med b, er et skot eller dæk af den klasse, som er angivet i tabellen, kun påkrævet , hvis de rum,
som grænser op til hinanden, har forskellig anvendelse, f.eks. i kategori (9). To kabysser ved siden af hinanden vil således ikke medføre krav om afsko tning, mens en
kabys ved siden af et malerrum kræver et skot af klasse A-0.
(c) Skotter, der adskiller styrehus og bestiklukaf, kan være af klasse B-0.
(d) Se punkt .2.3 og .2.4.
(e) Ved anvendelsen af regel 2.1.2 skal »B-0« og »C« i tabel 5.1 Læses som »A-0«.
(f) Brandisolering er ikke nødvendig, hvis maskinrummet af kategori (7) frembyder ringe eller ingen brandrisiko.
(*) Hvor der forekommer en asterisk i tabellerne, skal inddelingen være af stål eller andet tilsvarende materiale, men den behøver ikke være af klasse A.
I skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller senere, gælder dog, at hvor der er ført elektriske kabler, rør og ventilationskanaler gennem et dæk, bort set fra rum af katgori 10,
skal sådanne gennembrydninger tætnes, så gennemtrængning af røg og flammer forhindres. Inddelinger mellem kontrolrum (nødgeneratorer) og åbne dæ k kan have åbninger
for luftindtag, som ikke kan lukkes, medmindre der er installeret et fast anbragt brandslukningsanlæg med luftarter.
Ved anvendelse af regel 2.1.2 skal en asterisk i tabel 5.2, bortset fra kategori (8) og (10) læses som »A-0«.▼M11998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 98
▼M1
6 Udgangsveje (R 28)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 I og fra alle passager- og mandskabsrum og rum, hvor besætningen
normalt er beskæftiget, bortset fra maskinrum, skal trapper, lejdere, gange
og døre være således anbragt, at de frembyder let adgang til indskib-
ningsdæk for redningsbåde og –flåder. Specielt skal følgende
bestemmelser være opfyldt:
.1 Under skotdækket skal der fra hvert vandtæt eller lignende begrænset
rum eller gruppe af rum findes to udgange, hvoraf mindst den ene
skal være uafhængig af vandtætte døre. Undtagelsesvis kan en af
disse udgange udelades under fornøden hensyntagen til arten og
beliggenheden af de pågældende rum samt til antallet af personer,
som normalt er beskæftiget i dem.
I så fald skal denne ene udgang give mulighed for sikker evakuering.For skibe, der er bygget den 1. januar 2003 eller senere, kan oven-
stående undtagelse kun indrømmes for mandskabsrum, der kun
benyttes lejlighedsvis, og i så fald skal den foreskrevne udgangsvej
være uafhængig af vandtætte døre.
.2 Over skotdækket skal der forefindes mindst to udgange fra hver
lodret hovedzone eller lignende begrænset rum eller gruppe af rum,
hvoraf mindst den ene skal give adgang til en trappe, der danner en
udgangsvej i lodret plan.
.3 Hvis en radiotelegrafstation ikke har direkte adgang til åbent dæk,
skal der være to evakueringsveje fra eller adgangsveje til denne
station, hvoraf den ene kan være et koøje eller et vindue af tilstræk-
kelig størrelse eller et andet middel.
.4 I eksisterende klasse B-skibe må en gang eller del af en gang,
hvorfra der kun er én udgangsvej, ikke have en længde, der over-
stiger 5 m.
I nye skibe af klasse A, B, C og D med en længde på 24 m og
derover må der ikke forefindes gange, vestibuler eller en del af en
gang, hvorfra der kun er én udgangsvej.
Blinde gange i tjenesteområder, som er nødvendige for skibets brug i
praksis, såsom brændselsoliestationer og tværskibs forsyningsgange,
skal tillades, forudsat at sådanne blinde gange er adskilt fra besætnin-
gens apteringsområder og der ikke er adgang til dem fra
passagerernes apteringsområder. En del af en gang, som ikke erlængere end den er bred, anses for en reces eller lokal udvidelse og
er tilladt.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D MED EN LÆNGDE PÅ 24 M OG
DEROVER, SOM ER BYGGET INDEN DEN 1. JANUAR 2003:
.5 Mindst en af de udgangsveje, der er krævet ifølge punkt .1.1 og .1.2,
skal bestå af en let tilgængelig trappe omgivet af skotter, som skal
yde ubrudt brandbeskyttelse regnet fra det dæk, hvorfra trappen
udgår, til de pågældende indskibningsdæk for redningsbåde og
-flåder eller det højeste dæk, hvortil trappen fører, hvis indskibnings-
dækket ikke udstrækker sig til den pågældende lodrette hovedzone.
I sidstnævnte tilfælde skal der være direkte adgang til indskibnings-
dækket udendørs via udvendige trapper og ruter, og disse skal være
forsynet med nødbelysning ifølge regel III/5.3 og skridsikker belæg-
ning. Adskillelser, der vender mod udendøres åbne trapper og gange,
der udgør en del af en evakueringsvej, skal være beskyttet således, at
en brand i et indskottet rum bag sådanne adskillelser ikke hindrer
adgangen til indskibningsstederne.
Udgangsvejes bredde, antal og ubrudte forløb skal være som følger:.1 Trapper skal have en fri bredde på mindst 900 mm, hvis det efter
flagstatens administrations skøn er rimeligt og praktisk muligt,
men de må aldrig have en bredde på mindre end 600 mm.
Trapper skal på begge sider være forsynet med håndlister. Trap-
pers mindste frie bredde skal forøges med 10 mm for hver
person ud over 90 personer, der skal benytte dem. For trapper,
der er over 900 mm brede, må den frie bredde mellem håndlister
højst være 1800 mm. Det samlede antal personer, der skal
evakueres ad sådanne trapper, skal antages at være to tredjedele
af besætningen og det samlede antal passagerer i de områder,1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 99
▼M1
som trapperne betjener. Trappens bredde skal mindst opfylde den
standard, der er angivet i IMO-resolution A.757(18).
.2 Alle trapper, der er dimensioneret for mere end 90 personer, skal
være i retning for-agter.
.3 Døråbninger og gange og mellemafsatser, der indgår i udgangs-
veje, skal dimensioneres på samme måde som trapper.
.4 Trapper må ikke forbinde en niveauforskel på over 3,5 m, uden
at der forefindes en afsats, og deres hældning må ikke være over
45º.
.5 Afsatser på de enkelte dæksniveauer skal have et areal på mindst
2m2, forøget med 1 m2for hver 10 personer ud over 20 personer,
der skal benytte dem, dog til højst 16 m2, bortset fra trappeaf-
satser ud for almindeligt tilgængelige rum med direkte adgang
til trapperummet.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D MED EN LÆNGDE PÅ 24 M OG
DEROVER, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR 2003 ELLER
SENERE
.5a Mindst en af de udgangsveje, der er krævet ifølge punkt .1.1 og
.1.2, skal bestå af en let tilgængelig trappe omgivet af skotter, som
skal yde ubrudt brandbeskyttelse regnet fra det dæk, hvorfra trappen
udgår, til de pågældende indskibningsdæk for redningsbåde og
-flåder eller til det øverste vejrdæk, hvis indskibningsdækket ikke
udstrækker sig til den pågældende lodrette hovedzone.
I sidstnævnte tilfælde skal der være direkte adgang til indskibnings-
dækket udendørs via udvendige trapper og ruter, og disse skal være
forsynet med nødbelysning ifølge regel III/5.3 og skridsikker belæg-
ning. Adskillelser, der vender mod udendørs åbne trapper og gange,
der udgør en del af en evakueringsvej, og adskillelser, der er
placeret sådan, at deres svigt under en brand ville hindre adgangen
til indskibningsstederne, skal have en brandmodstandsevne, inklu-
sive isolering, som anført i tabel 4.1 og 5.2.
Udgangsvejes bredde, antal og ubrudte forløb skal være i overens-
stemmelse med kravene i koden for brandsikkerhedssystemer.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN
1. JANUAR 2003, SAMT EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.6 Adgangen fra trapperum til indskibningssteder for redningsbåde og
-flåder skal være tilfredsstillende beskyttet.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:
.6a Adgangen fra trapperum til indskibningssteder for redningsbåde og
-flåder skal være beskyttet, enten direkte eller via beskyttede
indvendige ruter med samme brandmodstandsevne og isolationsvær-
dier som trapperum, jf. tabel 4.1 og 5.2.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.7 Ud over den nødbelysning, der er foreskrevet i regel II-1/D/3 og III/
5.3, skal udgangsveje, herunder trapper og udgange, markeres ved
belysning eller fotoluminescente striber anbragt højst 0,3 m over
dækket overalt langs udgangsvejen, herunder ved hjørner og i kryds-
ninger. Markeringen skal være således, at passagererne kan finde alle
evakueringsveje og let se nødudgangene. Hvor der anvendes elektrisk
belysning, skal denne forsynes via nødenergikilden og være således
indrettet, at svigt af en enkelt lampe eller afbrydelse i en lysende
stribe ikke bevirker, at markeringen bliver virkningsløs. Endvidere
skal alle skilte til markering af evakueringsveje og brandudrustnin-
gers placering være af fotoluminescent materiale eller belyst.
Flagstatens administration skal sikre, at nævnte belysning og fotolu-
minescerende udstyr er evalueret, afprøvet og anvendt i
overensstemmelse med retningslinjerne i IMO-resolution A.752 (18).
For nye skibe i klasse B, C og D, som er bygget den 1. januar 2003
eller senere, skal flagstatens administration dog sikre, at nævnte
belysning og fotoluminescerende udstyr er evalueret, afprøvet og
anvendt i overensstemmelse med koden for brandsikkerhedssystemer.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 100
▼M1
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:
.8 For skibe, der kan befordre over 36 passagerer, finder kravene i
punkt .1.7 også anvendelse på besætningens opholdsrum.
.9 Døre, som normalt er låste og som indgår i en evakueringsvej.
.1 Kahytsdøre må ikke kræve nøgle for at kunne låses op indefra.
Ligeledes må der ikke på en anvist udgangsvej forefindes døre,
som kun kan åbnes med nøgle, når man bevæger sig i flugtret-
ningen.
.2 Udgangsdøre fra almindeligt tilgængelige rum, som normalt er
lukket med en klinke, skal være forsynet med en anordning til
hurtig udløsning. En sådan anordning skal bestå af en dørklinke-
mekanisme og en indretning, der udløser klinken ved tryk i
udgangsvejens retning. Udløsningsmekanismer skal være
konstrueret og monteret til flagstatens administrations tilfredshed
og især opfylde følgende:
.2.1 De skal bestå af stænger eller plader, hvis udløsende del
strækker sig over mindst halvdelen af dørpladens bredde i
en højde af mindst 760 mm og højst 1120 mm over
dækket.
.2.2 De skal frigøre klinken ved påvirkning med en kraft på
højst 67 N.
.2.3 De må ikke være forsynet med nogen låseanordning,
skruer eller anden anordning, der forhindrer klinken i at
udløses, når udløseanordningen påvirkes med en trykkraft.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.2 .1 I speciallastrum skal antallet og placeringen af udgange såvel under
som over skotdækket være til flagstatens administrations tilfredshed,
og adgangen til indskibningsdækket skal, hvad angår sikkerhed, som
hovedregel mindst svare til kravene i punkt .1.1, .1.2, .1.5 og .1.6.
I nye skibe i klasse B, C og D, der er bygget den 1. januar 2003 eller
senere, skal sådanne rum være forsynet med afmærkede gangbaner
hen til udgangsvejene, som har en bredde på mindst 600 mm, og
som, hvor det er praktisk muligt og rimeligt, er hævet mindst
150 mm over dækket. Køretøjer skal parkeres på en sådan måde, at
der til enhver tid er fri bane på løbebroerne.
.2 En af udgangsvejene fra de maskinrum, hvor mandskabet normalt er
beskæftiget, må ikke nødvendiggøre passage gennem speciallastrum.
.3 Hejsbare opkørselsramper til platformdæk må ikke kunne blokere de
godkendte udgange, når de er nedsænket.
.3.1 Der skal være to udgange fra hvert maskinrum. Specielt skal følgende
bestemmelser være opfyldt:
.1 Hvor rummet ligger under skotdækket, skal de to udgange bestå
enten af:
.1 to sæt stållejdere, som er anbragt med størst mulig indbyrdes
afstand, og som fører til døre i den øverste del af rummet med
tilsvarende afstand, hvorfra der er adgang til de pågældende
indskibningsdæk for redningsbåde og redningsflåder; i nye skibe
skal en af disse lejdere yde ubrudt brandbeskyttelse fra den
nederste del af rummet til et sikkert sted uden for rummet. I
nye skibe i klasse B, C og D, som er bygget den 1. januar 2003
eller senere, skal denne lejder være indskottet med en beskyt-
telse, der opfylder kravene i regel II-2/B/4, kategori (2), eller
II-2/B/5, kategori (4), fra den nederste del af det rum, den
betjener, til et sikkert sted uden for rummet. Rummet skal have
selvlukkende branddøre med samme brandklassestandard.
Lejderen skal være fastgjort således, at der ikke overføres varme
til rummet gennem ikke-isolerede fastgøringspunkter. Rummets
indvendige mål skal være mindst 800 mm × 800 mm, og det
skal være forsynet med nødbelysning, eller
.2 en stållejder, som fører til en dør, hvorfra der er adgang til
indskibningsdækket, samt en ståldør i den nederste del af
rummet og på et sted, der er langt fra førnævnte lejder; ståldøren
skal kunne åbnes og lukkes fra begge sider og give adgang til en
sikker evakueringsvej fra den nederste del af rummet til indskib-
ningsdækket.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 101
▼M1
.2 Hvor rummet ligger over skotdækket, skal de to udgange være
anbragt så langt fra hinanden som muligt, og de døre, der fører fra
disse udgange, skal være anbragt på et sted, hvorfra der er adgang
til de pågældende indskibningsdæk for redningsbåde og -flåder.
Hvor disse udgange forudsætter brug af lejdere, skal sådanne være
af stål.
NYE SKIBE I KLASSE A, B, C OG D
.3 Fra maskinkontrolrum og værkstedsrum skal der være to evakue-
ringsveje, hvoraf den ene skal være uafhængig af maskinrummet og
give adgang til indskibningsdækket.
.4 Undersiden af trapperne i maskinrummet skal være afskærmet.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.3.2 I skibe med en længde på mindre end 24 m kan flagstatens administra-
tion tillade, at der kun er én udgang fra maskinrum, under behørig
hensyntagen til bredden og indretningen af rummets øverste del.
I skibe med en længde på 24 m og derover kan flagstatens administration
endvidere tillade, at der kun er én udgang fra et sådant rum, når blot en
dør eller stållejder giver sikker udgang til indskibningsdækket, under
behørig hensyntagen til arten og beliggenheden af det pågældende rum
og, om der normalt er beskæftiget personer i rummet. I nye skibe i
klasse B, C og D, som er bygget den 1. januar 2003 eller senere, skal
der være endnu en udgang fra rummet med styreanlægget, når nødstyre-
pladsen befinder sig i samme rum, medmindre der er direkte adgang til
det åbne dæk.
.3.3 Der skal være to udgange fra maskinkontrolrum, der er beliggende i et
maskinrum, hvoraf den ene skal yde ubrudt brandbeskyttelse til et sikkert
sted uden for maskinrummet.
.4 Elevatorer anses ikke for at udgøre en af de foreskrevne udgangsveje.
.5 NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B MED EN LÆNGDE PÅ 40 M OG DEROVER:
.1 Der skal forefindes flugtapparater, som opfylder bestemmelserne i
the Fire Safety Systems Code.
.2 I hver lodret hovedzone skal der forefindes mindst to flugtapparater.
.3 I skibe, der kan befordre over 36 passagerer, skal der ud over de i
punkt .5.2 foreskrevne flugtapparater, forefindes to i hver lodret
hovedzone.
.4 Bestemmelserne i punkt .5.2 og .5.3 gælder dog hverken for trap-
perum, der udgør selvstændige lodrette hovedzoner, eller for
lodrette hovedzoner for og agter på skibet, der ikke omfatter rum i
kategori (6), (7), (8) eller (12) som defineret i regel II-2/B/4.
.5 I maskinrum skal der være anbragt flugtapparater klar til brug på
klart synlige steder, som der er hurtig og let adgang til når som helst
i tilfælde af brand. Ved placering af flugtapparater skal der tages
hensyn til maskinrummets udformning og antallet af personer, der
normalt arbejder i rummet.
.6 Der henvises til IMO-retningslinjerne for flugtapparaters ydelse,
placering, brug og eftersyn (MSC/Circ. 849).
.7 Antallet og placeringen af disse apparater skal være anført i den
brandkontrolplan, der er foreskrevet i regel II-2/A/13.
6-1Udgangsveje på ro-ro-passagerskibe (R 28-1)
.1 FORSKRIFTER, DER GÆLDER FOR NYE RO-RO-PASSAGERSKIBE
I KLASSE B, C OG D OG EKSISTERENDE RO-RO-PASSAGERS-
KIBE I KLASSE B:
.1.1 Forskrifterne i dette punkt gælder for nye ro-ro-passagerskibe i klasse B,
C og D og eksisterende ro-ro-passagerskibe i klasse B. For eksisterende
skibe bliver forskrifterne i denne regel først gældende på datoen for
første periodiske syn efter datoen i punkt .1 i regel II-2/B/16.
.1.2 I alle gange og trapper ad hele udgangsvejen skal der forefindes håndli-
ster eller andre greb, således at der er mulighed for at få fast greb på
samtlige trin frem til mønstrings- og udskibningsstederne. I langskibs-1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 102
▼M1
gange, der er over 1,8 m brede, og i tværskibsgange, der er over 1 m
brede, skal der være håndlister på begge sider. Der skal ofres særlig
opmærksomhed på, at det skal være muligt at komme tværs over vest-
ibuler og andre større åbne rum langs udgangsvejen. Håndlister og andre
greb skal være af en sådan styrke, at de kan modstå en jævnt fordelt
vandret trækpåvirkning på 750 N/m ind mod gangens midte og en jævnt
fordelt lodret trykpåvirkning 750 N/m nedad. De behøver ikke at kunne
modstå begge belastninger samtidig.
.1.3 Udgangsveje må ikke spærres af møbler eller andre forhindringer. Bortset
fra borde og stole, som kan flyttes til side for at skaffe plads, skal skabe
og andet tungt inventar i almindeligt tilgængelige rum være fastgjort, så
det ikke kan forskubbe sig ved rulning eller krængning af skibet.
Dæksbeklædninger skal også være fastgjort. Når skibet er i søen, skal
udgangsveje holdes fri for forhindringer såsom rengøringsvogne, senge-
linned, bagage og kasser med varer.
.1.4 Der skal være udgangsveje fra alle de rum på skibet, der normalt
benyttes, til et mønstringssted. Udgangsvejene skal være således valgt,
at de følger den mest direkte vej til mønstringsstedet, og de skal mærkes
med de symboler for redningsmidler og -foranstaltninger, som er vedtaget
ved IMO-resolution A.760/18.
.1.5 Hvor indskottede rum støder op til det åbne dæk, skal åbninger fra det
indskottede rum til det åbne dæk kunne benyttes som nødudgang, hvor
det er praktisk muligt.
.1.6 Dæk skal nummereres sekventielt, idet tanktoppen eller det laveste dæk
har nummer 1. Numrene skal anbringes på en fremtrædende plads på
trappeafsatser og foran elevatorer. Dæk kan også have navne, men
dæksnummeret skal altid anføres sammen med navnet.
.1.7 På en fremtrædende plads på indersiden af hver kahytsdør og i alminde-
ligt tilgængelige rum skal der opsættes forenklede skematiske kort, der
viser, hvor iagttageren befinder sig, og hvorpå udgangsvejene er
afmærket med pile. Kortene skal vise udgangsretningen og skal vende
korrekt i forhold til, hvor de er opsat.
.1.8 Kahytsdøre må ikke kræve nøgle for at kunne låses op indefra. Ligeledes
må der ad ingen anvist udgangsvej forefindes døre, som kun kan åbnes
med nøgle, når man bevæger sig i retning mod udgangen.
.2 FORSKRIFTER, DER GÆLDER FOR NYE RO-RO-PASSAGERSKIBE
I KLASSE B, C OG D:
.2.1 De nederste 0,5 m af skotter og andre adskillelser, der danner lodrette
inddelinger langs udgangsveje, skal kunne modstå en belastning på
750 N/m, således at de kan benyttes som gangflade for udgangsvejen
ved stærk krængning af skibet.
.2.2 Udgangsveje fra kahytter til trapperum skal være så direkte som muligt
med færrest mulige retningsændringer. Det må ikke være nødvendigt at
skulle over på skibets modsatte side for at nå frem til en udgangsvej.
Det må ikke være nødvendigt at skulle mere end to dæk op eller ned
for at nå frem fra noget passagerrum til et mønstringssted eller det åbne
dæk.
.2.3 Der skal være udvendige veje fra de i punkt .2.2 omhandlede åbne dæk
til indskibningssteder for overlevelsesfartøjer.
3. FORSKRIFTER, DER GÆLDER FOR NYE RO-RO-PASSAGERSKIBE
I KLASSE B, C OG D, BYGGET DEN 1. JULI 1999 ELLER SENERE:
For nye ro-ro-passagerskibe i klasse B, C og D bygget den 1. juli 1999
eller senere skal udgangsvejene vurderes ved en evakueringsanalyse
tidligt i konstruktionsfasen. Analysen skal tjene til, så vidt det er praktisk
muligt, at påvise og undgå steder, hvor der ved rømning kan dannes
propper under passagerers og besætnings normale færdsel ad udgangsve-
jene, idet der bl. a. tages hensyn til, at besætningen kan have behov for atbevæge sig ad disse udgangsveje i modsat retning af passagererne.
Desuden skal analysen anvendes til at godtgøre, at udgangsmulighederne
er så fleksible, at der er taget højde for den mulighed, at en ulykke kan
hindre brugen af visse udgangsveje, mønstringssteder, indskibningssteder
og overlevelsesfartøjer.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 103
▼M1
7 Gennemføringer og åbninger i klasse - og B-inddelinger (R 30, 31)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.1 Alle åbninger i klasse A-inddelinger skal være forsynet med fast anbragte
lukkemidler, der skal være mindst lige så modstandsdygtige mod brand
som de inddelinger, hvori de er anbragt.
.2 Døre og dørkarme i klasse A-inddelinger samt midlerne til at sikre
dørene, når de er lukket, skal så vidt muligt være lige så modstandsdyg-
tige mod brand og gennemtrængning af røg og flammer som de skotter,
hvori dørene er anbragt. Disse døre og dørkarme skal være lavet af stål
eller andet tilsvarende materiale. Vandtætte døre behøver ikke isoleres.
.3 Enhver af disse døre skal kunne åbnes og lukkes fra begge sider af
skottet af kun én person.
.4 Branddøre i skotter i lodrette hovedzoner og i trapperum bortset fra
maskinelt betjente vandtætte skydedøre og døre, som normalt er lukket,
skal opfylde følgende krav:
.1 Dørene skal være selvlukkende og kunne lukkes mod en hældning på
3,5º. Lukkehastigheden skal om nødvendigt kontrolleres, således at
unødig fare for personer undgås. I nye skibe må den ensartede lukke-
hastighed højst være 0,2 m/s og mindst 0,1 m/s, når skibet er på ret
køl.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.2 Fjernbetjente skydedøre og maskinelt betjente døre skal være
forsynet med et lydsignal, der sætter i gang mindst 5 sekunder og
højst 10 sekunder, før døren begynder at bevæge sig, og fortsætter,
indtil døren er helt lukket. Døre, der er konstrueret til at åbne igen
ved berøring med en genstand, skal åbne så meget, at der bliver en
fri passage på mindst 0,75 m og højst 1 m.
.3 Alle døre undtagen branddøre, som normalt er lukket, skal kunne
udløses ved fjernbetjening og automatisk fra et centralt kontrolrum,
der altid er bemandet, enten samtidig eller i grupper og også
enkeltvis fra et sted på hver side af døren. Der skal på brandkontrol-
panelet i det centrale kontrolrum, der til stadighed er bemandet, være
indikation af, hvilke fjernbetjente døre der er lukket. Udløsningsme-
kanismen skal være således konstrueret, at døren automatisk lukker
ved afbrydelse af kontrolsystemet eller den centrale energiforsyning.
Udløsningskontakterne skal have on-off-funktion til forebyggelse af
automatisk nulstilling af systemet. Dørkroge, som ikke kan udløses
fra det centrale kontrolrum, er ikke tilladt.
.4 Lokale energiakkumulatorer til maskinelt betjente døre skal fore-
findes i umiddelbar nærhed af dørene, så dørene kan betjenes
mindst 10 gange (åbnes og lukkes helt) ved hjælp af de lokale betje-
ningsanordninger.
.5 Hvor dobbelte hængslede døre er forsynet med smæklås af hensyn til
brandmodstandsevnen, skal låsen aktiveres automatisk, når dørens
udløsningsmekanisme aktiveres af systemet.
.6 Det kræves ikke, at døre, der giver direkte adgang til speciallastrum,
der er maskinelt betjente og lukker automatisk, skal være forsynet
med lydsignal og fjernudløsningsmekanismer som foreskrevet i
punkt .4.2 og 4.3.
SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR 2003
ELLER SENERE:
Bestemmelserne i punkt .4a gælder i stedet for bestemmelserne i punkt .4.
.4a Branddøre i skotter i lodrette hovedzoner, i afgrænsninger til kabysser og
i trapperum bortset fra maskinelt betjente vandtætte døre og døre, som
normalt er lukket, skal opfylde følgende krav:
.1 Dørene skal være selvlukkende og kunne lukkes mod en hældning
på 3,5º.
.2 For hængslede branddøre må den omtrentlige lukketid ikke være
over 40 sekunder og ikke under 10 sekunder med skibet på ret køl,
regnet fra dørene begynder at bevæge sig. For skydebranddøre må
den omtrentlige jævne lukkehastighed højst være 0,2 m/s og mindst
0,1 m/s, når skibet er på ret køl.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 104
▼M1
.3 Dørene skal kunne udløses ved fjernbetjening fra et centralt
kontrolrum, der altid er bemandet, enten samtidig eller i grupper
og også enkeltvis fra et sted på hver side af døren. Udløsningskon-
takterne skal have on-off-funktion til forebyggelse af automatisk
genetablering af funktionen.
.4 Dørkroge, som ikke kan udløses fra det centrale kontrolrum, er ikke
tilladt.
.5 Døre, der er lukket ved fjernbetjening fra det centrale kontrolrum,
skal ved lokal betjening kunne åbnes fra begge sider. Når døre har
været åbnet ved lokal betjening, skal de automatisk lukke igen.
.6 Der skal på indikatorpanelet for branddøre i det centrale
kontrolrum, der til stadighed er bemandet, være indikation af, hvilke
fjernudløste døre der er lukket.
.7 Udløsningsmekanismen skal være således konstrueret, at døren
automatisk lukker ved afbrydelse af kontrolsystemet eller den elek-triske hovedenergikilde.
.8 Lokale energiakkumulatorer til maskinelt betjente døre skal fore-
findes i umiddelbar nærhed af dørene, så dørene kan betjenes
mindst 10 gange (åbnes og lukkes helt) ved hjælp af de lokale
betjeningsanordninger, efter at kontrolsystemet eller den elektriske
hovedenergikilde er afbrudt.
.9 Afbrydelse af kontrolsystemet eller den elektriske hovedenergikilde
ved én dør må ikke påvirke de øvrige døres funktionsdygtighed.
.10 Fjernbetjente skydedøre og maskinelt betjente døre skal være
forsynet med et lydsignal, der sætter i gang mindst 5 sekunder og
højst 10 sekunder efter, at døren er udløst fra det centrale
kontrolrum, og før døren begynder at bevæge sig, og fortsætter,
indtil døren er helt lukket.
.11 Døre, der er konstrueret til at åbne igen, hvis de kommer i berøring
med en genstand under bevægelsen, må højst åbnes 1 m fra berø-
ringsstedet.
.12 Hvor dobbelte hængslede døre er forsynet med et klinkearrange-
ment af hensyn til brandmodstandsevnen, skal klinken aktiveres
automatisk, når døren aktiveres af udløsersystemet.
.13 Det kræves ikke, at døre, der giver direkte adgang til speciallas-
trum, der er maskinelt betjente og lukker automatisk, skal være
forsynet med lydsignal og fjernudløsningsmekanismer som fore-
skrevet i punkt .3 og .10.
.14 Der skal være adgang til de komponenter, der indgår i det lokale
betjeningssystem, for vedligehold og justering.
.15 Maskinelt betjente døre skal have et manøvresystem af godkendt
type, som er funktionsdygtigt i tilfælde af brand, hvilket konstateres
i overensstemmelse med the Fire Safety Systems Code. Systemet
skal opfylde følgende forskrifter:
.15.1 Kontrolsystemet skal kunne operere døren ved en temperatur
på mindst 200 ºC i mindst 60 minutter med normal energi-
forsyning.
.15.2 Energiforsyningen til alle øvrige døre, der ikke udsættes for
brand, må ikke påvirkes.
.15.3 Ved temperaturer over 200 ºC skal kontrolsystemet automa-
tisk kobles fra energiforsyningen og kunne holde døren
lukket op til mindst 945 ºC.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.5 Kravene om klasse A-modstandsevne for et skibs ydre afgrænsninger
gælder ikke for partier af glas, vinduer og koøjer, forudsat at der ikke
kræves klasse A-modstandsevne for sådanne afgrænsninger i regel 10.
Tilsvarende gælder kravene om klasse A-modstandsevne ikke for udven-
dige døre i overbygninger og dækshuse.
SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR 2003
ELLER SENERE:
Bestemmelserne i punkt .5a gælder i stedet for bestemmelserne i punkt .5..5a. Kravene om klasse A-modstandsevne for et skibs ydre afgrænsninger
gælder ikke for partier af glas, vinduer og koøjer, forudsat at der ikke
kræves klasse A-modstandsevne for sådanne afgrænsninger i regel 10.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 105
▼M1
Kravene om klasse -modstandsevne for et skibs ydre afgrænsninger
gælder ikke for udvendige døre, bortset fra døre i overbygninger og
dækshuse, der vender ud mod redningsmidler, indskibningssteder, uden-
dørs mønstringssteder, udendørs trapper og åbne dæk, der anvendes til
evakueringsveje. Døre i trapperum behøver ikke at opfylde dette krav.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.6 Bortset fra vandtætte døre, vejrtætte døre (delvis vandtætte døre), døre,
der fører ud til det åbne dæk, og døre, der skal være forholdsvis gastætte,
skal alle klasse A-døre i trapper, almindeligt tilgængelige rum og skotter
i lodrette hovedzoner, som indgår i udgangsveje, være forsynet med en
selvlukkende slangeåbning, som med hensyn til materiale, konstruktion
og brandmodstandsevne svarer til den dør, den er anbragt i, som består i
en åbning med 150 mm2lysning, når døren er lukket, og som er anbragt i
dørens underkant modsat den hængslede side eller, for skydedøres
vedkommende, nærmest ved åbningssiden.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.7 Døre og dørkarme i klasse B-inddelinger med tilhørende lukkemidler skal
sikre en lukkemetode, der er lige så brandmodstandsdygtig som inddelin-
gerne, idet ventilationsåbninger dog kan tillades i den nederste del af
disse døre. Hvor der er en sådan åbning i eller under en dør, må det
samlede nettoareal af en sådan åbning eller sådanne åbninger ikke over-
stige 0,05 m2. I stedet er det tilladt at anbringe en ikke-brændbar
luftkanal mellem kahyt og gang under sanitetsenheden, hvis kanalens
tværsnitsareal ikke overstiger 0,05 m2. Alle ventilationsåbninger skal
forsynes med en rist af ikke-brændbart materiale. Døre skal være ikke-
brændbare.
.7.1 Af hensyn til støjniveauet kan administrationen som ækvivalens
godkende døre med indbygget ventilations-lydsluse med åbning forneden
på den ene side af døren og foroven på den anden side af døren, når
følgende betingelser er opfyldt:
.1 Den øverste åbning skal altid vende mod gangen og skal være
forsynet med en rist af ikke-brændbart materiale og med et automa-
tisk virkende brandspjæld, som aktiveres ved ca. 70 ºC.
.2 Den nederste åbning skal forsynes med en rist af ikke-brændbart
materiale.
.3 Dørene skal prøves i overensstemmelse med resolution A.754 (18)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.8 Kahytsdøre i klasse B-inddelinger skal være af selvlukkende type.
Dørkroge er ikke tilladt.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.9 Kravene om klasse B-modstandsevne for et skibs ydre afgrænsninger
gælder ikke for partier af glas, vinduer og koøjer. Tilsvarende gælder
kravene om klasse B-modstandsevne ikke for udvendige døre i overbyg-
ninger og dækshuse. For skibe, der kan befordre højst 36 passagerer, kan
flagstatens administration tillade brug af brændbare materialer i døre
mellem kahytter og individuelle indvendige sanitetsrum som f. eks. styr-
tebade.
8 Beskyttelse af trapper og elevatorer i aptering og tjenesterum (R 29)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Alle trapper skal være af stål og være omgivet af klasse A-inddelinger
med sikre lukkemidler ved alle åbninger, dog således at:
.1 en trappe, der kun forbinder to dæk, ikke behøver at være omgivet af
skotter, forudsat at dækkets brandmodstandsevne opretholdes ved
skotter eller døre på det ene mellemdæk. Hvor en trappe er lukket
på det ene mellemdæk, skal trappens omgivende skotter være
beskyttet ifølge tabellerne for dæk i regel 4 og 5
.2 åbne trapper kan anbringes i et almindeligt tilgængeligt rum, forudsat
at de i deres helhed er beliggende i et sådant rum.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 106
▼M1
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.2 Trapperum skal være i direkte forbindelse med gangene og have et
tilstrækkeligt areal til at forhindre trængsel under hensyn til det antal
personer, som kan tænkes at skulle benytte dem i en nødsituation.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D: Inden for sådanne trapperum må
der kun forefindes offentligt tilgængelige toiletter, skabe af ikke-brænd-
bart materiale, hvori der opbevares sikkerhedsudstyr, og åbne
informationsskranker.
Kun offentligt tilgængelige rum, gange, offentligt tilgængelige toiletter,
speciallastrum, andre udgangsveje i form af trapper, som er foreskrevet i
regel 6.1.5, og udendørsområder må have direkte adgang til disse trap-
perum.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.3 Elevatorskakter skal være således indrettet, at de forhindrer gennem-
trængning af røg og flammer fra et mellemdæk til et andet, og skal
være forsynet med lukkemidler, der gør det muligt at afspærre for trækog røg.
9 Ventilationssystemer (R 32)
.1Skibe, der kan befordre over 36 passagerer
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Ventilationssystemer skal — foruden at opfylde bestemmelserne i
dette punkt — tillige opfylde bestemmelserne i punkt 2.2. 2.6, 2.8
og 2.9.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B
.2 Ventilatorerne skal i almindelighed være således anbragt, at kana-
lerne til de forskellige rum holdes inden for samme lodrette
hovedzone.
.3 Hvor ventilationssystemer er ført igennem dæk, skal der — foruden
de forholdsregler med hensyn til dækkets brandmodstandsevne, som
er foreskrevet i regel II-2/A/12.1 — træffes foranstaltninger til at
nedsætte risikoen for, at røg og varme luftarter trænger frem fra et
mellemdæk til et andet gennem systemet. Foruden de krav, der er
fastsat i denne regel, skal isolationen af eventuelle lodrette kanaler
opfylde normerne i de pågældende tabeller i regel 4.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.4 Ventilationskanaler skal være udført af følgende materialer:
.1 Kanaler på eller over 0,075 m
2i tværsnitsareal og alle lodrette
kanaler med forbindelse til mere end et enkelt mellemdæk skal
være af stål eller andet tilsvarende materiale.
.2 Kanaler, der er mindre end 0,075 m2i tværsnitsareal, bortset fra
lodrette kanaler som nævnt i punkt .1.4.1, skal være udført af ikke-
brændbare materialer. Hvorsådanne kanaler er førtigennem klasseA-
eller B-inddelinger, skal der drages omsorg for, at disse inddelingers
brandmodstandsevne opretholdes.
.3 Korte kanaler, der i almindelighed ikke overstiger 0,02 m2i tvær-
snitsareal og 2 m i længde, behøver ikke være udført af ikke-
brændbare materialer, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
.1 Kanalen skal være udført af et materiale, som efter flagstatens
administrations skøn kun frembyder lav brandrisiko.
.2 Kanalen må kun anvendes i den fjerneste del af ventilationssy-
stemet.
.3 Kanalen må ikke være placeret nærmere end 600 mm, målt i
kanalens længderetning, fra en åbning i en klasse A- eller B-
inddeling, herunder gennemgående loftsbeklædninger af klasse B.
SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 107
▼M1
Bestemmelserne i punkt .1a gælder i stedet for bestemmelserne i
punkt .1.
.1a Kanalen skal være af et materiale, der har lav flammespred-
ningsevne.
.5 Trapperum skal være ventileret og må kun betjenes af et uafhængigt
ventilator- og kanalsystem, der ikke betjener noget andet rum i ventilati-
onssystemet.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.6 Al mekanisk ventilation, bortset fra ventilation til maskinrum og lastrum
og andre systemer, som måtte være foreskrevet i punkt 9.2.6, skal være
centralstyret, således at alle ventilatorer kan stoppes fra to steder, der skal
være beliggende så langt fra hinanden som praktisk muligt. Centralsty-
ringen for mekanisk ventilation til maskinrum skal ligeledes være sådan
anbragt, at den kan betjenes fra to steder, hvoraf det ene skal være uden
for disse rum. Ventilatorer til mekaniske ventilationsanlæg til lastrum
skal kunne stoppes fra et sikkert sted uden for disse rum.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.7 Hvor et almindeligt tilgængeligt rum strækker sig over tre eller flere åbne
dæk og indeholder brændbare genstande såsom møbler og lukkede rum
såsom butikker, kontorer og restauranter, skal rummet være udstyret
med et system til fjernelse af røg. Dette system skal startes af det fore-
skrevne røgdetektorsystem og kunne styres manuelt. Ventilatorerne skal
være således dimensioneret, at hele luftmængden i rummet kan udskiftes
på højst 10 minutter.
.8 I ventilationskanaler skal der på passende steder være anbragt lemme til
inspektion og rengøring, hvor det er rimeligt og praktisk.
.9 Aftrækskanaler fra skibskomfurer, hvori der kan samle sig fedt, skal
opfylde bestemmelserne i punkt 9.2.3.2.1 og 9.2.3.2.2 og skal være
monteret med:
.1 et fedtfilter, der let kan fjernes for rengøring, medmindre et andet
godkendt fedtfjerningssystem er monteret
.2 et brandspjæld i den nederste ende af kanalen, der virker automatisk
eller ved fjernbetjening, og herudover et fjernbetjent brandspjæld i
den øvre ende af kanalen
.3 fast installerede midler til slukning af brand i kanalen.4 fjernbetjeningsindretninger til at standse udsugnings- og indblæs-
ningsventilatorer, til betjening af de i punkt 1.9.2 nævnte
brandspjæld og til betjening af brandslukningssystemet, som skal
være placeret tæt på indgangen til kabyssen. Hvor der installeres et
flergrenet system, skal der være midler til at lukke alle grene, der
munder ud i samme hovedkanal, før der sendes et slukningsmedium
ind i systemet
.5 hensigtsmæssigt placerede lemme til inspektion og rengøring.
.2Skibe, der kan befordre højst 36 passagerer
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D
.1 Ventilationskanaler skal være udført af ikke-brændbare materialer.
Korte kanaler, der i almindelighed ikke overstiger 0,02 m
2i tvær-
snitsareal og 2 m i længde, behøver ikke være udført af ikke-
brændbare materialer, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
.1 Kanalen skal være udført af et materiale, som efter flagstatens
administrations skøn kun frembyder lav brandrisiko.
.2 Kanalen må kun anvendes i den fjerneste del af ventilationssy-
stemet.
.3 Kanalen må ikke være placeret nærmere end 600 mm, målt i
kanalens længderetning, fra en åbning i en klasse A- eller B-
inddeling, herunder gennemgående loftsbeklædninger af klasse B.
SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 108
▼M1
Bestemmelserne i punkt .1a gælder i stedet for bestemmelserne i
punkt .1.
.1a Kanalen skal være af et materiale, der har lav flammespred-
ningsevne.
.2a Hvor ventilationskanaler med et tværsnit på mere end 0,02 m2er
ført igennem klasse A-skot eller -dæk, skal åbningerne være
forsynet med foringer af stålplade, medmindre de kanaler, der går
gennem skottet eller dækket, er af stål i nærheden af passagen
gennem skottet eller dækket. Sådanne kanaler og foringer skal på
dette sted opfylde følgende bestemmelser:
.1 Foringer skal have en tykkelse på mindst 3 mm og en længde
på mindst 900 mm. Ved passage gennem skot skal denne
længde fortrinsvis fordeles med 450 mm på hver side af skottet.
Kanaler og foringer til kanaler skal have brandisolering. Isole-
ringen skal have mindst samme brandmodstandsevne som det
skot eller dæk, kanalen går igennem.
.2 Kanaler med et tværsnit på mere end 0,075 m2skal — ud over
at opfylde bestemmelserne i punkt 9.2.2.1 — være forsynet med
brandspjæld. Brandspjældet skal virke automatisk, men skal
også kunne lukkes manuelt fra begge sider af skottet eller
dækket. Spjældet skal være forsynet med en indikator for, om
det er åbent eller lukket. Hvor kanaler går gennem rum, der er
afgrænset af klasse A-inddelinger, uden at betjene disse rum,
kræves der ikke brandspjæld, forudsat at kanalerne har samme
brandmodstandsevne som de inddelinger, de er ført igennem.
Brandspjæld skal være let tilgængelige. For nye skibe i
klasse B, C og D, som er bygget den 1. januar 2003 eller
senere, gælder, at hvis brandspjæld er placeret over loftsbe-
klædninger eller garneringer, skal disse beklædninger eller
garneringer være forsynet med en inspektionslem med en plade,
der viser brandspjældets identifikationsnummer. Brandspjældets
identifikationsnummer skal ligeledes være anbragt ved en even-
tuel foreskrevet fjernbetjening.
.2b For nye skibe i klasse B, C og D, som er bygget den 1. januar 2003
eller senere, gælder, at hvis en tyndvægget kanal med et tværsnit på
højst 0,02 m2er ført gennem klasse A-skot eller -dæk, skal
åbningen være forsynet med en gennemføring af stålplade af en
tykkelse på mindst mm og en længde på mindst 200 mm, fortrinsvis
fordelt med 100 mm på hver side af skottet, for dæks vedkom-
mende dog med hele længden på undersiden af det gennembrudte
dæk.
.3 Kanaler til ventilation af maskinrum, kabysser, vogndæk, ro-ro-
lastrum eller speciallastrum må ikke føres gennem aptering, tjene-
sterum eller kontrolrum, medmindre de opfylder bestemmelserne
enten i punkt 9.2.3.1.1 9.2.3.1.4 eller i punkt 9.2.3.2.1 og 9.2.3.2.2
nedenfor.
.1.1 Kanalerne skal være fremstillet af stål af en tykkelse på mm
for kanaler med bredde eller diameter på højst 300 mm og
3 mm for kanaler med bredde eller diameter på 760 mm og
derover; for kanaler med bredde eller diameter mellem 300 og
760 mm bestemmes den krævede tykkelse ved interpolation.
.1.2 Kanalerne skal være passende understøttet og afstivet..1.3 Kanalerne skal være monteret med automatiske brandspjæld i
nærheden af den afgrænsning, de er ført igennem.
.1.4 Kanalerne skal være isoleret til A-60-standard fra maskin-
rummet, kabyssen, vogndækket, ro-ro-lastrummet eller
rummet af særlig kategori til et punkt mindst 5 m på den anden
side af hvert brandspjæld.
eller
.2.1 Kanalerne skal være fremstillet af stål i overensstemmelse med
punkt 9.2.3.1.1 og 9.2.3.1.2.
.2.2 Kanalerne skal være isoleret til A-60-standard over hele
forløbet gennem apteringsrum, tjenesterum og kontrolrum.
Derudover skal gennemføringer gennem inddelinger af lodrette
hovedzoner opfylde bestemmelserne i punkt 9.2.8.
I nye skibe i klasse B, C og D, som er bygget den 1. januar
2003 eller senere, skal ventilationsanlæg til maskinrum af
kategori A, vogndæksrum, ro-ro-lastrum, kabysser, speciallas-
trum og lastrum i almindelighed være adskilt fra hinanden og1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 109
▼M1
fra de ventilationsanlæg, der betjener andre rum. Bortset fra, at
kabysventilationsanlægget på passagerskibe, der kan befordre
højst 36 passagerer, ikke behøver at være helt adskilt, kan det
betjenes af særskilte kanaler fra en ventilationsenhed, der
betjener andre rum. I alle tilfælde skal der forefindes et auto-
matisk brandspjæld i kabysventilationskanalen i nærheden af
ventilationsenheden.
.4 Kanaler til ventilation til aptering, tjenesterum eller kontrolrum må
ikke føres gennem maskinrum, kabysser, vogndæk, ro-ro-lastrum
eller speciallastrum, medmindre de opfylder bestemmelserne enten i
punkt 9.2.4.1.1-9.2.4.1.3 eller i punkt 9.2.4.2.1 og 9.2.4.2.2 nedenfor:
.1.1 Hvor kanalerne er ført gennem maskinrum, kabys, vogndæk,
ro-ro-lastrum eller speciallastrum, skal de være fremstillet af
stål i overensstemmelse med punkt 9.2.3.1.1 og 9.2.3.1.2.
.1.2 Der skal være monteret automatiske brandspjæld i nærheden af
den afgrænsning, de er ført igennem.
.1.3 Brandmodstandsevnen for maskinrum, kabys, vogndæk, ro-ro-
lastrum og speciallastrum skal bevares ved gennemføringerne.
eller
.2.1 Hvor kanalerne er ført gennem maskinrum, kabys, vogndæk,
ro-ro-lastrum eller speciallastrum, skal de være fremstillet af
stål i overensstemmelse med punkt 9.2.3.1.1 og 9.2.3.1.2.
.2.2 Kanalerne skal være isoleret til A-60-standard over hele
forløbet gennem maskinrum, kabys, vogndæk, ro-ro-lastrum
og speciallastrum.
Derudover skal gennemføringer gennem inddelinger af lodrette
hovedzoner opfylde bestemmelserne i punkt 9.2.8.
.5 Ventilationskanaler med et tværsnit på mere end 0,02 m2, der er ført
igennem klasse B-skot, skal være forsynet med en 900 mm lang
foring af stålplade, fortrinsvis fordelt med 450 mm på hver side af
skottet, medmindre kanalen er af stål over denne længde.
.6 For kontrolrum uden for maskinrum skal der træffes sådanne foran-
staltninger, som det er praktisk muligt, for at sikre ventilation,
sigtbarhed og røgfrihed, således at der i tilfælde af brand kan føres
tilsyn med maskineriet og udstyret deri og det kan fortsætte med at
fungere effektivt. Der skal forefindes to adskilte midler til luftforsy-
ning; deres luftindtag skal være anbragt således, at der er mindst
mulig risiko for, at de begge suger røg ind samtidig. Sådanne krav
skal ikke være opfyldt for kontrolrum, der befinder sig på eller har
forbindelse til et åbent dæk, eller hvor lokale lukkeanordninger ville
have samme virkning.
.7 Hvor udsugningskanaler fra skibskomfurer er ført igennem aptering
eller rum indeholdende brændbare materialer, skal de være udført
som klasse A-inddelinger. Hver udsugningskanal skal være udstyret
med følgende:
.1 Et fedtfilter, der let kan fjernes for rengøring.
.2 Et brandspjæld i den nederste ende af kanalen..3 Indretninger til at standse udsugningsventilatorer, som kan
betjenes inde fra kabyssen.
.4 Fast installerede midler til slukning af brand i kanalen.
.8 Hvor det er nødvendigt at føre en ventilationskanal gennem en lodret
hovedzoneinddeling, skal der ved siden af inddelingen installeres et
automatisk lukkende brandspjæld med fejlsikring. Spjældet skal
også kunne lukkes manuelt fra begge sider af inddelingen. Betje-
ningsstedet skal være let tilgængeligt og mærket med rød
reflekterende farve. Kanalen mellem inddelingen og spjældet skal
være af stål eller andet tilsvarende materiale og om nødvendigt
isoleret til opfyldelse af bestemmelserne i regel II2/A/12.1. Spjældet
skal mindst være anbragt på den ene side af inddelingen og have en
synlig indikator for, om det er åbent.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.9 De vigtigste tilgangs- og afgangsåbninger i alle ventilationssystemer
skal kunne lukkes fra et sted uden for det rum, som systemet
betjener.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 110
▼M1
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.10 Mekanisk ventilation for apteringsrum, tjenesterum, lastrum,
kontrolrum og maskinrum skal kunne stoppes fra et let tilgængeligt
sted uden for rummene, som ventileres. Dette sted må ikke kunne
blokeres ved brand i de pågældende ventilerede rum. Midlerne til
standsning af den mekaniske ventilation i maskinrum skal være
helt adskilt fra midlerne til standsning af ventilationen i andre rum.
.3 SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR
2003 ELLER SENERE:
Nedenstående indretninger skal underkastes prøvning i overensstemmelse
med the Fire Test Procedures Code.
.1 Brandspjæld, herunder midlerne til betjening heraf.
.2 Gennemføringer af kanaler gennem klasse A-inddelinger. Hvis stålfo-
ringer er forbundet direkte til ventilationskanaler ved hjælp af
pånittede eller påboltede flanger eller ved svejsning, kræves der
ingen prøvning.
10 Vinduer og koøjer (R 33)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B
.1 Alle vinduer og koøjer i skotter i aptering, tjenesterum og kontrolrum,
bortset fra dem, der er omfattet af regel 7.5, skal være således indrettet,
at brandmodstandsevnen for den type skotter, de er anbragt i, bevares.
I nye skibe i klasse B, C og D, som er bygget den 1. januar 2003 eller
senere, konstateres dette i overensstemmelse med koden for brandprøv-
ningsprocedurer.
.2 Uanset kravene i tabellerne i regel 4 og 5 skal alle vinduer og koøjer i
skotter, der adskiller aptering, tjenesterum og kontrolrum fra fri luft,
være forsynet med rammer af stål eller andet egnet materiale. Glasset
skal fastholdes med en glasliste eller vinkel af metal.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, DER KAN BEFORDRE OVER
36 PASSAGERER
.3 Vinduer, der vender ud mod redningsmidler, indskibnings- og
mønstringssteder, udendørs trapper og åbne dæk, der anvendes til evakue-
ringsveje, samt vinduer placeret under indskibningssteder for
redningsflåder og evakueringsslisker skal have den brandmodstandsevne,
der er foreskrevet i tabellerne i regel 4. Hvor der forefindes automatiske
sprinklerhoveder til vinduer, kan A-0-vinduer accepteres i stedet.
I nye skibe i klasse B, C og D, som er bygget den 1. januar 2003 eller
senere, skal sådanne automatiske sprinklerhoveder være enten
.1 særlige hoveder, der er anbragt over vinduerne som supplement til de
konventionelle loftssprinklere, eller
.2 konventionelle loftssprinklerhoveder, der er således anbragt, at
vinduet er beskyttet med en gennemsnitlig tilførsel på mindst 5 l/
m
2pr. minut, idet det ekstra vinduesareal tages med ved beregningen
af det dækkede areal.
Vinduer placeret i skibssiden under indskibningssteder for redningsbåde
skal have en brandmodstandsevne, der mindst svarer til klasse A-0.
NYE SKIBE I KLASSE B, D OG D, DER KAN BEFORDRE HØJST
36 PASSAGERER, OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.4 Uanset kravene i tabellerne i regel II-2/B/5 skal der lægges særlig vægt
på brandmodstandsevnen for vinduer, der vender ud mod åbne eller
lukkede indskibningssteder for redningsbåde og redningsflåder, og på
brandmodstandsevnen for vinduer, der er placeret under sådanne steder i
en sådan position, at deres svigt under en brand ville vanskeliggøre
udsætningen af eller indskibningen i redningsbåde eller redningsflåder.
11 Begrænset brug af brændbare materialer (R 34)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Alle garneringer, opspantningsmaterialer, brandbarrierer (draught stops),
loftsmaterialer og isolationsmaterialer skal være af ikke-brændbare mate-1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 111
▼M1
rialer, undtagen i lastrum, postrum, bagagerum eller proviantkølerum i
tjenesterum. Partielle skotter eller dæk, der anvendes til opdeling af et
rum til brugsformål eller med henblik på udsmykning, skal ligeledes
være af ikke-brændbare materialer.
.2 Dampspærrer og lime, der anvendes i forbindelse med isolering, samt
isolationsmateriale til koldtvandsrør behøver ikke være af ikke-brændbart
materiale, men deres anvendelse skal begrænses mest muligt, og deres
udsatte overfladers modstandsevne over for spredning af flammer skal
svare til prøvningsmetoden i IMO-resolution A.653 (16).
SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR
2003 ELLER SENERE:
Bestemmelserne i punkt .2a gælder i stedet for bestemmelserne i punkt .2.
.2a Dampspærrer og lime, der anvendes i forbindelse med isolering,
samt isolationsmateriale til koldtvandsrør behøver ikke være af
ikke-brændbart materiale, men deres anvendelse skal begrænses
mest muligt, og deres udsatte overflader skal have lav flammespred-
ningsevne.
.3 Følgende overflader skal have lav flammespredningsevne:
.1 udsatte overflader i gange og trapperum og udsatte overflader af
skotter, skotbeklædninger og loftsbeklædninger i alle apterings-,
tjeneste- og kontrolrum
.2 aflukkede eller utilgængelige rum i aptering, tjenesterum og
kontrolrum.
.4 Det samlede rumfang af brændbare overfladematerialer, lister, udsmyk-
ninger og finérer i noget apterings- eller tjenesterum må ikke overstige
et rumfang, der svarer til 2,5 mm finér på det samlede skot- og loftsareal.
Møbler, der er fastgjort til garneringer, skotter eller dæk, behøver ikke at
medregnes ved beregning af det samlede rumfang af brændbare mate-
rialer.
I skibe, som er udstyret med et automatisk virkende sprinkleranlæg, der
opfylder bestemmelserne i regel II2/A/8, kan det samlede rumfang
omfatte en vis mængde brændbart materiale, der er benyttet til opstilling
af klasse C-inddelinger.
.5 Finérer anvendt på overflader og garneringer, der er omfattet af kravene i
punkt .3, skal have en brændværdi, der ikke overstiger 45 MJ/m2af
arealet for den anvendte tykkelse.
.6 Møbler i indskottede trapper må kun være siddemøbler. Møblerne skal
være fastanbragte, må højst rumme seks siddepladser på hvert dæk i hvert
trapperum, skal frembyde begrænset brandrisiko og må ikke indsnævre
passagerernes evakueringsvej. Flagstatens administration kan tillade yder-
ligere siddepladser i hovedreceptionsområdet inden for en indskottet
trappe, såfremt disse er fastanbragte, ikke-brændbare og ikke indsnævrer
passagerernes evakueringsvej. Der må ikke forefindes møbler i gange for
passagerer og besætning, der udgør evakueringsveje i kahytsområder.
Endvidere kan der tillades anbringelse af skabe af ikke-brændbart mate-
riale, hvori der opbevares foreskrevet sikkerhedsudstyr.
Drikkevandsautomater og ismaskiner kan tillades i gange, forudsat at de
er fastanbragte og ikke indskrænker udgangsvejenes bredde. Det samme
gælder for blomster- og plantedekorationer, statuer og andre kunstgen-
stande såsom malerier og gobeliner i gange og på trapper.
.7 Maling, lak og andre overfladematerialer, som bruges på udsatte indven-
dige overflader, må ikke kunne frembringe store mængder røg og giftige
produkter.
SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR 2003
ELLER SENERE:
Bestemmelserne i punkt .7a gælder i stedet for bestemmelserne i punkt .7..7a Maling, lak og andre overfladematerialer, som bruges på udsatte indven-
dige overflader, må ikke kunne frembringe store mængder røg og giftige
produkter, som bestemt ifølge IMO-koden for brandprøvningsprocedurer.
.8 Nederste lag af en eventuel dæksbeklædning i aptering, tjenesterum og
kontrolrum skal være af godkendt materiale, der ikke let antændes ifølge
brandprøvning efter procedurerne i IMO-resolution A.687 (17) og ikke
må frembyde risiko for forgiftning eller eksplosion ved høje tempera-
turer.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 112
▼M1
SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR 2003
ELLER SENERE:
Bestemmelserne i punkt .8a gælder i stedet for bestemmelserne i punkt .8..8a Nederste lag af en eventuel dæksbeklædning i aptering, tjenesterum og
kontrolrum skal være af godkendt materiale, der ikke let antændes og
ikke må frembyde risiko for forgiftning eller eksplosion ved høje tempe-
raturer, som bestemt ifølge IMO-koden for brandprøvningsprocedurer.
12 Konstruktionsdetaljer (R 35)NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
For aptering, tjenesterum, kontrolrum, gange og trapper gælder følgende krav:.1 Lukkede rum bag loftsbeklædninger, paneler eller garneringer skal være
passende opdelt ved tætsluttende adskillelser (draught stops), hvis
indbyrdes afstand ikke må overstige 14 m.
.2 I lodret retning skal sådanne indelukkede rum, indbefattet rum bag garne-
ring i trapperum, trunke osv., være lukket ved hvert dæk.
13 Fast anbragte brandvisnings- og brandalarmanlæg og automatisk
virkende sprinkler-, brandvisnings- og brandalarmanlæg (R 14) (R 36)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 I skibe, der kan befordre højst 36 passagerer, og i skibe med en længde
på under 24 m skal der inden for hver enkelt zone, hvad enten den er
lodret eller vandret, i aptering, alle tjenesterum og kontrolrum, bortset
fra rum, der ikke frembyder nogen større brandrisiko såsom tomme rum,
sanitærrum mv., være installeret enten
.1 et fast anbragt brandvisnings- og brandalarmanlæg af godkendt type,
som opfylder bestemmelserne i regel II-2/A/9, og som er således
installeret og indrettet, at det detekterer tilstedeværelsen af brand i
disse rum, dog således at det i nye skibe i klasse B, C og D, som er
bygget den 1. januar 2003 eller senere, detekterer røg i gange,
trapper og udgangsveje i apteringsrum, eller
.2 et automatisk virkende sprinkler-, brandvisnings- og brandalarm-
anlæg af godkendt type, som opfylder bestemmelserne i regel II-2/A/8 eller IMO-retningslinjerne for et godkendt tilsvarende sprinkler-
system som beskrevet i IMO-resolution A.800 (19), og som er
således installeret og indrettet, at det beskytter disse rum; der skal
derudover være et fast anbragt brandvisnings- og brandalarmanlæg
af godkendt type, som opfylder bestemmelserne i regel II-2/A/9, og
som er således installeret og indrettet, at det detekterer røg i gange,
trapper og udgangsveje i apteringsrum.
.2 I skibe, der kan befordre over 36 passagerer, undtagen skibe med en
længde på under 24 m, skal der være installeret følgende:
Et automatisk virkende sprinkler-, brandvisnings- og brandalarmanlæg af
godkendt type, som opfylder bestemmelserne i regel II-2/A/8 eller IMO-
retningslinjerne for et godkendt tilsvarende sprinklersystem som
beskrevet i IMO-resolution A.800 (19), i alle tjenesterum, kontrolrum og
apteringsrum, herunder gange og trapper.
Alternativt kan der i kontrolrum, hvor vand kan beskadige vigtigt udstyr,
installeres et godkendt fast anbragt brandslukningssystem af anden type.
Derudover skal der installeres et fast anbragt brandvisnings- og branda-
larmanlæg af godkendt type, som opfylder bestemmelserne i regel II-2/
A/9, og som er således installeret og indrettet, at det detekterer røg i
tjeneste- og kontrolrum og aptering, herunder gange og trapper. Der
kræves ikke installeret røgdetektorer i private badeværelser og kabysser.
I rum, der frembyder lille eller ingen brandrisiko, f. eks. tomme rum,
offentligt tilgængelige toiletter, CO
2-rum og lignende rum, kræves ikke
automatisk virkende sprinklersystem eller fast anbragt brandvisnings- og
brandalarmanlæg.
.3 I periodisk ubemandede maskinrum skal der være installeret et fast
anbragt brandvisnings- og brandalarmanlæg af godkendt type i overens-
stemmelse med de relevante bestemmelser i regel II-2/A/9.
Dette brandvisningsanlæg skal være således indrettet og detektorerne
således anbragt, at de sikrer hurtig indikation af udbrud af brand hvor1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 113
▼M1
som helst i disse rum og under normale maskindriftsforhold og ventilati-
onsvariationer som følge af eventuelle svingninger i omgivelsernes
temperatur. Brandvisningsanlæg, der udelukkende virker gennem varme-
detektorer, er ikke tilladt, undtagen i rum med lav loftshøjde, og hvor
brug af sådanne detektorer er særlig hensigtsmæssig. Brandvisningsan-
lægget skal udløse akustiske og optiske alarmer, der i begge henseender
adskiller sig fra ethvert andet anlæg, der ikke viser brand, på tilstrækkelig
mange steder til, at alarmerne høres og observeres på kommandobroen og
af en ansvarlig maskinmester.
Når kommandobroen er ubemandet, skal alarmen lyde på et sted, hvor et
ansvarligt besætningsmedlem har vagt.
Efter installationen skal anlægget afprøves under forskellige maskindrifts-
og ventilationsforhold.
14 Beskyttelse af speciallastrum (R 37).1Bestemmelser, der gælder for speciallastrum, hvad enten de er belig-
gende over eller under skotdækket
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D OG EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B, DER KAN BEFORDRE OVER 36 PASSAGERER:
.1 Almindelige bestemmelser
.1 Hovedprincippet, som ligger til grund for bestemmelserne i
denne regel, er, at eftersom den sædvanlige inddeling i lodrette
hovedzoner kan støde på praktiske vanskeligheder i speciallas-
trum, må der i sådanne rum tilvejebringes en tilsvarende
beskyttelse ved hjælp af en vandret zoneinddeling og ved instal-
lering af et effektivt, fast anbragt brandslukningsanlæg. Ved
anvendelsen af bestemmelserne i denne regel kan en vandret
zone herefter omfatte speciallastrum på mere end et dæk,
forudsat at den totale frie højde for biler ikke overstiger 10 m.
.2 Bestemmelserne i regel II-2/A/12, II-2/B/7 og II-2/B/9, som
tager sigte på at opretholde brandsikkerheden ved lodrette zoner,
finder ligeledes anvendelse på dæk og skotter til adskillelse
mellem de vandrette zoner samt mellem disse zoner og resten
af skibet.
.2 Konstruktiv beskyttelse
.1 I nye skibe, der kan befordre over 36 passagerer, skal skotter og
dæk, der afgrænser speciallastrum, være isoleret efter klasse A-
60-standarden. Hvor et åbent dæksareal (som defineret i
regel .2.2(5)), et sanitærrum og lignende rum (som defineret i
regel 4.2.2(9)) eller en tank, et tomt rum eller et hjælpema-
skinrum, der frembyder ringe eller ingen brandrisiko (som
defineret i regel 4.2.2(10)), forefindes på den anden side af
inddelingen, kan standarden reduceres til A-0.
Hvor der er brændselsolietanke under et speciallastrum, kan
dækkets brandmodstandsevnen af dækket mellem disse to rumreduceres til A-0.
.2 I nye skibe, der befordrer højst 36 passagerer, og eksisterende
skibe i klasse B, der kan befordre over 36 passagerer, skal
skotter, der afgrænser speciallastrum, være isoleret som krævet
for kategori (11) i tabel 5.1 i regel , og vandrette afgrænsninger
skal være isoleret som krævet for kategori (11) i tabel 5.2 i
regel 5.
.3 På kommandobroen skal der være anbragt indikatorer, der viser,
om de enkelte branddøre, der fører til eller fra speciallastrum, er
lukket.
Døre til speciallastrum skal konstrueres således, at de ikke kan
fastholdes i permanent åben stilling, og skal holdes lukkede
under rejser.
.3 Fast anbragt brandslukningsanlæg
Hvert enkelt speciallastrum skal være udrustet med et godkendt, fast
anbragt sprinkleranlæg med manuel betjening, som skal beskytte alle
dele af ethvert dæk og platformdæk for biler i det pågældende rum.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 114
▼M1
I nye skibe i klasse B, C og D, som er bygget den 1. januar 2003
eller senere, skal sådanne sprinkleranlæg have følgende:
.1 En trykmåler på ventilmanifolden.
.2 Tydelig mærkning på hver enkelt manifoldventil af, hvilke rum
der betjenes.
.3 Vejledning i deres vedligehold og betjening, placeret i ventil-
rummet.
.4 Drænventiler i tilstrækkeligt antal.
Flagstatens administration kan tillade brug af et andet fast
anbragt brandslukningsanlæg, der ved fuldskalaprøvning med
simulering af en brand i udstrømmende benzin i et speciallas-
trum har vist sig at være mindst lige så effektivt til bekæmpelse
af brande, der kan opstå i et sådant rum. Sådanne fast anbragte
sprinkleranlæg eller andre tilsvarende brandslukningsanlæg skal
opfylde forskrifterne i IMO-resolution A.123(V), og IMO's
MSC/Circ. 913 »Guidelines when approving alternative water-
based fire-fighting systems for use in special category spaces«
skal tages med i betragtning.
.4 Brandpatruljer og opdagelse af brand
.1 Der skal forefindes en effektiv patruljeringsordning i speciallas-
trum. Hvis der ikke i et sådant rum holdes konstant brandvagt
hele tiden under hele rejsen, skal der installeres et fast anbragt
brandvisnings- og brandalarmanlæg af godkendt type, som
opfylder bestemmelserne i regel II-2/A/9. Det fast anbragte
brandvisningsanlæg skal være i stand til hurtigt at indikere en
opstående brand. Detektorernes type og indbyrdes afstand og
placering skal fastsættes under hensyntagen til virkningerne af
ventilation og andre relevante faktorer.
I nye skibe i klasse B, C og D, der er bygget den 1. januar 2003
eller senere, skal anlægget efter montering afprøves under
normale ventilationsforhold og give en for flagstatens admini-
stration tilfredsstillende samlet responstid.
.2 Der skal i alle speciallastrum forefindes manuelt betjente alarm-
tryk i fornødent omfang, og der skal placeres et i nærheden af
hver udgang fra sådanne rum.
I nye skibe i klasse B, C og D, der er bygget den 1. januar 2003
eller senere, skal manuelt betjente alarmtryk placeres således, at
der intet sted i rummet er længere end 20 m til nærmeste
manuelt betjente alarmtryk.
.5 Transportabelt brandslukningsudstyr
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN
1. JANUAR 2003, SAMT EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
.5a I hvert speciallastrum skal der forefindes:
.1 mindst tre tågestrålerør
.2 et transportabelt skumslukningsapparat, der opfylder bestem-
melserne i regel II-2/A/6.2, forudsat at der er mindst to
sådanne apparater til rådighed i skibet til brug i de pågældende
rum
.3 mindst én transportabel ildslukker anbragt ved hver adgang til
disse rum.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE
.5b På alle dæksnivauer i alle lastrum eller rum, hvori der føres biler,
skal der på begge sider af rummet forefindes transportable ildsluk-
kere med en afstand på højst 20 m imellem. Der skal være anbragt
mindst én transportabel ildslukker ved hver adgang til disse rum.
Derudover skal der i speciallastrum forefindes følgende brandslu-
kningsmateriel:
.1 Mindst tre tågestrålerør
.2 Et transportabelt skumslukningsapparat, der opfylder bestem-
melserne i the Fire Safety Systems Code, forudsat at der er
mindst to sådanne apparater til rådighed i skibet til brug i de
pågældende ro-ro-rum.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 115
▼M1
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
.6 Ventilationssystem
.1 Der skal forefindes et effektivt anlæg for mekanisk ventilation af
speciallastrum, og dette anlæg skal have tilstrækkelig kapacitet
til at udskifte luften mindst ti gange i timen. Dette anlæg skal
være helt adskilt fra andre ventilationsanlæg og skal altid være
i virksomhed, når der er biler i de pågældende rum. Luftskiftet
skal øges til mindst 20 gange i timen under lastning og losning
af biler.
Ventilationskanaler, der betjener speciallastrum, som kan lukkes
tæt, skal være særskilt for ethvert sådant rum. Anlægget skal
kunne betjenes fra et sted uden for disse rum.
.2 Ventilationen skal være således indrettet, at der ikke sker lagdan-
nelser i luften eller opstår luftlommer.
.3 Der skal på kommandobroen forefindes mulighed for at konsta-
tere eventuelt tab eller reduktion af den foreskrevne
ventilationskapacitet.
.4 Der skal drages omsorg for, at ventilationsanlægget kan standses
hurtigt og lukkes effektivt i tilfælde af brand, under hensyntagen
til vejr- og søforholdene.
.5 Ventilationskanaler, herunder spjæld, skal være udført af stål, og
de skal anbringes på en måde, der tilfredsstiller flagstatens admi-
nistration.
I nye skibe i klasse B, C og D, som er bygget den 1. januar 2003
eller senere, skal ventilationskanaler, der er ført gennem
vandrette zoner eller maskinrum, være af klasse A-0 og frem-
stillet af stål i overensstemmelse med regel II-2/B/9.2.3.1.1 og
II-2/B/9.2.3.1.2.
.2Yderligere bestemmelser, der kun gælder for speciallastrum over skot-
dækket
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1.1 Spygatter
I betragtning af det alvorlige tab af stabilitet, som kunne opstå ved,
at der samler sig store mængder vand på dækket eller dækkene, når
det fast anbragte sprinkleranlæg træder i virksomhed, skal der
anbringes spygatter for at sikre, at dette vand hurtigt udtømmes
ved et direkte afløb til søen.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D OG EKSISTERENDE RO-RO-
PASSAGERSKIBE I KLASSE B:
.1.2 Overbordledninger
.1.2.1 Udledningsventiler for spygatter, som er udstyret med
lukkemidler, der kan betjenes fra et sted over skotdækket,
i overensstemmelse med den gældende internationale laste-
linjekonvention, skal være åbne, når skibet er i søen.
.1.2.2 Enhver betjening af ventilerne i punkt .1.2.1 skal indføres i
skibsdagbogen.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.2 Forholdsregler mod antændelse af brandfarlige dampe:
.1 På ethvert dæk eller platform — hvis en sådan er monteret —
hvorpå der føres biler, og hvor det kan forventes, at der kan
samle sig eksplosive dampe, bortset fra platforme med åbninger
af tilstrækkelig størrelse, der muliggør, at benzindampe kan
trænge nedad, skal udstyr, som kan forårsage antændelse af
brandfarlige dampe, navnlig elektrisk udstyr og ledninger,
anbringes mere end 450 mm over dækket eller platformen. Elek-
trisk udstyr, der anbringes mere end 450 mm over dækket eller
platformen, skal være af en type, der er således indkapslet og
beskyttet, at det ikke kan udsende gnister. Hvis det imidlertid af
hensyn til skibets sikre drift er nødvendigt, at elektrisk udstyr og
ledninger af den nævnte art anbringes i en lavere højde end
450 mm over dækket eller platformen, kan sådant udstyr instal-1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 116
▼M1
leres, forudsat at det er af en sikkerhedscertificeret type, der er
godkendt til brug i en eksplosionsfarlig blanding af benzin og
luft.
.2 Elektrisk udstyr og ledninger, der er installeret i en aftrækskanal,
skal være af en type, der er godkendt til brug i eksplosive blan-
dinger af benzin og luft, og afgangsåbningen fra en aftrækskanal
skal anbringes på et sikkert sted under hensyntagen til eventuelle
andre muligheder for antændelse.
.3Yderligere bestemmelser, der kun gælder for speciallastrum under skot-
dækket
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Lænsemidler og dræn:
I betragtning af det alvorlige tab af stabilitet, som ville kunne opstå
ved, at der samler sig store mængder vand på dækket eller tank-
toppen, når det fast anbragte sprinkleranlæg træder i funktion, kan
flagstatens administration kræve, at der tilvejebringes ekstra lænse-
og drænmuligheder foruden dem, der er påbudt i henhold til kravene
i regel II-1/C/3.
I nye skibe i klasse , C og D, som er bygget den 1. januar 2003 eller
senere, skal et eventuelt drænanlæg være dimensioneret til at fjerne
mindst 125 % af den kapacitet, som sprinkleranlæggets pumper og
det foreskrevne antal strålespidser har tilsammen. Drænanlæggets
ventiler skal kunne betjenes fra et sted uden for det beskyttede rum
i nærheden af slukningsanlæggets betjeningsorganer. Lænsebrønde
skal have tilstrækkelig kapacitet og være anbragt ved skibssiden
med en indbyrdes afstand af højst 40 m i hvert vandtæt rum.
.2 Forholdsregler mod antændelse af brandfarlige dampe:
.1 Eventuelt elektrisk udstyr og ledninger skal være af en type, der
er egnet til brug i eksplosive blandinger af benzin og luft.
Anvendelse af andet udstyr, som kan forårsage antændelse af
brandfarlige dampe, er ikke tilladt.
.2 Elektrisk udstyr og ledninger, der er installeret i en aftrækskanal,
skal være af en type, der er godkendt til brug i eksplosive blan-
dinger af benzin og luft, og afgangsåbningen fra en aftrækskanal
skal anbringes på et sikkert sted under hensyntagen til eventuelle
andre muligheder for antændelse.
.4Permanente åbninger
SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR
2003 ELLER SENERE:
Permanente åbninger i yderklædningen eller speciallastrummets ender
eller det overliggende dæk skal være således anbragt, at brand i special-
lastrummet ikke frembyder fare for steder, hvor redningsbåde og -flåder
er anbragt, indskibningssteder eller aptering, tjenesterum eller kontrolrum
i overbygninger og dækshuse over speciallastrummene.
15 Brandpatruljer samt brandvisnings-, brandalarm- og højttaleranlæg
(R 40)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D
.1 Der skal installeres manuelt betjente alarmtryk, der opfylder bestemmel-
serne i regel II-2/A/9.
.2 Alle skibe skal til stadighed under sejlads eller ophold i havn (undtagen
når de er oplagt) være således bemandet eller udrustet, at enhver brand-
alarm øjeblikkeligt vil blive modtaget af et ansvarligt medlem af
besætningen.
.3 Der skal forefindes en særlig alarm, der betjenes fra kommandobroen
eller brandkontrolrummet for at tilkalde besætningen. Dette alarmapparat
kan udgøre en del af skibets almindelige alarmsystem, men det skal
kunne benyttes uafhængigt af alarmen til passagerrummene.
.4 Et højttaleranlæg eller andet effektivt kommunikationsmiddel skal være
hørligt overalt i aptering, i alle tjenesterum og kontrolrum og på åbne
dæk.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 117
▼M1
I nye skibe i klasse B, C og D, som er bygget den 1. januar 2003 eller
senere, skal sådanne højttaleranlæg opfylde bestemmelserne i regel III/
6.5.
.5 NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D SAMT EKSISTERENDE SKIBE I
KLASSE B:
I skibe, der kan befordre over 36 passagerer, skal der være en effektiv
patruljeringsordning, således at en opstået brand hurtigt kan opdages.
Enhver brandvagt skal gøres fortrolig med skibets indretning samt place-
ringen og brugen af enhver udrustning, som han eller hun kan blive udsat
for at skulle anvende. Hver brandvagt skal udstyres med en tovejs-radio-telefon.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.6 I skibe, der kan befordre over 36 passager, skal påvisningsalarmerne for
det system, der foreskrives i regel 3.2, være samlet i et centralt
kontrolrum, der til stadighed er bemandet. Betjeningsanordninger for
fjernbetjent lukning af branddøre og standsning af ventilatorer skal tillige
være anbragt i samme rum. Ventilatorer skal kunne startes af besæt-
ningen i det centrale kontrolrum. Kontrolpanelet i det centrale
kontrolrum skal kunne vise, om branddøre er åbne eller lukkede, og om
detektorer, alarmer og ventilatorer er lukkede eller afbrudte. Der skal
konstant være strøm på kontrolpanelet, og der skal være automatisk
omskiftning til nødstrømforsyning, hvis den normale strømforsyning
svigter. Kontrolpanelet skal forsynes med strøm fra den elektriske hoved-
energikilde og nødenergikilde som defineret i regel II-1/D/3, medmindre
reglerne tillader andre ordninger.
.7 Kontrolpanelet skal være udformet efter fejlsikkerhedsprincippet, dvs. at
et åbnet detektorkredsløb skal give alarmsignal.
16 Ombygning af eksisterende klasse B-skibe, der kan befordre over
36 passagerer (R 41-1)
Eksisterende klasse B-skibe, der kan befordre over 36 passagerer, skal ud over
at opfylde bestemmelserne i dette kapitel II-2 tillige opfylde følgende bestem-
melser:
.1 Senest den 1. oktober 2000:
.1 I alle apteringsrum og tjenesterum, trapperum og gange skal der
installeres et røgdetektions- og alarmsystem af godkendt type,
som opfylder bestemmelserne i regel II-2/A/9. Sådanne systemer
kræves ikke installeret i private badeværelser og i rum, der frem-
byder lille eller ingen brandrisiko, f. eks. tomme rum og lignende
rum. I kabysser skal der installeres varmedetektorer i stedet for
røgdetektorer.
.2 Der skal ligeledes installeres røgdetektorer, der er forbundet med
brandvisnings- og brandalarmanlægget, i lofter i trapper og gange
i områder, hvor lofterne er af brændbar konstruktion.
.3.1 Hængslede branddøre i trapperum, i skotter i lodrette hovedzoner
og i afgrænsninger til kabysser, som normalt står åbne, skal være
selvlukkende og kunne udløses fra et centralt kontrolrum og fra et
sted ved siden af døren.
.3.2 Der skal i et centralt kontrolrum, der til stadighed er bemandet,
anbringes et panel, som viser, om branddørene i trapperum, i
skotter i lodrette hovedzoner og i afgrænsninger til kabysser er
lukket.
.3.3 Aftrækskanaler fra skibskomfurer, hvori der kan samle sig fedt,
og som er ført igennem aptering eller rum indeholdende brænd-
bare materialer, skal være udført som klasse A-inddelinger. Hver
aftrækskanal skal være udstyret med følgende:
.1 et fedtfilter, der let kan fjernes for rengøring, medmindre et
andet godkendt fedtfjerningssystem er monteret
.2 et brandspjæld i den nederste ende af kanalen.3 indretninger til at standse udsugningsventilatorer, som kan
betjenes inde fra kabyssen
.4 fast installerede midler til slukning af brand i kanalen.5 hensigtsmæssigt placerede lemme til inspektion og rengøring.
.3.4 Inden for et trapperums afgrænsninger må der kun forefindes
offentligt tilgængelige toiletter, elevatorer, skabe af ikke-brænd-
bart materiale, hvori der opbevares sikkerhedsudstyr, og åbne1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 118
▼M1
informationsskranker. Andre eksisterende rum inden for trappe-
rummet
.1 skal tømmes, aflukkes permanent og kobles fra det elektriske
anlæg
.2 skal adskilles fra trapperummet ved hjælp af klasse A-indde-
linger i overensstemmelse med regel 5. Sådanne rum kan
have direkte adgang til trapperum gennem klasse A-døre i
overensstemmelse med regel 5, forudsat at der er installeret
sprinkleranlæg i disse rum. Kahytter må dog ikke have
direkte adgang til trapperummet.
.3.5 Der må ikke være direkte adgang til trapperum fra andre rum end
almindeligt tilgængelige rum, gange, offentligt tilgængelige
toiletter, speciallastrum, andre trapper foreskrevet i regel 6.1.5,
åbne dæk og rum, der er omfattet af punkt .3.4.2.
.3.6 Eksisterende maskinrum af kategori 10 som beskrevet i regel II-2/
B/4 og kontorer i tilslutning til informationsskranker, som har
direkte adgang til trapperummet, kan bibeholdes, forudsat at de
beskyttes af røgdetektorer, og at kontorer i tilslutning til informa-
tionsskranker kun indeholder møbler, der frembyder begrænset
brandrisiko.
.3.7 Ud over den nødbelysning, der er foreskrevet i regel II-1/D/3 og
III/5.3, skal udgangsveje, herunder trapper og udgange, markeres
ved belysning eller fotoluminescente striber anbragt højst 0,3 m
over dækket overalt langs udgangsvejen, herunder ved hjørner og
i krydsninger. Markeringen skal være således, at passagererne kan
finde alle evakueringsveje og let se nødudgangene. Hvor der
anvendes elektrisk belysning, skal denne forsynes via nødenergi-
kilden og være således indrettet, at svigt af en enkelt lampe eller
afbrydelse i en lysende stribe ikke bevirker, at markeringen bliver
virkningsløs. Endvidere skal alle skilte til markering af evakue-
ringsveje og brandudrustningers placering være af
fotoluminescent materiale eller belyst. Flagstatens administration
skal sikre, at nævnte belysning og fotoluminescerende udstyr er
evalueret, afprøvet og anvendt i overensstemmelse med retnings-
linjerne i IMO-resolution A.752 (18) — fodnote mangler.
.3.8 Der skal forefindes et anlæg for generel alarmering. Alarmen skal
kunne høres overalt i apteringen, i rum, hvor besætningen normalt
er beskæftiget, og på åbne dæk, og dens lydtryksniveau skal
opfylde standarderne i de regler for alarmer og indikatorer, som
er vedtaget med IMO-resolution A.686 (17).
.3.9 Et højttaleranlæg eller andet effektivt kommunikationsmiddel skal
være hørligt overalt i aptering, i alle offentligt tilgængelige rum,
tjenesterum og kontrolrum og på åbne dæk.
.3.10 Møbler i indskottede trapper må kun være siddemøbler. Møblerne
skal være fastanbragte, må højst rumme seks siddepladser på hvert
dæk i hvert trapperum, skal frembyde begrænset brandrisiko ogmå ikke indsnævre passagerernes evakueringsvej. Flagstatens
administration kan tillade yderligere siddepladser i hovedrecepti-
onsområdet inden for en indskottet trappe, såfremt disse er
fastanbragte, ikke-brændbare og ikke indsnævrer passagerernes
evakueringsvej. Der må ikke forefindes møbler i gange for passa-
gerer og besætning, der udgør evakueringsveje i kahytsområder.
Endvidere kan der tillades anbringelse af skabe af ikke-brændbart
materiale, hvori der opbevares foreskrevet sikkerhedsudstyr.
.2 Senest den 1. oktober 2003:
.1 Alle trapper i aptering og tjenesterum skal være af stål, undtagen
hvor flagstatens administration tillader brug af andre tilsvarende
materialer, og være omgivet af klasse A-inddelinger med sikre lukke-
midler ved alle åbninger, dog således at:
.1 en trappe, der kun forbinder to dæk, ikke behøver at være
omgivet af skotter, forudsat at dækkets brandmodstandsevne
opretholdes ved skotter eller døre på det ene mellemdæk. Hvor
en trappe er lukket på det ene mellemdæk, skal trappens omgi-
vende skotter være beskyttet ifølge tabellerne for dæk i regel 5
.2 åbne trapper kan anbringes i et almindeligt tilgængeligt rum,
forudsat at de i deres helhed er beliggende i et sådant rum.
.2 I maskinrum skal der installeres et fast anbragt brandslukningsanlæg,
der opfylder bestemmelserne i regel II-2/A/6.
.3 Ventilationskanaler, der er ført gennem en lodret hovedzoneindde-
ling, skal være forsynet med et fejlsikkert automatisk lukkende
brandspjæld, som også skal kunne lukkes manuelt fra begge sider af1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 119
▼M1
inddelingen. Desuden skal der i alle ventilationskanaler, der betjener
både aptering og tjenesterum og trapperum, være monteret fejlsikre,
automatisk lukkende brandspjæld, som kan betjenes manuelt inde fra
trapperummet, hvor kanalerne er ført igennem sådanne afgræns-
ninger. Hvor kanaler går gennem en lodret hovedzoneinddeling
uden at betjene rummene på begge sider af inddelingen eller gennem
et trapperum uden at betjene dette, kræves der ikke brandspjæld,
forudsat at kanalerne er konstrueret og isoleret til »A-60«-standard
og ikke har nogen åbninger i trapperummet eller trunken på den
side, der ikke betjenes direkte.
.4 Speciallastrum skal opfylde bestemmelserne i regel II-2/B/14.
.5 Alle branddøre i trapperum, i skotter i lodrette hovedzoner og i
afgrænsninger til kabysser, som normalt står åbne, skal kunne
udløses fra et centralt kontrolrum og fra et sted ved siden af døren.
.6 Forskrifterne i punkt .1.3.7 gælder også for aptering.
.3 Senest den 1. oktober 2005, dog tidligst 15 år efter skibets byggetids-
punkt:
.1 I aptering, tjenesterum, trapperum og gange skal der være installeret
et automatisk virkende sprinkler-, brandvisnings- og brandalarm-anlæg, som opfylder bestemmelserne i regel II-2/A/8 eller IMO-
retningslinjerne for et godkendt tilsvarende sprinklersystem som
beskrevet i IMO-resolution A.800 (19).
17 Særlige krav for skibe, der transporterer farligt gods (R 41)
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET INDEN DEN
1. JANUAR 2003, SAMT EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B:
Bestemmelserne i Solas-regel II-2/54 gælder i nødvendigt omfang for passagers-
kibe, der transporterer farligt gods.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR
2003 ELLER SENERE:
Bestemmelserne i regel 9 i afsnit G i Solas kapitel II-2 som revideret pr.
1. januar 2003 gælder i nødvendigt omfang for passagerskibe, der transporterer
farligt gods.
18 Særlige krav til helikopterfaciliteterNYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN 1. JANUAR
2003 ELLER SENERE:
Skibe med helikopterdæk skal opfylde forskrifterne i regel 18 i afsnit i Solas
kapitel II-2 som revideret pr. 1. januar 2003.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 120
▼M1
KAPITEL III
Redningsmidler
1 Definitioner (R 3)
NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D
I dette kapitel gælder definitionerne i regel III/3 i SOLAS-konventionen af
1974, som ændret, medmindre andet udtrykkelig er anført.
2 Kommunikation, overlevelsesfartøjer og mand over bord-både, person-
lige redningsmidler (R 6+7+18+21+22)
NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D
Ethvert skib skal alt efter sin klasse medføre mindst de radio-redningsmidler,
radartranspondere, personlige redningsmidler, overlevelsesfartøjer og mand over
bord-både, nødsignaler og linekastningsapparater, som er specificeret i neden-
stående tabel med tilhørende noter.
Alle ovennævnte midler, herunder det tilhørende udsætningsarrangement, hvor
dette er relevant, skal opfylde kravene i kapitel III i bilaget til SOLAS-konven-
tionen af 1974 med senere ændringer, medmindre andet udtrykkelig er anført i
nedenstående afsnit.
Endvidere skal ethvert skib medføre overlevelsesdragter og termiske beskyttel-
sesmidler til brug for personer, der er plads til i redningsbåde, og mand overbord-både i overensstemmelse med reglerne i kapitel III i bilaget til SOLAS-
konventionen af 1974 som ændret.
Skibe, der hverken medfører en redningsbåd eller en mand over bord-båd, skal
til redningsformål have mindst én overlevelsesdragt om bord. Hvis skibet altid
er i fart i varmt klima, hvor termisk beskyttelse efter administrationens skøn er
unødvendig, behøves en sådan beskyttelsesdragt ikke.
SKIBSKLASSE B C D
Antal personer (N) > 250 ≤250 > 250 ≤250 > 250 ≤250
Overlevelsesfar-
tøjer(1)(2)(3)(4):
— eksisterende skibe 1,10 N 1,10 N 1,10 N 1,10 N 1,10 N 1,10 N
— nye skibe 1,25 N 1,25 N 1,25 N 1,25 N 1,25 N 1,25 N
Mand over bord-både(4)(5) 111111
Redningskranse(6) 888484
Redningsveste(8)(9) 1,05 N 1,05 N 1,05 N 1,05 N 1,05 N 1,05 N
Redningsveste til børn 0,10 N 0,10 N 0,10 N 0,10 N 0,10 N 0,10 N
Nødsignaler(7) 1 21 21 21 26 6
Linekastningsapparater 1 1 1 1 — —
Radartranspondere 1 1 1111
Tovejs VHF-radiotelefon 3 3 3332
(1) Overlevelsesfartøjer kan enten være redningsbåde, der opfylder punkt 4.5, 4.6 eller 4.7 i LSA-koden, eller
redningsflåder, der opfylder kravene i punkt 4.1 i LSA-koden og enten punkt 4.2 eller 4.3 i LSA-koden. Derud-over skal redningsflåder på ro-ro-passagerskibe opfylde forskrifterne i regel III/5-1.
Når rejserne finder sted i lukkede farvande og under gunstige klimatiske forhold, kan flagstatens administration,
medmindre det afslås af værtsmedlemsstaten, acceptere:
(a) åbne reversible oppustelige redningsflåder, der ikke opfylder kravene i punkt 4.2 eller 4.3 i LSA-koden,
forudsat at sådanne redningsflåder opfylder kravene i bilag 10 til koden for højhastighedsfartøjer i fuldtomfang
(b) redningsflåder, der ikke opfylder kravene i punkt 4.2.2.2.1 og 4.2.2.2.2 i LSA-koden om isolering af
redningsflådens gulv mod kulde.
Overlevelsesfartøjer til eksisterende skibe i klasse B, C og D skal opfylde de relevante regler i SOLAS-konven-
tionen af 1974 for eksisterende skibe med senere ændringer på datoen for dette direktivs vedtagelse.
Et marine-evakuerings-system eller systemer, der opfylder kravene i punkt 6.2 i LSA-koden, kan erstatte den
tilsvarende kapacitet, der i tabellen kræves med hensyn til redningsflåder og udsætningsanordninger.
(
2) Overlevelsesfartøjerne skal så vidt praktisk muligt være jævnt fordelt på begge sider af skibet.
(3) Det samlede antal overlevelsesfartøjer skal være i overensstemmelse med den procentdel, der er anført i tabellen
ovenfor, og den samlede kapacitet af en kombination af overlevelsesfartøjer og supplerende redningsflåder skalvære 110 % af det antal personer (N), skibet må medføre. Antallet af overlevelsesfartøjer skal være tilstrækkeligttil, at de, hvis et overlevelsesfartøj går tabt eller bliver uanvendeligt, er muligt at optage alle de personer, skibet
må medføre, i de resterende overlevelsesfartøjer.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 121
▼M1
(4) Antallet af redningsbåde og/eller mand over bord-både skal være tilstrækkeligt til at sikre, at det, for at alle de
personer, skibet må medføre, kan forlade skibet, ikke er nødvendigt, at hver redningsbåd eller mand over bord-
båd ledsager mere end ni redningsflåder.
(5) Mand over bord-både skal betjenes af egne udsætningsarrangementer for udsætning og ombordtagning.
Såfremt mand over bord-både opfylder kravene i punkt 4.5 eller 4.6 i LSA-koden, kan de medregnes i den
samlede kapacitet for overlevelsesfartøjer, der er specificeret i tabellen ovenfor.
På ro-ro-passagerskibe skal mindst en af mand over bord-bådene være en hurtiggående mand over bord-båd, der
opfylder forskrifterne i regel III/5-1.
Når flagstatens administration anser det for fysisk umuligt at anbringe en mand over bord-båd om bord på et
skib, kan skibet gives dispensation fra kravet om udrustning med mand over bord-båd, forudsat at skibet
opfylder følgende forskrifter:
(a) skibet skal være således indrettet, at en hjælpeløs person kan reddes op af vandet
(b) ombordtagning af den hjælpeløse person skal kunne iagttages fra kommandobroen
(c) skibet skal være tilstrækkelig manøvredygtigt til at kunne gå tæt ind til personer og tage dem om bord under
de værst tænkelige forhold.
(6) Mindst én redningskrans på hver side af skibet skal være monteret med en redningsline, der kan flyde på vandet,
og som har en længde på mindst to gange den højde, hvori redningskransen er anbragt over vandlinjen i letteste
søgående kondition, dog mindst 30 m.
To redningskranse skal være forsynet med et selvvirkende røgsignal og selvtændende lys; de skal hurtigt kunne
udløses fra kommandobroen. Resten af redningskransene skal være forsynet med selvtændende lys, der opfylder
bestemmelserne i punkt 2.1.2 i LSA-koden.
(7) Nødsignaler, der opfylder bestemmelserne i punkt 3.1 i LSA-koden, skal opbevares på kommandobroen eller ved
styrepladsen.
(8) Redningsveste på ro-ro-passagerskibe opfylde forskrifterne i regel III/5-1.
(9) Der skal være en oppustelig redningsvest til rådighed for hver person, der skal udføre arbejde om bord i udsatte
områder. Sådanne oppustelige redningsveste kan indgå i det samlede antal redningsveste, der kræves i dettedirektiv.
3 Alarm, betjeningsforskrifter, instruktionsbøger, mønstringsruller og
instrukser for nødsituationer (R 6+8+9+18+19)
NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
Alle skibe skal være udstyret med:
.1Et hovedalarmsystem (R 6.4.2)
som opfylder forskrifterne i punkt 7.2.1.1 i LSA-koden, og som skal
anvendes til at kalde passagerer og besætning til mønstringsstederne og
til at sætte de af mønstringsrullen omfattede foranstaltninger i gang.
På alle skibe, der kan befordre over 36 passagerer, skal hovedalarmsy-
stemet suppleres med et højttaleranlæg, der kan anvendes fra
kommandobroen. Anlægget skal være således indrettet og placeret, at de
udsendte meddelelser kan høres tydeligt af personer med normal hørelse,
overalt hvor personer kan tænkes at befinde sig, når hovedmaskineriet er
i funktion.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:
Hovedalarmsystemet skal kunne høres på alle åbne dæk, og alarmtonen
skal mindst have et lydtryk som krævet i punkt 7.2.1.2 og 7.2.1.3 i
LSA-koden.
.2Et højttaleranlæg (R 6.5)
.2.1 Alle passagerskibe, der kan befordre over 36 passagerer, skal ud
over at opfylde forskrifterne i regel II-2/B/15.4 og i punkt .1 være
udstyret med et højttaleranlæg. For eksisterende skibe bliver
forskrifterne i punkt .2.2, .2.3 og .2.5, jf. dog forskrifterne i
punkt .2.6, først gældende på datoen for første periodiske syn efter
datoen i direktivets artikel 14, stk. 1.
.2.2 Højttaleranlægget skal være således indrettet, at der samtidig kan
udsendes meddelelser til alle rum, hvor besætning og/eller passa-
gerer normalt opholder sig, og til mønstringssteder. Det skal give
mulighed for udsendelse af meddelelser fra kommandobroen og
andetsteds om bord, som det af flagstatens administration findes
påkrævet. Det skal være installeret under hensyntagen til dårlige
lydforhold og må ikke kræve nogen form for handling fra dem,
meddelelserne er rettet til.
.2.3 Højttaleranlægget skal være beskyttet mod uvedkommende brug og
være tydeligt hørligt over den almindelige støj i alle de rum, der er
nævnt i punkt .2.2; det skal desuden have en indbrydningsfunktion,
der styres fra et sted på kommandobroen og hvor flagstatens admi-
nistration i øvrigt finder det nødvendigt, således at alle
nødsituationsmeddelelser udsendes, selv om der er slukket for eller1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 122
▼M1
skruet ned for en højttaler i det pågældende rum, eller højttaleran-
lægget er i brug til andre formål.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE
Lydtrykket ved udsendelse af nødsituationsmeddelelser skal mindst
være som krævet i punkt 7.2.2.2 i LSA-koden.
2.4 NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D
.1 Højttaleranlægget skal mindst have to kredsløb, der er passende
adskilt over hele deres længde, og mindst to særskilte uafhæn-
gige forstærkere.
.2 Højttaleranlægget og dets præstationer skal være godkendt af
flagstatens administration under hensyntagen til anbefalingerne
fra Den Internationale Søfartsorganisation.
.2.5 Højttaleranlægget skal være tilsluttet nødstrømforsyningen..2.6 Eksisterende skibe, som allerede er udstyret med et højttaleranlæg,
der er godkendt af flagstatens administration og i alt væsentligt
opfylder forskrifterne i punkt .2.2, .2.3 og .2.5, behøver ikke at få
udskiftet deres anlæg.
.3Mønstringsrulle og instrukser for nødsituationer (R 8)
Der skal forefindes tydelige instrukser om, hvad hver af de ombordvæ-
rende skal foretage sig i en nødsituation, i overensstemmelse med IMO-
resolution A.691(17).
Mønstringsruller og instrukser for nødsituationer, som opfylder forskrif-
terne i Solas-regel III/37, skal opslås på iøjnefaldende steder overalt på
skibet, herunder kommandobro, maskinrum og besætningens opholdsrum.
Illustrationer og instrukser på hensigtsmæssige sprog skal ophænges i
passagerkahytter og opslås på iøjnefaldende steder på mønstringssteder
og andre passagerrum, således at passagererne informeres om:
(i) deres mønstringssted
(ii) de nødvendige foranstaltninger, der skal træffes i en nødsituation(iii) hvordan de ifører sig en redningsvest.
Den person, som i henhold til SOLAS-regel IV/16 er udpeget som hoved-
ansvarlig for radiokommunikation i nødsituationer, må ikke pålægges
andre opgaver i sådanne situationer. Dette skal fremgå af mønstrings-
rullen og instrukserne for nødsituationer.
.4Betjeningsforskrifter (R 9)
Der skal på eller i nærheden af overlevelsesfartøjer og disses udsætnings-
anordninger forefindes plakater eller skilte
(i) som skal illustrere formålet med betjeningsgrebene og frem-
gangsmåden ved betjening af anordningen og give relevante
instruktioner eller advarsler
(ii) som skal være lette at se under forhold, hvor alene nødbelysning er
tændt
(iii) hvor der skal være anvendt symboler i overensstemmelse med
IMO-resolution A.760(18).
.5Instruktionsbøger
Der skal i hver af besætningens messer og fritidsrum eller i hvert af
besætningens kamre forefindes en instruktionsbog, der opfylder forskrif-
terne i SOLAS-regel III/35.
.6Vedligeholdelsesvejledning (R.20.3)
Der skal om bord forefindes instruktioner for vedligeholdelse af rednings-
midlerne om bord eller et vedligeholdelsesprogram for skibet, som også
om omfatter vedligeholdelse af redningsmidler, og vedligeholdelsen skal
udføres i overensstemmelse hermed. Instruktionerne skal være i overens-
stemmelse med forskrifterne i SOLAS-regel III/36.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 123
▼M1
4 Bemanding af overlevelsesfartøjer og tilsyn (R 10)
NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Der skal om bord forefindes et tilstrækkeligt antal øvede personer, der
kan mønstre og yde assistance til uøvede personer.
.2 Der skal om bord forefindes et tilstrækkeligt antal besætningsmedlemmer
til betjening af de overlevelsesfartøjer og de udsætningsarrangementer,
der er nødvendige for, at det samlede antal ombordværende kan forlade
skibet.
.3 Hvert overlevelsesfartøj skal være under ledelse af en officer eller en
person med duelighedsbevis. Dog kan et besætningsmedlem, der er øvet
i håndtering og betjening af redningsflåder, lede en redningsflåde eller
gruppe af redningsflåder. For hver mand over bord-båd og hvert motor-
drevet overlevelsesfartøj skal der være udpeget en person, som er i stand
til at betjene motoren og foretage mindre justeringer af denne.
.4 Skibsføreren skal påse, at de personer, der er omtalt i punkt .1, .2 og .3,
fordeles ligeligt på skibets overlevelsesfartøjer.
5 Mønstrings- og indskibningsarrangementer for overlevelsesfartøjer
(R 11+23+25)
NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Overlevelsesfartøjer, for hvilke der er foreskrevet godkendte udsætnings-
anordninger, skal være anbragt så tæt som muligt ved aptering og
tjenesterum.
.2 Mønstringssteder skal forefindes tæt ved indskibningsstederne, være let
tilgængelige fra aptering og arbejdssteder og have rigelig plads til, at
passagererne kan samles og blive instrueret. Fri dæksplads mindst 0,35
m2pr. person.
.3 Mønstrings- og indskibningssteder, gange, trapper og udgange, der giver
adgang til mønstrings- og indskibningssteder, skal være tilstrækkeligt
belyst.
Energiforsyningen til sådan belysning skal kunne leveres af den elek-
triske nødenergikilde, der er foreskrevet i regel II-1/D/3 og II-1/D/4.
Som supplement til og som del af den markering, der er foreskrevet i
punkt II-2/B/6.1.7 for nye skibe i klasse B, C og D, skal veje til
mønstringssteder angives med det dertil beregnede mønstringssteds-
symbol i overensstemmelse med IMO-resolution A.760(18). Denne
forskrift gælder også for eksisterende skibe i klasse , som kan befordre
over 36 passagerer.
.4 Indskibning i redningsbåde skal kunne ske enten direkte fra det sted, hvor
de er anbragt, eller fra et indskibningsdæk, men ikke fra begge.
.5 Indskibning i redningsflåder, der nedfires med davider, skal kunne ske fra
et sted umiddelbart ved siden af det sted, hvor de er anbragt, eller fra det
sted, hvortil redningsflåden flyttes før udsætning.
.6 Om nødvendigt skal der forefindes midler til at bringe overlevelsesfar-
tøjer, der nedfires med davider, ind til skibssiden og fastholde dem ved
denne, således at indskibning af personer kan foregå sikkert.
NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.7 Hvis udsætningsarrangementet til et overlevelsesfartøj er indrettet
således, at indskibning deri først kan ske, når fartøjet er i vandet, og
højden fra indskibningsstedet er mere end 4,5 m over vandlinjen i letteste
søgående kondition, skal der installeres et godkendt MES-system (Marine
Evacuation System), som opfylder forskrifterne i punkt 6.2 i LSA-koden.
På skibe med MES-system skal kommunikationen mellem indskibnings-
stedet og platformen med overlevelsesfartøjet sikres.
.8 Der skal på hver side af skibet forefindes mindst én indskibningslejder,
som opfylder forskrifterne i punkt 6.1.6 i LSA-koden. Flagstatens admi-
nistration kan dog undtage skibe fra dette krav, hvis fribordet mellem det
påtænkte indskibningssted og vandlinjen ikke er over 1,5 m under alle
ubeskadigede og foreskrevne beskadigede forhold med hensyn til trim
og slagside.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 124
▼M1
5-1Forskrifter for ro-ro-passagerskibe (26)
NYE OG EKSISTERENDE RO-RO-SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Eksisterende ro-ro-passagerskibe skal opfylde forskrifterne i punkt .5
senest på datoen for det første periodiske syn efter datoen i direktivets
artikel 14, stk. 1, og forskrifterne i punkt .2, .3 og .4 senest på datoen
for det første periodiske syn efter den 1. juli 2000.
.2Redningsflåder
.1 Redningsflåder på ro-ro-passagerskibe skal betjenes af MES-
systemer, der opfylder punkt 6.2 i LSA-koden, eller udsætningsan-
ordninger, der opfylder punkt 6.1.5 i LSA-koden, jævnt fordelt på
begge sider af skibet.
Kommunikationen mellem indskibningsstedet og platformen skal
sikres.
.2 Alle redningsflåder på ro-ro-passagerskibe skal være anbragt med
anordninger, der opfylder Solas-regel III/13.4, så de frit kan flyde op.
.3 Alle redningsflåder på ro-ro-passagerskibe skal være af en type, der
er forsynet med ombordstigningsrampe, som opfylder forskrifterne i
punkt 4.2.4.1 eller 4.3.4.1 i LSA-koden.
.4 Alle redningsflåder på ro-ro-passagerskibe skal enten være selvopret-
tende eller overdækkede reversible redningsflåder, som er stabile i
søgang og kan fungere sikkert, uanset om de flyder med den ene
eller den anden side opad. Åbne reversible redningsflåder kan
tillades, hvis flagstatens administration finder det forsvarligt i
betragtning af, at rejserne finder sted i lukkede farvande og under
gunstige klimatiske forhold, forudsat at sådanne redningsflåder
opfylder kravene i bilag 10 til koden for højhastighedsfartøjer i fuldt
omfang.
Alternativt skal skibet medføre så mange selvoprettende
redningsflåder eller overdækkede reversible redningsflåder ud over
dets normale antal redningsflåder, at de tilsammen kan rumme
mindst 50 % af de personer, der ikke er plads til i redningsbåde.
Kapaciteten i de supplerende redningsflåder bestemmes som
forskellen mellem det samlede antal personer om bord og det antal
personer, der er plads til i redningsbåde. Alle sådanne redningsflåder
skal være godkendt af flagstatens administration under hensyntagen
til anbefalingerne fra IMO i MSC/Circ. 809.
.3Hurtiggående mand over bord-både
.1 På ro-ro-passagerskibe skal mindst én af mand over bord-bådene
være en hurtiggående mand over bord-båd, som er godkendt af flag-
statens administration under hensyntagen til anbefalingerne fra IMO i
MSC/Circ. 809.
.2 Alle hurtiggående mand over bord-både skal betjenes af en hensigts-
mæssig udsætningsanordning, som er godkendt af flagstatens
administration. Når flagstatens administration godkender sådanne
anordninger, skal den tage i betragtning, at hurtiggående mand over
bord-både skal kunne udsættes og tages om bord igen under endog
meget ugunstige vejrforhold, og tage hensyn til anbefalingerne fra
IMO.
.3 Mindst to af hver hurtiggående mand over bord-båds besætningsmed-
lemmer skal være uddannet og regelmæssigt have deltaget i øvelser i
overensstemmelse med minimumskravene til besætningens kompe-
tence i hurtiggående mand over bord-både i kapitel A-VI/2, tabel A-
VI/2-2, i Seafarers Training, Certification and Watchkeeping
(STCW) Code og under hensyntagen til IMO's anbefalinger i resolu-
tion A.771 (18) med senere ændringer. Uddannelsen og øvelserne
skal omfatte alle aspekter af redning samt håndtering, manøvrering
og betjening af sådanne fartøjer under forskellige forhold og endelig,
hvordan de bringes på ret køl efter kæntring.
.4 Hvis et eksisterende ro-ro-passagerskib er således indrettet eller af en
sådan størrelse, at den hurtiggående mand over bord-båd, der kræves
i punkt .3.1, ikke kan anbringes, kan den hurtiggående mand over
bord-båd anbringes i stedet for en eksisterende redningsbåd og accep-
teres som en mand over bord-båd eller båd til brug i nødsituationer,
forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
.1 den installerede hurtiggående mand over bord-båd skal betjenes
af en udsætningsanordning, der opfylder forskrifterne i punkt .3.21998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 125
▼M1
.2 der skal kompenseres for den således manglende overlevelsesfar-
tøjskapacitet ved installering af redningsflåder, der kan medføre
mindst lige så mange personer som den redningsbåd, der er
erstattet
.3 sådanne redningsflåder skal betjenes af de eksisterende udsæt-
ningsanordninger eller MES-systemer.
.4Redningsmidler
.1 Alle ro-ro-passagerskibe skal være udstyret med effektive midler til
hurtig bjærgning af overlevende fra vandet og til overførsel af over-
levende fra redningsenheder eller overlevelsesfartøjer til skibet.
.2 Midlerne til overførsel af overlevende til skibet kan indgå i et MES-
system eller et system, der er konstrueret til redningsformål.
Alle sådanne midler skal være godkendt af flagstatens administration
under hensyntagen til anbefalingerne fra IMO i MSC/Circ. 810.
.3 Hvis en evakueringssliske i et MES-system er beregnet til at tjene
som middel til at overføre overlevende til skibets dæk, skal den
være forsynet med håndliner eller lejdere til hjælp for opklatring ad
slisken.
5Redningsveste
.1 Uanset kravene i Solas-regel III/7.2 og III/22.2 skal der opbevares så
mange redningsveste i nærheden af mønstringsstederne, at passage-
rerne ikke behøver at vende tilbage til deres kahytter for at hente
deres redningsveste.
.2 På ro-ro-passagerskibe skal alle redningsveste være udstyret med lys
i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 2.2.3 i LSA-koden.
5-2Landingsplads og opsamlingssted for helikopter (R 28)
NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Eksisterende ro-ro-passagerskibe skal opfylde forskrifterne i punkt .2
senest på datoen for det første periodiske syn efter datoen i direktivets
artikel 14, stk. 1.
.2 På ro-ro-passagerskibe skal der være et opsamlingssted for helikopter,
som er godkendt af flagstatens administration under hensyntagen til
IMO's anbefalinger i resolution A.229 (VII) med senere ændringer.
.3 På nye ro-ro-passagerskibe i klasse B, C og D med en længde på 130 m
eller derover skal der være en helikopterlandingsplads, som er godkendt
af flagstatens administration under hensyntagen til IMO's anbefalinger.
5-3Beslutningsstøttesystem for skibsføreren (R 29)
NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Eksisterende skibe skal opfylde forskrifterne i denne regel senest på
datoen for det første periodiske syn efter den 1. juli 1999.
.2 På alle skibe skal der på kommandobroen forefindes et beslutningsstøtte-
system for forvaltning af nødsituationer.
.3 Systemet skal mindst bestå i en eller flere trykte nødplaner. Nødplanerne
skal omfatte alle forudselige nødsituationer, herunder de hovedgrupper af
nødsituationer, som er opregnet på nedenstående ikke udtømmende liste:
.1 brand
.2 havari
.3 forurening.4 lovstridige handlinger, der truer skibets, passagerernes og besætnin-
gens sikkerhed
.5 arbejdsulykker
.6 ulykker forbundet med lasten
.7 nødassistance til andre skibe.
.4 Procedurerne i nødplanerne skal yde støtte til skibsføreren i hans håndte-
ring af enhver kombination af nødsituationer.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 126
▼M1
.5 Nødplanerne skal have ensartet struktur og være lette at bruge. De
faktiske lastforhold som beregnet til brug for skibets stabilitet under den
pågældende sejlads skal benyttes til havarikontrolformål.
.6 Flagstatens administration kan ud over de trykte nødplaner godkende
brug af computerbaserede beslutningsstøttesystemer på kommandobroen,
som giver alle de oplysninger, der findes i nødplaner, procedurer, check-
lister, mv., og som kan vise en liste over, hvad det anbefales at gøre i
forudselige nødsituationer.
6 UDSÆTNINGSSTEDER (R 12)
NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
Udsætningsstederne skal være anbragt således, at udsætningen kan ske sikkert,
idet der herved navnlig tages hensyn til afstanden fra skruen samt stærkt over-
hængende dele af skroget, og således, at overlevelsesfartøjer kan udsættes langs
skibets lodrette side. Forefindes udsætningsstederne forude, skal de være
placeret agten for kollisionsskottet på et beskyttet sted.
7 Anbringelse af overlevelsesfartøjer (R 13+24)NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Hvert overlevelsesfartøj skal være anbragt:
a) således at hverken fartøjet eller dets anbringelsesarrangement
vanskeliggør udsætningen af andre overlevelsesfartøjer;
b) så nær vandoverfladen, som det er sikkert og praktisk muligt; for
overlevelsesfartøjer, der nedfires med david, må der så vidt muligt
ikke være mere end 15 m mellem davidtoppen med overlevelsesfar-
tøjet i indskibningsposition og vandlinjen, når skibet er i letteste
søgående kondition; overlevelsesfartøjer, der nedfires med david,
skal være anbragt i en sådan position, at fartøjet i indskibningsposi-
tionen er over vandlinjen, når skibet er fuldt lastet, befinder sig
under ugunstige forhold med hensyn til trim på op til 10º og har en
slagside på op til 20º til en af siderne for nye skibe, respektive op til
mindst 15º til en af siderne for eksisterende skibe, dog højst den
vinkel, hvor kanten af skibets vejrdæk bliver sat under vand;
c) i permanent beredskabstilstand, således at to besætningsmedlemmer
kanklargøredet til indskibningogudsætningpå mindreendminutter;
d) så langt forude for skruen som praktisk muligt, oge) fuldt udrustet som foreskrevet i de relevante Solas-regler, dog
således at supplerende redningsflåder, som omhandlet i note 3 til
tabellen i regel III/2, kan undtages fra nogle af Solas-kravene til
udstyr som anført i nævnte note.
.2 Redningsbåde skal anbringes fastgjort til udsætningsanordninger; i passa-
gerskibe på 80 længde og derover skal hver redningsbåd være anbragt
således, at redningsbådens agterende er mindst 1,5 gange redningsbådens
længde foran skruen.
.3 Redningsflåder skal være anbragt:
a) med fanglinen fastgjort til skibet
b) med udstyr, der opfylder forskrifterne i punkt 4.1.6 i LSA-koden,
således at flåden flyder frit op, og således at den, hvis den er oppu-
stelig, oppustes automatisk, når skibet synker; for to eller flere
redningsflåder kan ét sådant udstyr anvendes, hvis det er tilstrække-
ligt til opfyldelse af forskrifterne i punkt 4.1.6 i LSA-koden
c) således, at manuel udløsning fra surringsarrangementerne er mulig.
.4 Nedfirbare redningsflåder skal være anbragt inden for løftekroges række-
vidde, medmindre der forefindes overføringsmidler, hvis funktion ikke
umuliggøres ved trim på op til 10º og slagside på op til 20º til en af
siderne for nye skibe, respektive op til 1º til en af siderne for eksisterende
skibe eller af skibets bevægelse eller energisvigt.
.5 Redningsflåder, der er beregnet til udsætning ved overbordkastning, skal
være anbragt således, at de umiddelbart kan overføres fra en side til den
anden på ét åbent dæksniveau. Er et sådant anbringelsesarrangement ikke
muligt, skal der forefindes yderligere redningsflåder, således at den
samlede kapacitet, der er til rådighed på hver side, er tilstrækkelig til
75 % af det samlede antal ombordværende.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 127
▼M1
.6 Redningsflåder med MES (Marine Evacuation System) skal:
a) være anbragt tæt på den container, der indeholder MES-systemet
b) kunne udløses fra stuvningsstativet med anordninger, således at
flåden kan fortøjes og oppustes langs ombordstigningsplatformen
c) kunne udløses som selvstændigt overlevelsesfartøj
d) være forsynet med bjærgningsliner til ombordstigningsplatformen.
8 Anbringelse af mand over bord-både (R 14)
NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
Mand over bord-både skal være anbragt:.1 i en permanent beredskabstilstand, således at de kan udsættes på
under minutter
.2 i en position, der er egnet til udsætning og ombordtagning
.3 således, at hverken mand over bord-båden eller dennes anbringelsesarran-
gementer vanskeliggør betjeningen af noget overlevelsesfartøj ved noget
andet udsætningssted
.4 i overensstemmelse med regel 7, såfremt den samtidig er en redningsbåd.
8a.Anbringelse af MES-systemer (Marine Evacuation System) (R 15)
NYE SKIBE I KLASSE , C OG D OG EKSISTERENDE RO-RO-PASSA-
GERSKIBE I KLASSE B, C OG D:
1. Der må ikke være åbninger i skibssiden mellem indskibningsstedet for
MES-systemet og vandlinjen i letteste søgående kondition, og der skal
forefindes midler til at beskytte systemet mod fremspring.
2. MES-systemer skal være anbragt således, at udsætningen kan ske sikkert,
idet der herved navnlig tages hensyn til afstanden fra skruen samt stærkt
overhængende dele af skroget, og således, at systemet, så vidt det er
praktisk muligt, kan udsættes langs skibets lodrette side.
3. Alle MES-systemer skal være anbragt således, at hverken passagen eller
platformen eller systemets anbringelsesarrangementer eller operationelle
arrangementer vanskeliggør betjeningen af andre redningsmidler ved
andre udsætningssteder.
4. Hvor det er hensigtsmæssigt, skal skibet indrettes således, at MES-syste-
merne er beskyttet mod beskadigelse i stærk sø, hvor de er anbragt.
9 Udsætnings- og ombordtagningsarrangementer for overlevelsesfartøj
(R 16)
NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Der skal forefindes udsætningsanordninger, som opfylder bestemmelserne
i punkt 6.1 i LSA-koden, for alle overlevelsesfartøjer, undtagen:
.1 FOR EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
a) overlevelsesfartøjer, som bordes fra en position på dækket, der
ligger mindre end 4,5 m over vandlinjen, når skibet ligger i sin
letteste søgående kondition, og som enten:
— har en masse på højst 185 m kg, eller
— er anbragt for udsætning direkte fra den anbragte position
under ugunstige forhold med trim på op til 10º og med
slagside på op til 1º til en af siderne
b) overlevelsesfartøjer, der medføres ud over overlevelsesfartøjer til
110 % af det samlede antal ombordværende, eller overlevelses-
fartøjer medført til brug sammen med et MES-system, som
opfylder forskrifterne i punkt 6.2 i LSA-koden og er anbragt
for udsætning direkte fra den anbragte position under ugunstige
forhold med trim på op til 10º og med slagside på op til 20º til
en af siderne.
.2 FOR NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
Forudsat, at der er truffet foranstaltninger, således at indskibning i
overlevelsesfartøjer og mand over bord-både kan finde sted under
alle de miljøforhold, som må forventes at forekomme under skibets
sejlads, og under alle ubeskadigede og foreskrevne beskadigede1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 128
▼M1
forhold med hensyn til trim og slagside, kan flagstatens administra-
tion acceptere et system, hvor personer border redningsflåder
direkte, hvis fribordet mellem det påtænkte indskibningssted og
vandlinjen i letteste søgående kondition ikke er over 4,5 m.
.2 Hver redningsbåd skal være forsynet med en anordning, der kan udsætte
redningsbåden og tage den om bord.
FOR NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE:
Der skal yderligere være mulighed for at ophænge redningsbåden, så
udløsningsanordningen kan frigøres i forbindelse med vedligehold.
.3 Udsætnings- og ombordtagningsarrangementer skal være sådan, at den
person, der om bord på skibet betjener anordningen, kan observere over-
levelsesfartøjet på ethvert tidspunkt under udsætningen og for
redningsbådes vedkommende også under ombordtagningen.
.4 Der må kun anvendes én type udløsermekanisme for de overlevelsesfar-
tøjer af samme slags, som skibet medfører.
.5 Eventuelle løbere skal være af en sådan længde, at overlevelsesfartøjer
kan nå ned til vandet, når skibet ligger i sin letteste søgående kondition
under ugunstige forhold med trim på op til 10º og med slagside på op til
20º til en af siderne for nye skibe, respektive op til mindst 15º til en af
siderne for eksisterende skibe.
.6 Klargøring og håndtering af et overlevelsesfartøj ved et udsætningssted
må ikke vanskeliggøre umiddelbar klargøring og håndtering af noget
andet overlevelsesfartøj eller mand over bord-båd på noget andet sted.
.7 Der skal forefindes midler, der forhindrer enhver udtømning af vand i
overlevelsesfartøjer, medens skibet forlades.
.8 Under klargøring og udsætning skal overlevelsesfartøjet, dets udsætnings-
anordning og den del af søen, hvori det skal udsættes, være tilstrækkelig
oplyst af lys leveret fra den elektriske nødenergikilde, der er foreskrevet i
regel II-1/D/3 og II-1/D/4.
10 Indskibnings-, udsætnings- og ombordtagningsarrangementer for mand
over bord-både (R 17)
NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Indskibnings- og udsætningsarrangementerne for mand over bord-båden
skal være sådan, at indskibning i og udsætning af denne kan finde sted
på kortest mulig tid.
.2 Ombordstigning i og udsætning af mand over bord-båden skal kunne ske
direkte fra den anbragte position med den besætning om bord, som er
udpeget til dens betjening.
.3 Hvis mand over bord-båden er en af skibets overlevelsesfartøjer, og hvis
de øvrige redningsbåde bordes fra indskibningsdækket, skal ombordstig-
ning i mand over bord-båden — ud over som i punkt 2 — ligeledes
kunne foregå fra indskibningsdækket.
.4 Udsætningsarrangementer skal opfylde bestemmelserne i regel 9 ovenfor.
Dog skal alle mand over bord-både kunne udsættes, om nødvendigt ved
anvendelse af fangliner, når skibet bevæger sig fremover i smult vand
med en fart på op til 5 knob.
.5 Mand over bord-båden skal kunne bjærges inden for 5 minutter i moderat
sø med fuld last af personer og udrustning. Hvis mand over bord-båden
samtidig er et af overlevelsesfartøjerne, skal bjærgningstiden kunne over-
holdes, når båden er lastet med den til et overlevelsesfartøj hørende
udrustning og den for mand over bord-både godkendte last af mindst
seks personer.
.6 NYE SKIBE I KLASSE B, C OG D, SOM ER BYGGET DEN
1. JANUAR 2003 ELLER SENERE
Indskibnings- og ombordtagningsarrangementer for mand-overbord-både
skal tillade at en båre kan håndteres på en sikker og effektiv måde. Hvis
tunge faldblokke er til fare, skal der forefindes en strop til brug for
ombordtagning af båden i dårligt vejr.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 129
▼M1
11 Instrukser for nødsituationer (R 19)
NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
Når der kommer nye passagerer om bord, skal de oplyses om sikkerhedsforhold
umiddelbart før eller efter afgang. Oplysningerne skal mindst omfatte de instruk-
tioner, der er foreskrevet i regel III/3.3. De skal gives i form af en meddelelse
på et eller flere sprog, som passagerne med en vis sandsynlighed kan forstå.
Meddelelsen skal gives over skibets højttaleranlæg eller på anden hensigts-
mæssig måde, så i hvert fald de passager, der endnu ikke har hørt den under
rejsen, sandsynligvis hører den.
12 Beredskab, vedligeholdelse og eftersyn (R 20)NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Før skibet forlader havnen og på alle tidspunkter under rejsen, skal alle
redningsmidler være i brugbar stand og klar til umiddelbar brug.
.2 Redningsmidler skal vedligeholdes og efterses i overensstemmelse med
bestemmelserne i Solas-regel III/20.
13 Bådmanøvrer og øvelser (R 19+30)NYE OG EKSISTERENDE SKIBE I KLASSE B, C OG D:
.1 Ethvert besætningsmedlem, der har fået pålagt opgaver i forbindelse med
nødsituationer, skal være fortrolig med disse opgaver, inden rejsen
påbegyndes.
.2 Hver uge skal der foretages en bådmanøvre og en brandøvelse.
Hvert medlem af besætningen skal deltage i mindst en bådøvelse og en
brandøvelse hver måned. Hvis mere end 25 % af besætningen ikke har
deltaget i båd- og brandøvelser om bord på det pågældende skib i den
foregående måned, skal besætningens øvelser finde sted inden skibets
afgang. Når et skib sættes i fart første gang efter, at der er foretaget
væsentlige forandringer, eller når besætningen skiftes ud, skal oven-
nævnte øvelser finde sted inden skibets afgang.
.3 Bådmanøvrerne skal omfatte det i Solas-regel III/19.3.3.1 omhandlede.
.4 Redningsbåde og mand over bord-både skal affires under på hinanden
følgende bådmanøvrer i overensstemmelse med bestemmelserne i Solas-
regel III/19, punkt 3.3.2, 3.3.3, 3.3.6 og 3.3.7.
Flagstatens administration kan tillade, at der fra et skib ikke udsættes
redningsbåde på den ene side, hvis fortøjningsarrangementer i havn og
rutemønsteret ikke tillader, at redningsbåde udsættes på denne side. Alle
sådanne redningsbåde skal dog affires mindst en gang hver 3. måned og
udsættes mindst en gang om året.
.5 Hvis et skib er udstyret med MES-systemer, skal øvelserne omfatte det i
Solas-regel III/19.3.3.8 omhandlede.
.6 Nødbelysningen for mønstring og evakuering skal afprøves ved hver
bådmanøvre.
.7 Der skal afholdes brandøvelser efter forskrifterne i Solas-regel III/19.3.4..8 Der skal gives besætningen oplæring og instruktion om bord i overens-
stemmelse med bestemmelserne i Solas-regel III/19.4.1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 130
▼B
BILAG II
FORMULAR TIL SIKKERHEDSCERTIFIKAT FOR PASSAGERSKIB1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 131
▼B
SIKKERHEDSCERTIFIKAT FOR PASSAGERSKIB
1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 132
▼B
1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 133
▼B
1998L0018 — DA — 01.01.2003 — 001.001 — 134