Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
"BKOMMISSIONENS FORORDNING (EØF) Nr. 1538/91
af 5. juni 1991
om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1906/90 om handelsnomer for
fjerkrækød
(EFT L 143 af 7.6.1991, s. 11)
Ændret ved:
Tidende
nr. Side dato
"M1 Kommissionens forordning (EØF) nr. 2988/91 af 11. oktober 1991 L 284 26 12.10.1991
"M2 Kommissionens forordning (EØF) nr. 315/92 af 10. februar 1992 L 34 23 11.2.1992
"M3 Kommissionens forordning (EØF) nr. 1980/92 af 16. juli 1992 L 198 31 17.7.1992
"M4 Kommissionens forordning (EØF) nr. 2891/93 af 21. oktober 1993 L 263 12 22.10.1993
"M5 Kommissionens forordning (EØF) nr. 1026/94 af 2. maj 1994 L 112 32 3.5.1994
"M6 Kommissionens forordning (EF) nr. 3239/94 af 21. december 1994 L 338 48 28.12.1994
"M7 Kommissionens forordning (EF) nr. 2390/95 af 11. oktober 1995 L 244 60 12.10.1995
"M8 Kommissionens forordning (EF) nr. 205/96 af 2. februar 1996 L 27 6 3.2.1996
"M9 Kommissionens forordning (EF) nr. 1000/96 af 4. juni 1996 L 134 9 5.6.1996
"M10 ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2067/96 af
29. oktober 1996L 277 11 30.10.1996
"M11 Kommissionens forordning (EF) nr. 1072/2000 af 19. maj 2000 L 119 21 20.5.2000
Berigtiget ved:
"C1 Berigtigelse, EFT L 233 af 22.8.1991, s. 31 (1538/91)
"C2 Berigtigelse, EFT L 36 af 7.2.2001, s. 12 (1538/91)
"C3 Berigtigelse, EFT L 44 af 17.2.1994, s. 35 (2891/93)
"C4 Berigtigelse, EFT L 198 af 30.7.1994, s. 145 (2891/93)1991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 1
KOMMISSIONENS FORORDNING (EØF) Nr. 1538/91
af 5. juni 1991
om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF)
nr. 1906/90 om handelsnomer for fjerkrækød
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
HAR —
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske
Økonomiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1906/90 af 26. juni
1990 om handelsnormer for fjerkræ (1), særlig artikel 9, og
ud fra følgende betragtninger:Der blev ved forordning (EØF) nr. 1906/90 fastlagt en række handels-
normer for fjerkrækød; anvendelsen heraf kræver, at der vedtages
bestemmelser om især de fjerkrækroppe, -stykker og -affald, som
forordningen gælder for, klassificering efter kropsbygning, udseende og
vægt, præsentationsformer, angivelse af betegnelser, som produkterne
skal sælges under, eventuelt angivelse af kølemetoder og produktions-
system, lager- og transportbetingelser for visse typer fjerkrækød samt
tilsyn med disse bestemmelser for at sikre, at de anvendes ensartet
overalt i Fællesskabet;
med henblik på at fjerkrækød kan markedsføres i forskellige klasser alt
efter kropsbygning og udseende, er det nødvendigt at fastsætte
definitioner vedrørende art, alder og præsentationsform for slagte-
kroppes vedkommende; med hensyn til det produkt, der er kendt som
»foie gras«, gør dets høje værdi og deraf følgende risiko for svigagtig
praksis det nødvendigt at fastsætte særligt præcise minimumshandels-
normer;
sådanne normer behøver ikke at gælde for visse produkter og
præsentationsformer, der er af lokal eller på anden måde begrænset
betydning; de betegnelser, hvorunder sådanne produkter sælges, bør dog
ikke kunne vildlede forbrugeren i væsentlig grad, så denne kommer til at
forveksle sådanne produkter med produkter, der er underkastet disse
bestemmelser; derfor bør bestemmelsen også gælde for ekstra beskri-
velser, der bruges for at betegne sådanne produkter nærmere;
opbevarings- og håndteringstemperaturer er af afgørende betydning for
opretholdelse af høj kvalitetsstandard; det vil derfor være rigtigt at
fastsætte en minimumstemperatur, som frosne fjerkrækødprodukter skal
holdes på;
bestemmelserne i denne forordning og især dem om tilsyn og
håndhævelse skal anvendes ensartet i hele Fællesskabet; de nærmere
regler, der vedtages med disse formål for øje, må også være ensartede;
der må derfor fastsættes fælles foranstaltninger med hensyn til
prøveudtagning og tolerancer;
både for at bibringe forbrugerne tilstrækkelige, entydige og objektive
oplysninger om sådanne produkter, der udbydes til salg, og for at sikre
produkternes frie bevægelser i hele Fællesskabet må der drages omsorg
for, at handelsnormerne for fjerkrækød, i det omfang det er praktisk
muligt, er i overensstemmelse med Rådets direktiv 76/211/EØF af
20. januar 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes
lovgivning om emballering af visse varer efter vægt eller volumen i
færdigpakninger (
2), ændret ved direktiv 78/891/EØF (3);!B
(1) EFT nr. L 173 af 6. 7. 1990, s. 1.
(2) EFT nr. L 46 af 21. 2. 1976, s. 1.
(3) EFT nr. L 311 af 4. 11. 1978, s. 21.1991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 2
blandt de angivelser, der eventuelt kan benyttes i mærkningen, er
oplysninger om kølemetoder og særlige produktionssystemer; i sidst-
nævnte tilfælde bør der af hensyn til forbrugerbeskyttelsen gælde nøje
definerede kriterier vedrørende både driftsforhold og mængdegrænser
såsom slagtealder, opfedningsperiodens længde og indholdet af bestemte
foderstoffer;
Kommissionen bør til stadighed overvåge, om nationale foranstaltninger,
der er vedtaget i henhold til pågældende bestemmelser, er forenelige med
fællesskabsretten, herunder handelsnormerne; der bør derfor tillige
fastsættes særlige bestemmelser om registrering og regelmæssig inspek-
tion af virksomheder, der er autoriseret til at bruge udtryk vedrørende
særlige produktionssystemer; sådanne virksomheder skal derfor være
forpligtet til at føre løbende detaljerede fortegnelser i dette øjemed;
i betragtning af sådanne inspektioners særlige art kan ansvaret herfor
uddelegeres af den pågældende medlemsstats kompetente myndigheder
til velkvalificerede og behørigt autoriserede eksterne organer under
forudsætning af passende tilsyn og garanti;
erhvervsdrivende i tredjelande vil måske ønske at benytte valgfri
angivelser vedrørende kølemetoder og produktionssystemer; det bør
fastsættes, at dette kan lade sig gøre, på betingelse af at det berørte
tredjelands kompetente myndigheder, som er opført på en af Kommis-
sionen opstillet liste, foretager attestering;
de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse
med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
De i artikel 1, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1906/90 omhandlede
produkter defineres således:
1)Fjerkrækroppe
a) HØNS (Gallus domesticus)
— Kyllinger, slagtekyllinger: Høns med blød brystbensspids
(ikke forbenet)
— Haner og høner, suppehøns: Høns med hård brystbensspids
(forbenet)
— Kapuner: Handyr, der er kastreret ved kirurgisk indgreb,
inden det har nået kønsmodenhed, og som mindst er
140 dage gammelt ved slagtning; kapunerne skal efter
kapunering gennemgå en opfedning af mindst 77 dages
varighed.
— Poussin, coquelet: Kyllinger med en slagtet vægt på under
650 g (uden spiselig indmad, hoved og fødder); kyllinger på
650-750 g kan kaldes »poussin«, hvis slagtealderen ikke er
over 28 dage. Medlemsstaterne kan anvende artikel 11 til
kontrol af denne slagtealder.
b) KALKUNER (Meleagris gallopavo dom.)
— (Mini) kalkun: Kalkun med blød brystbensspids (ikke
forbenet)
— Avlskalkun: Kalkun med hård brystbensspids (forbenet).
c) ÆNDER (Anas platyrhynchos dom., Cairina muschata), mular-
dænder (CmxAp)
— (Ung) and, (ung) berberieand, (ung) mulardand: And med
blød brystbensspids (ikke forbenet)!B
!M9
!M4
!B
!M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 3
— Avlsand, avlsberberieand, avlsmulardand: And med hård
brystbensspids (forbenet).
d) GÆS (Anser anser dom.)
— (Ung) gås: Gås med blød brystbensspids (ikke forbenet).
Fedtlaget over hele kroppen er tyndt til moderat; fedtet kan
have en farve, der viser en særlig fodring.
— Avlsgås: Gås med hård brystbensspids (forbenet); der skal
være et moderat til tykt vedtlag (SIC! fedtlag) over hele
kroppen.
e) PERLEHØNS (Numida meleagris domesticus)
— (Ung) perlehøne: Perlehøne med blød brystbensspids (ikke
forbenet)
— Avlsperlehøne: Perlehøne med hård brystbensspids (for-
benet).
Ved anvendelsen af denne forordning betragtes varianter af oven-
nævnte udtryk, der går på dyrenes køn, som ækvivalente udtryk.
2)Fjerkræudskæringer
a) Halvt: Halvdelen af kroppen fremkommet ved et længdesnit
langs brystben og rygben.
b) Kvart: Enkelt lår- eller bryststykke fremkommet ved deling af
en halv krop ved tværtsnit.
c) Sammenhængende lårstykker: Begge lår forbundet med en del af
ryggen, med eller uden gump.
d) Bryst: Brystben med ribbenene eller en del deraf fordelt på
begge sider med omgivende muskulatur. Brystet kan være helt
eller halvt.
e) Helt lår: Lårben, skinneben og lægben med omgivende
muskulatur. De to snit skal foretages i leddene.
f) Kyllingelår med en del af ryggen: Rygdelens vægt må ikke
overstige 25 % af udskæringens vægt.
g) Overlår: Lårben med omgivende muskulatur. De to snit skal
foretages i leddene.
h) Underlår: Skinneben og lægben med omgivende muskulatur. De
to snit skal foretages i leddene.
i) Vinge: Overarmsben, spoleben og albueben med omgivende
muskulatur og skind. Vingespidsen, herunder håndrodsbenene,
kan eventuelt være fjernet. For kalkunvingers vedkommende kan
overarmsben eller spoleben/albueben med omgivende muskula-
tur frembydes som særskilte udskæringer. Snittene foretages i
leddene.
j) Sammenhængende vinger: Begge vinger forbundet med en del
af ryggen, men sidstnævnte må ikke overskride 45 % af
udskæringens totalvægt.
k) Bryst filet: Helt eller halvt udbenet bryst, dvs. uden brystben og
ribben. Når det gælder kalkunbryst, må fileten kun omfatte den
dybe pectorale muskulatur.
l) Bryst filet med ønske ben: Brystfilet uden skind, kun med
nøgleben og brystbenets bøjelige spids, hvis vægt ikke må
overskride 3 % af udskæringens totalvægt.!M4
!B
!M4
!B
!M4
!B1991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 4
!M4
m) magret, maigret: Brystfilet af ænder og gæs som omhandlet
under nr. 3 omfattende skind og underhudsfedt, som dækker
brystmusklen, uden den dybe pectorale muskulatur.
n) Udbenet kød af hele kalkunlår: udbenede kalkunoverlår og/eller
-underlår, dvs. uden lårben, skinneben og lægben, hele, skåret i
småstykker eller strimler.
For de produkter, der er anført i litra e), g) og h), forstås ved »snit
skal foretages i leddene« snit lagt inden for de to linjer, der
afgrænser leddene som vist i figuren i bilag Ia.
Indtil den 31. december 1991 kan de to snit foretages nær leddene,
når der er tale om produkterne under litra e), g) og h).
De under litra d) til k) anførte produkter kan udbydes med eller uden
skind. Det skal i henhold til artikel 1, stk. 3, litra a), i
direktiv 79/112/EØF (1) angives på mærkningen, om de under litra
d) til j) anførte produkter er uden skind, eller om de under litra k)
anførte produkter er med skind.
3)Foie gras
Lever af gæs eller ænder af arterne Cairina muschata eller Cairina
muschata x Anas platyrynchos, der er fodret således, at der som
følge af fedtindlejring i levercellerne opstår hypertrofi.
Dyr, som sådanne levere udtages fra, skal være helt afblødte, og
leverne skal være af ensartet farve.
Leverne skal have følgende vægt:
— andelevere skal veje mindst 300 g netto
— gåselevere skal veje mindst 400 g netto.
Artikel 1a
I denne forordning forstås ved
»Forhandling«: at opbevare eller udstille med salg for øje, tilbyde til
salg, sælge, levere samt på enhver anden måde bringe i omsætning.
»Batch«: fjerkrækød der er af samme art og type, samme klasse og
samme produktionsgang og fra samme slagteri eller opskæringsvirk-
somhed der befinder sig samme sted, og som skal inspiceres. Med
h e n b l i kp åa r t i k e l8o gb i l a gV o gV Io m f a t t e re nb a t c hk u n
færdigpakninger af samme nominelle vægtkategori.
Artikel 2
1. For at kunne markedsføres i henhold til denne forordning skal
fjerkrækroppe udbydes til salg i en af følgende former:
— delvis udtaget (»effilé«, »roped«)
— med indmad
— uden indmad.Ordet »udtaget« kan indsættes
(1) EFT nr. L 33 af 8. 2. 1979, s. 1.!M11
!M4
!B
!M7
!B
!M4
!B
!M71991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 5
2. Delvis udtagne kroppe er sådanne, hvorfra hjerte, lever, lunge, kråse,
kro og nyrer ikke er fjernet.
3. Ved alle præsentationer af fjerkrækroppe kan luft- og spiserør samt
kro forblive i kroppen, hvis hovedet ikke er fjernet.
4. Indmaden må kun omfatte følgende:
Hjerte, hals, kråse og lever samt alle andre dele, der anses som spiselige
på det marked, som produktet er beregnet for til endeligt forbrug.
Leverne skal være uden galdeblære. Kråsen skal være fri for hornlaget,
og indholdet skal være fjernet. Hjertet kan være med eller uden
hjertesæk. I tilfælde, hvor halsen stadig er forbundet med kroppen,
betragtes den ikke som indmad.
Hvis et af disse fire organer sædvanligvis ikke indgår i kroppen ved salg,
skal det angives i mærkningen, at det mangler.
Artikel 3
1. De betegnelser, hvorunder de af denne forordning omfattede
produkter sælges, jf. artikel 3, stk. 1, nr. 1, i direktiv 79/112/EØF, skal
være de i artikel 1 i nærværende forordning samt de tilsvarende udtryk
på de øvrige fællesskabssprog i bilag I angivne tilføjet en henvisning
— for hele kroppes vedkommende, til en af de i artikel 2, stk. 1,
fastsatte præsentationsformer
— for fjerkræudskæringers vedkommende, til dyrearten.
2. De i artikel 1, nr. 1 og 2, omhandlede betegnelser kan suppleres med
andre udtryk, når disse ikke i væsentlig grad vildleder forbrugeren, og
udtrykkene må især ikke kunne føre til forveksling med de produkter, der
er anført i artikel 1, nr. 1 og 2, eller de i artikel 10 omhandlede
angivelser.
Artikel 4
Andre produkter end de i artikel 1 beskrevne må kun markedsføres i
Fællesskabet under betegnelser, der ikke vildleder forbrugeren i
væsentlig grad ved at give anledning til forveksling med de produkter,
der er anført i artikel 1, eller med de i artikel 10 omhandlede angivelser.
Artikel 5
Følgende tillægsbestemmelser gælder for frosset fjerkrækød som
defineret i artikel 2, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 1906/90:
Frosset fjerkrækød, der omfattes af denne forordning, skal have en stabil
temperatur, der er konstant alle steder i produktet, på − 12 °C eller
derunder med eventuelle kortvarige temperaturstigninger på højst 3 °C.
Disse tolerancer for produktets temperatur tillades i overensstemmelse
med god opbevarings- og distributionspraksis under lokal distribution og
i udstillingsskabe i detailhandelen.
Artikel 6
1. Fjerkrækroppe og fjerkræudskæringer, der er omfattet af denne
forordning, skal opfylde følgende minimumskrav for at kunne klas-
sificeres i klasse A og B:
— hel under hensyntagen til præsentationsformen— ren, fri for synlige fremmedlegemer, snavs eller blod— fri for fremmed lugt
— fri for synlige blodpletter, undtagen sådanne som er små og ikke
iøjnefaldende!B
!M4
!B1991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 6
— fri for fremstikkende knækkede ben
— fri for svære blodudtrædninger.Fersk fjerkrækød må ikke have spor af forudgående frysning.2. For at kunne klassificeres i klasse A skal fjerkrækroppe og
-udskæringer desuden opfylde følgende kriterier:
— De skal have god kropsbygning. Kødet skal være fyldigt; brystet skal
være veludviklet, bredt, langt og kødfuldt, og lårene skal være
kødfulde. På kyllinger, ænder og kalkuner skal der være et tyndt,
regelmæssigt fedtlag på bryst, ryg og lår. På haner, høner, avlsænder
og gæs kan et tykkere fedtlag tillades. På avlsgæs skal der være et
moderat til tykt fedtlag overalt på kroppen.
— Der kan forekomme enklete (SIC! enkelte) små fjer, fjerposer og dun
(filoplumes) på bryst, lår, gump, fodled og vingespidser. Når det
drejer sig om suppehøns, avlsænder, avlskalkuner og avlsgæs, kan
enkelte sådanne rester også forekomme på andre dele.
— En vis beskadigelse, blodudtrædning og misfarvning er tilladt, hvis
den er af mindre omfang og ikke er iøjnefaldende og ikke
forekommer på bryst eller lår. Vingespidsen kan mangle. En vis
rødfarvning i vingespidser og follikler er tilladt.
— Når der er tale om frosset eller dybfrosset fjerkrækød, må der ikke
forekomme spor af frostbrand (
1), undtagen sådanne, som er
tilfældige, små og ikke iøjnefaldende, og som ikke forekommer på
bryst eller lår.
Artikel 7
1. eslutninger på grund af manglende overholdelse af artikel 1, 2 og 6
kan kun træffes for hele den batch, der er blevet kontrolleret i henhold til
denne artikel.
3. En prøve bestående af nedenstående antal enkeltprodukter som
defineret i artikel 1 udtages tilfældigt fra hvert parti for inspektion på
slagteriet, opskæringsvirksomheden, engroslageret eller detaillageret
eller i tilfælde af indførsel fra tredjelande på tidspunktet for
toldbehandlingen.
Batchstørrelsen PrøvestørrelsenTilladt antal fejlemner
I altfor artikel 1, nr.
1 (*) og 3, og artikel
6, stk. 1
12 34
100 - 500 30 5 2
501 - 3 200 50 7 3
43 200 80 10 4
(*) Tolerance inden for en art, ikke fra den ene art til den anden.!B
(1) Frostbrand: (For så vidt angår kvalitetsforringelse) er en lokal eller stedvis
irreversibel udtørring af skindet og/eller kødet, der kan vise sig somforandringer
— i den oprindelige farve (oftest blegere) og/eller
— i smag og lugt (uden smag eller harsk) og/eller
— i konsistens (tør, svampet).!
M4
!B
!M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 7
4. Ved kontrol af en batch fjerkrækød i klasse A er det samlede antal
fejlemner som er anført i kolonne 3 i stk. 3, tilladt. Fejlemnerne kan for
brystfilets vedkommende også omfatte fileter med op til 2 vægtprocent
brusk (blød brystbensspids).
Antallet af fejlemner, der ikke opfylder bestemmelserne i artikel 1, nr. 1
og 3, samt artikel 6, stk. 1, må dog ikke overstige tallene i kolonne 4 i
tabellen i stk. 3.
Med hensyn til artikel 1, nr. 3, anses et fejlemne kun for tilladt, hvis det
vejer mindst 240 g for andelevers vedkommende og mindst 385 g for
gåselevers vedkommende.
5. Ved kontrol af en batch fjerkrækød i klasse B fordobles det tilladte
antal fejlemner.
6. Hvis det kontrollerede parti bedømmes som mangelfuldt, forbyder
tilsynsorganet, at det markedsføres eller indføres, når partiet kommer fra
et tredjeland, medmindre og indtil der foreligger bevis på, at det er bragt i
overensstemmelse med artikel 1 og 6.
Artikel 8
1. Færdigpakket frosset eller lynfrosset fjerkrækød kan klassificeres i
vægtkategorier i henhold til artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr.
1906/90 i færdigpakninger, jf. artikel 2 i direktiv 76/211/EØF.
Færdigpakninger kan bestå af:
— færdigpakninger med en fjerkrækrop— færdigpakninger med en eller flere fjerkræudskæringer af samme
type og art som defineret i artikel 1.
2. Der skal på alle færdigpakninger i henhold til stk. 3 og 4 være en
angivelse af produktets vægt, dvs. den nominelle vægt, som de skal
indeholde.
3. Færdigpakninger af frosset eller lynfrosset fjerkrækød kan klas-
sificeres i kategorier nominel vægt som følger:
— kroppe:
— 1 100 g: klasser på 50 g (1 050 - 1 000 - 950 osv.),
— 1 100- 52 400 g: klasser på 100 g (1 100 - 1 200 - 1 300 etc.),
—
22 400 g: klasser om 200 g (2 400 - 2 600 - 2 800 osv.).
— udskæringer:
— 1 100 g: klasser på 50 g (1 050 - 1 000 - 950 osv.),—
21 100 g: klasser på 100 g (1 100 - 1 200 - 1 300 osv.).
4. De i stk. 1 omhandlede færdigpakninger skal laves sådan, at de
opfylder følgende krav:
— det faktiske indhold må gennemsnitligt ikke være under den
nominelle vægt
— den del af færdigpakningerne, der har en negativ afvigelse, som er
større end den negative tolerance i stk. 9, skal være tilstrækkelig lille
til, at færdigpakningspartier opfylder kravene i den i stk. 10 bestemte
kontrol
— der må ikke markedsføres færdigpakninger med en negativ afvigelse,
der er mere end dobbelt så stor som den i stk. 9 anførte negative
tolerance.
Definitionen af nominel vægt, faktisk indhold og negativ tolerance i
bilag I til direktiv 76/211/EØF finder anvendelse på denne forordning.!M4
!B
!M31991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 8
5. Med hensyn til det ansvar, der påhviler pakkerier og importører af
frosset eller dybfrosset fjerkrækød, og den kontrol, der skal udøves af de
kompetente myndigheder, anvendes punkt 4, 5 og 6 i bilag I til direktiv
76/211/EØF tilsvarende.
6. Kontrollen af færdigpakningerne udføres ved prøveudtagning og
omfatter to dele:
— en kontrol af det faktiske indhold af hver enkelt færdigpakning i
prøven
— en anden kontrol af det gennemsnitlige faktiske indhold af
færdigpakningerne i prøven.
Et parti færdigpakninger betragtes som godkendt, hvis begge resultaterne
af den todelte kontrol opfylder godkendelseskriterierne i stk. 10 og 11.
7. Et parti består af alle de færdigpakninger med samme nominelle
vægt af samme type og samme produktionsserie, som pakkes på samme
sted, og som skal kontrolleres.
Partiets faktiske størrelse begrænses til nedennævnte omfang:
— når kontrollen af færdigpakningerne foretages ved enden af
pakkelinjen, skal partiets faktiske størrelse svare til pakkelinjens
maksimale kapacitet pr. time uden begrænsning af partiets faktiske
størrelse
— i andre tilfælde begrænses partiets faktiske størrelse til maksimalt
10 000 stk. færdigpakninger.
8. Der udtages en prøve af følgende antal færdigpakninger tilfældigt fra
hvert parti, der skal kontrolleres
Partistørrelse Prøvestørrelse
100-500 30
500-3 200 5043 200 80
For partier på under 100 færdigpakninger foretages den ikke destruktive
kontrol, jf. bilag II til direktiv 76/211/EØF, hvis den finder sted, af hele
partiet.
9. For færdigpakket fjerkrækød tillades følgende negative tolerancer:
(g)
Nominel vægt, gNegativ tolerence, g
kroppe udskæringer
under 1 000 25 25
1 100 - 52 400 50
50
2 400 og derover)
100
10. Til kontrol af det faktiske indhold i hver færdigpakning i prøven
findes det tilladte mindsteindhold som færdigpakningens nominelle vægt
fratrukket den hertil svarende negative tolerance.
De færdigpakninger fra partiet, der har et faktisk indhold, der er mindre
end det tilladte mindsteindhold, benævnes fejlemner.
Det kontrollerede parti prøvepakninger godkendes eller afvises, hvis
antallet af fejlemner i prøven er under eller lig med godkendelsestallet
eller lig med eller højere end kassationstallet som følger:!M31991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 9
PartistørrelseAntal fejlemner
Godkendelsestal Kassationstal
30 2 3
50 3 480 5 6
11. Ved kontrol af det gennemsnitlige faktiske indhold godkendes et
parti færdigpakninger, hvis det gennemsnitlige faktiske indhold af de
færdigpakninger, som prøven består af, er højere end nedenstående
godkendelsestal:
PartistørrelseGodkendelsestal for gennemsnitligt faktisk
indhold
30 x2Qn − 0,503 s
50 x2Qn − 0,379 s
80 x2Qn − 0,295 s
x = gennemsnitligt faktisk indhold af færdigpakninger
Qn = færdigpakningernes nominelle indholds = standardafvigelse i partiets faktiske indhold
Standardafvigelsen skønnes som anført i punkt 2.3.2.2 i bilag II til
direktiv 76/211/EØF.
12. Så længe der i medfør af direktiv 80/181/EØF kan anvendes
supplerende angivelser, kan der ud over angivelsen af den nominelle
vægt af de færdigpakninger, som denne artikel gælder for, anføres en
supplerende angivelse.
13. I stedet for at følge bestemmelserne i stk. 2 til 12 kan erhvervs-
drivende indtil 31. december 1994 i Det Forenede Kongerige markeds-
føre færdigpakninger, som omhandlet i denne artikel, der i over-
ensstemmelse med national lov er mærket med den nominelle vægt efter
britisk standard.
Med hensyn til fjerkrækød, der føres ind i Det Forenede Kongerige fra
andre medlemsstater, og som opfylder bestemmelserne i det foregående
afsnit, foretages der kontrol ved hjælp af stikprøver og ikke ved grænsen.
Artikel 9
Benyttelsen af en af nedenstående og de tilsvarende udtryk på de øvrige
fællesskabssprog i bilag II anførte kølemetoder kan fremgå af mærk-
ningen, jf. artikel 1, stk. 3, litra a), i direktiv 79/112/EØF:
Luftkøling: køling af fjerkrækroppe i kold luft
Luftspraykøling: køling af fjerkrækroppe i kold luft blandet med
vanddis eller fintforstøvet vand (aerosol)
Neddypningskøling: køling af fjerkrækroppe i kar med vand eller med
is og vand i henhold til modstrømsprocessen som
defineret i bilag I, kapitel V , punkt 28 a) og 28 b),
til direktiv 71/118/EØF (
1)!M3
(1)EFT nr. L 55 af 8. 3. 1971, s. 23.!B1991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 10
Artikel 10
1. Til angivelse af produktionssystem, bortset fra økologisk produktion,
må der i mærkningen, jf. artikel 1, stk. 3, litra a), i direktiv 79/112/EØF,
ikke benyttes andre udtryk end nedenstående og de dertil svarende på de
øvrige EF-sprog som anført i bilag III, og under alle omstændigheder må
disse udtryk kun benyttes, hvis de tilhørende betingelser som beskrevet i
bilag IV er opfyldt:
a) »Fodret med … % …«
b) »Ekstensivt staldopdræt« (skrabe …)c) »Fritgående«d) »Frilands«e) »Frilands … opdrættet i fuld frihed«.Disse udtryk kan suppleres med angivelser for de forskellige pro-
duktionssystemers særlige karakteristika.
2. Angivelse af slagtealder eller opfedningsperiodens længde er kun
tilladt, hvis et af de i stk. 1 anførte udtryk benyttes, og kun når
kyllingerne har mindst den i bilag IV , litra b), c) eller d), anførte alder.
Denne bestemmelse gælder dog ikke for de i artikel 1, nr. 1, litra a),
fjerde led nævnte produkter.
3. Disse bestemmelser medfører ikke nogen indskrænkning af nationale
tekniske foranstaltninger, der er mere vidtgående end minimumskravene
i bilag IV , og som kun gælder for producenter i den pågældende
medlemsstat, såfremt disse foranstaltninger er forenelige med fælles-
skabsretten og i overensstemmelse med de fælles handelsnormer for
fjerkrækød.
4. De i stk. 3 omhandlede nationale foranstaltninger meddeles
Kommissionen.
5. Medlemsstaterne skal til enhver tid efter anmodning fra Kommis-
sionen give alle de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere, om de i
denne artikel omhandlede foranstaltninger er forenelige med fælles-
skabsretten og i overensstemmelse med de fælles handelsnormer for
fjerkrækød.
Artikel 11
1. Slagterier, der er autoriserede til at benytte de i artikel 10
omhandlede udtryk, registreres særligt. De fører en særskilt fortegnelse
pr. produktionssystem:
— med navn og adresse på producenter af sådanne dyr, der registreres
efter inspektion af medlemsstatens kompetente myndighed
— på anmodning af denne myndighed over antallet af dyr, som hver
producent holder, pr. produktionshold.
2. De nævnte producenter skal derefter inspiceres regelmæssigt. De
skal føre løbende fortegnelser over antallet af dyr pr. fjerkræsystem, som
endvidere viser antallet af solgte dyr og købernes navn.
3. Der foretages regelmæssig inspektion med hensyn til overholdelse af
artikel 10 og 11:
— på bedrifter: mindst én gang pr. produktionshold— på foderstoffabrikker: mindst én analyse pr. foderblanding og i hvert
fald mindst én gang om året
— på slagterier: mindst fire gange om året!B
!M4
!B
!M4
!B1991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 11
— på rugerier: mindst én gang om året for de i artikel 10, stk. 1, litra d)
og e), omhandlede produktionssystemer.
4. Den enkelte medlemsstat tilsender inden den 1. juli 1991 de øvrige
medlemsstater og Kommissionen en liste over autoriserede slagterier, der
er registreret i henhold til stk. 1, med navn, adresse og det tildelte
nummer for hvert slagteri. Eventuelle ændringer af listen meddeles til de
øvrige medlemsstater og Kommissionen i begyndelsen af hvert kvartal i
kalenderåret.
Artikel 12
Når det drejer sig om tilsyn med angivelsen af benyttet produktions-
system som omhandlet i artikel 5, stk. 6, andet afsnit, i forordning (EØF)
nr. 1906/90, skal de af medlemsstaten udpegede organer opfylde
kriterierne i europæisk standard nr. EN/45011 af 26. juni 1986 og skal
som sådanne autoriseres af den berørte medlemsstats kompetente
myndigheder og være under deres tilsyn.
Artikel 13
Fjerkrækød, der indføres fra tredjelande, kan også forsynes med en eller
flere af de valgfri angivelser i artikel 9 og 10, hvis det ledsages af et
certifikat udstedt af oprindelseslandets kompetente myndighed, der
attesterer, at de pågældende produkter er i overensstemmelse med de
relevante bestemmelser i denne forordning.
På et tredjelands anmodning til Kommissionen opstiller denne en liste
over sådanne myndigheder.
Artikel 14
De i denne forordning omhandlede produktbetegnelser og andre udtryk
angives
— ved salg til den endelige forbruger: på et sprog, som er letforståeligt
for køberen, jf. artikel 14 i direktiv 79/112/EØF i den medlemsstat,
hvor salget finder sted; dette hindrer ikke, at de nævnte oplysninger
kan anføres på flere sprog
— i andre tilfælde: på et eller flere EF-sprog.
Artikel 14a
1. Uden at dette berører stk. 6 og 10, må frosne og dybfrosne kyllinger,
når de er genstand for erhvervsvirksomhed eller handel, kun forhandles
inden for EF , hvis vandindholdet ikke overstiger den teknisk uundgåelige
værdi, der bestemmes efter analysemetoden i bilag V (afdrypnings-
metode) eller bilag VI (kemisk metode).
2. De kompetente myndigheder, som er udpeget af hver enkelt
medlemsstat, påser, at slagterierne træffer alle fornødne foranstaltninger
til at efterkomme stk. 1 og navnlig, at
— der udtages prøver til kontrol af vandoptagelsen under køling og
vandindholdet i frosne og dybfrosne kyllinger
— kontrolresultaterne optegnes og opbevares i et år— hver batch mærkes på en sådan måde, at produktionsdatoen kan
bestemmes; dette batchmærke skal fremgå af produktionsprotokol-
len.
3. Der foretages på slagterierne regelmæssig kontrol af vandoptagelsen
i henhold til bilag VII eller kontrol i henhold til bilag V mindst en gang
for hver arbejdsperiode på fire timer.
Når den således konstaterede vandoptagelse overstiger den optagelse, der
— under hensyntagen til den vandoptagelse, der finder sted under den
del af behandlingen af fjerkræet, som ikke er omfattet af kontrollen — er
forenelig med det samlede vandindhold, der er tilladt i henhold til denne!B
!M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 12
forordning, og under alle omstændigheder, når vandoptagelsen overstiger
de i bilag VII, punkt 9, eller i bilag V , punkt 7, anførte værdier, skal
slagteriet straks foretage de nødvendige tekniske ændringer af det
system, efter hvilket behandlingen finder sted.
4. I alle de tilfælde, der omhandles i stk. 3, andet afsnit, og i hvert fald
mindst en gang "M8hver anden måned 3foretages kontrollen af
vandindholdet, jf. stk. 1, ved prøveudtagning af frosne og dybfrosne
kyllinger på hvert slagteri i henhold til bilag V eller VI efter den
kompetente myndigheds valg. Kontrollen omfatter ikke fjerkrækroppe,
for hvis vedkommende det over for myndigheden godtgøres, at de
udelukkende er beregnet til udførsel.
5. Kontrollen i henhold til stk. 3 og 4 foretages af eller under tilsyn af
de kompetente myndigheder. De kompetente myndigheder kan i særlige
tilfælde anvende bestemmelserne i stk. 3 og navnlig i bilag VII, punkt 1
og 9, samt i stk. 4 mere strikt over for et givet slagteri, såfremt dette
måtte vise sig nødvendigt for at sikre, at det samlede vandindhold, som er
tilladt efter denne forordning, overholdes.
I tilfælde, hvor en batch frosne eller dybfrosne kyllinger ikke anses at
være i overensstemmelse med denne forordning, genoptager de først
kontrollen med den minimumshyppighed, der er nævnt i stk. 4, når tre på
hinanden følgende kontroller i overensstemmelse med bilag V eller VI,
der gennemføres på prøveudtagninger fra tre forskellige produktionsdage
i løbet af højst fire uger, har vist negative resultater. Omkostningerne ved
denne kontrol bæres af slagteriet.
6. Såfremt resultatet af den kontrol, som er omhandlet i stk. 4, viser en
værdi, der ligger over de tilladte grænser, anses den pågældende batch
for ikke at være i overensstemmelse med denne forordning. I så fald kan
det pågældende slagteri imidlertid anmode om, at der foretages en
modanalyse efter en metode, som vælges af medlemsstatens kompetente
myndighed.
7. Hvis den pågældende batch — eventuelt efter en sådan modanalyse
— ikke anses for at være i overensstemmelse med denne forordning,
træffer myndigheden passende forholdsregler, således at denne batch kun
kan forhandles i EF på betingelse af, at såvel enkeltpakninger som
samlepakninger af de pågældende fjerkrækroppe under myndighedens
tilsyn mærkes af slagteriet med en bandarole eller en etiket med mindst
en af nedenstående påskrifter med store, røde bogstaver:
»Contenido en agua superior al limite CEE«
»Vandindhold overstiger EØF-Normen«
»Wassergehalt über dem EWG-Höchstwert«
»Περιεκτικ/omikronacuteτητα σε νερ/omikronacute ανώτερη τ/omikronυ /omikronρί/omikronυ Ε/OmikronΚ «
»Water content exceeds EEC limit«
»Teneur en eau supérieure à la limite CEE«
»Tenore d’acqua superiore al limite CEE«
»Watergehalte hoger dan het EEG-maximum«
»Teor de água superior ao limite CEE«
»Vesipitoisuus ylittää ETY -normin«
»Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom EEG«.!M4
!M8
!M4
!M61991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 13
!M4
Den i første afsnit omhandlede batch forbliver under myndighedens
tilsyn, indtil den anvendes ifølge dette stykke eller afsættes på anden
måde. Hvis det over for myndigheden godtgøres, at den i første afsnit
omhandlede batch skal udføres, træffer myndigheden alle fornødne
forholdsregler til at forhindre, at den pågældende batch forhandles i EF.
Påskrifterne efter første afsnit skal anbringes på et iøjnefaldende sted, så
de er klart synlige, let læselige og uudslettelige. De må på ingen måde
skjules, tilsløres eller brydes af andre påskrifter, billeder eller tegninger.
Bogstaverne skal være mindst 1 cm høje på enkeltpakninger og 2 cm
høje på samlepakninger.
8. Bestemmelsesmedlemsstaten kan, hvis der er alvorlig grund til at
nære mistanke om uregelmæssigheder, foretage stikprøvekontrol af
frosne og dybfrosne kyllinger uden forskelsbehandling for at kontrollere,
om en sending opfylder kravene i denne artikel.
9. Kontrol efter stk. 8 foretages på varernes bestemmelsessted eller et
andet passende sted, forudsat at sidstnævnte sted ikke er beliggende ved
grænsen, og at valget heraf i mindst muligt omfang påvirker varernes
transportrute, således at de kan gå videre til bestemmelsesstedet på
normal måde, når prøven er udtaget. De pågældende produkter må dog
ikke sælges til den endelige forbruger, før resultatet af kontrollen
foreligger.
Kontrollen skal foretages hurtigst muligt, således at varernes markeds-
føring ikke sinkes unødigt, og således at der ikke opstår forsinkelser, der
kan påvirke deres kvalitet. Resultaterne af sådan kontrol og eventuelle
senere beslutninger samt årsagen til, at de er truffet, meddeles afsender,
modtager eller deres repræsentant senest to arbejdsdage efter prøveud-
tagningen.
Beslutninger truffet af den kompetente myndighed i bestemmelses-
medlemsstaten og årsagen til, at de er truffet, meddeles den kompetente
myndighed i afsendermedlemsstaten.
Hvis afsender eller dennes repræsentant anmoder derom, skal sådanne
beslutninger og årsagerne hertil meddeles vedkommende skriftligt tillige
med nærmere oplysninger om de retsmidler, han efter gældende ret i
bestemmelsesmedlemsstaten har adgang til, herunder klageform og
klagefrister.
10. Hvis resultatet af den i stk. 8 omhandlede kontrol viser, at de tilladte
grænser er overskredet, kan den, der der råder over den pågældende
batch, anmode om, at der foretages en modanalyse ved benyttelse af en
metode efter hans valg på et af de referencelaboratorier, der er anført i
bilag VIII, eller på et andet laboratorium, der af de kompetente
myndigheder er godkendt til dette formål. Udgifter i forbindelse med
modanalyser afholdes af den, der råder over batchen. Referencelabora-
toriernes opgaver og beføjelser er anført i bilag IX.
11. Hvis det efter kontrol foretaget i henhold til stk. 8 og 9 og i givet fald
efter en modanalyse konstateres, at de frosne eller dybfrosne kyllinger
ikke er i overensstemmelse med denne artikel, anvender bestemmelses-
medlemsstatens kompetente myndighed den fremgangsmåde, der er
fastsat i stk. 7.
12. I de i stk. 10 og 11 omhandlede tilfælde sætter den kompetente
myndighed i bestemmelsesmedlemsstaten sig straks i forbindelse med
den kompetente myndighed i afsendermedlemsstaten. Sidstnævnte
myndighed træffer de nødvendige foranstaltninger og meddeler myndig-
heden i førstnævnte medlemsstat, hvilken kontrol der er udført, og hvilke
beslutninger der er truffet samt årsagen til disse.
Hvis kontrol efter stk. 8 og 10 viser gentagne uregelmæssigheder, eller
hvis kontrol efter forsendelsesmedlemsstatens opfattelse udføres uden
tilstrækkelig berettigelse, underretter de kompetente myndigheder i de
berørte bestemmelsesmedlemsstater Kommissionen herom.1991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 14
Kommissionen kan med henblik på ensartet anvendelse af denne
forordning eller efter anmodning fra den kompetente myndighed i
bestemmelsesmedlemsstaten under hensyn til arten af overtrædelserne:
— sende et hold sagkyndige til den pågældende virksomhed og sammen
med de kompetente nationale myndigheder foretage inspektion på
stedet, eller
— anmode afsendermedlemsstatens kompetente myndighed om at øge
antallet af prøver af den pågældende virksomheds produktion og om
nødvendigt pålægge sanktioner i henhold til artikel 10 i forordning
(EØF) nr. 1906/90.
Kommissionen underretter medlemsstaterne om de resultater, den
kommer til. Medlemsstater, på hvis område der foretages inspektion,
yder de sagkyndige al fornøden bistand ved udøvelsen af deres hverv.
Indtil Kommissionens konklusioner foreligger, skal afsendermedlems-
staten efter anmodning fra bestemmelsesmedlemsstaten skærpe kon-
trollen med produkter fra den pågældende virksomhed.
Hvis der træffe foranstaltninger for at imødegå gentagne uregelmæs-
sigheder fra en virksomheds side, pålægger Kommissionen den
pågældende virksomhed at afholde udgifterne i forbindelse med
anvendelsen af leddene i tredje afsnit.
12a. Medlemsstaternes kompetente myndigheder underretter straks det
respektive referencelaboratorium om resultaterne af den kontrol, der
foretages af dem eller under deres tilsyn.
De nationale referencelaboratorier fremsender hver sjette måned disse
data til EF-referencelaboratoriet til nærmere evaluering og drøftelse med
de nationale referencelaboratorier mindst én gang om året. Resultaterne
skal forelægges forvaltningskomitéen til drøftelse i overensstemmelse
med artikel 18 i forordning (EØF) nr. 2777/75.
13. Medlemsstaterne vedtager de praktiske foranstaltninger med henblik
på den kontrol, som omhandles i denne artikel. De giver inden den 1.
november 1993 de øvrige medlemsstater og Kommissionen meddelelse
om disse foranstaltninger. De øvrige medlemsstater og Kommissionen
underrettes straks om relevante ændringer.
14. Fællesskabet yder finansiel støtte til EF-referencelaboratoriet »Het
Spelderholt« Centre for Poultry Research and Information Services,
Beekbergen, Nederlandene, op til højst 75 000 ECU i en periode på tre år
til udførelsen af de i bilag IX, punkt 1, omhandlede opgaver.
Den finansielle støtte udbetales til referencelaboratoriet i overensstem-
melse med en kontrakt, som Kommissionen på Det Europæiske
Fællesskabs vegne indgår med det pågældende laboratorium.
Generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug bemyndiges til
at underskrive kontrakten på Kommissionens vegne.
Artikel 15
Denne forordning træder i kraft den 20. juni 1991.
Den anvendes fra den 1. juli 1991.Artikel 8 anvendes fra den 1. marts 1992 for indførsel fra tredjelande.Indtil
"M2den 31. marts 1992 3kan erhvervsdrivende imidlertid
pakke produkter, der er omfattet af denne forordning, i pakkemateriale
med de angivelser, der er fastsat i EF-bestemmelser eller national
lovgivning, som var gældende, før denne forordning trådte i kraft.
Sådanne produkter kan da markedsføres indtil den 31. december 1992.!M4
!M8
!M4
!M5
!M11991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 15
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat.!B1991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 16
BILAG 1
ARTIKEL 1.1 — DEFINITION AF FJERKRÆKROPPE
E F D DK ESP GR I NL P "M6FIN3"M6SE3
1. Chicken,
broilerPoulet (de
chair)Hähnchen,
"M6Mast-
huhn3Kylling, slagte-
kyllingPollo (de carne) Κ/omikronτ/omikronacuteπ/omikronυλ/omikron
Πετειν/omikronί καικ/omikronacuteτες (κρεα-
τ/omikronπαρα γωγήςPollo, »Broiler« Kuiken, braad-
kuikenFrango Broileri Kyckling, slakt-
kyckling (broi-ler)
1. Cock, hen, cas-
serole, or boil-ing fowlCoq, poule (à
bouillir)Suppenhuhn Hane, høne,
suppehøneGallo, gallina Πετειν/omikronί και
κ/omikronacuteτες (για/betatwoράσιµ/omikron)Gallo, gallina
Pollame dabrodoHaan, hen,
soepkip ofstoofkipGalo, galinha Kukko, kana Tupp, höna,
gryt- eller kok-höna
1. Capon Chapon Kapaun Kapun Capón Καπ/omikronacuteνια Cappone Kapoen Capão, Chapon (syöt-
tökukko)Kapun
2. Poussin,
CoqueletPoussin, coque-
letStubenküken Poussin, Coq-
ueletPolluelo Νε/omikronσσ/omikronacuteς,πε-
τεινάριGalletto Piepkuiken franguitos Kananpoika,
kukonpoikaPoussin, Coque-
let
1. (Y oung) turkey Dindonneau,
(jeune) dinde(Junge) Pute,
(Junger) Trut-
hahn(Mini) kalkun Pavo (joven) ( Νεαρ/omikronί) γά-
λ/omikronι και γαλ/omikron-
π/omikronύλες(Giovane) tac-
chino(Jonge) kalkoen Peru (Nuori) kalkku-
na(Ung) kalkon
1. Turkey Dinde (à bouil-
lir)Pute, Truthahn Avlskalkun Pavo Γάλ/omikronι και γα-
λ/omikronπ/omikronύλεςTacchino/a Kalkoen Peru adulto Kalkkuna Kalkon
1. (Y oung) duck,
duckling,
(Y oung) Mus-covy duck(Y oung) Mulard
duck(Jeune) canard,
caneton, (jeune)
canard de bar-barie (jeune)canard mulardFrühmastente,
Jungente, (Jun-
ge) Barbarieen-te (
1) (Junge)
Mulardente(Ung) and
(Ung) berberie-
and (Ung) mu-lardandPato (joven o
anadino), pato
de Berbería(joven), Patocruzado (joven)(Νεαρές) πά-
πιες ή παπά-
κια,(νεαρές)πάπιες /betatwoαρ-/betatwoαρίας,(νεα-
ρές) πάπιες
mulard(Giovane) Ana-
tra (Giovane)
Anatra muta(Giovane) Ana-tra »mulard«(Jonge) eend
(Jonge) Barba-
rijse eend (Jon-ge) MulardeendPato, pato Bar-
bary, Pato Mu-
lard(Nuori) ankka,
(Nuori) myski-
ankka(Ung) anka, an-
kunge, (ung)
mulardand (ung)myskand
1. Duck, Muscovy
duck, Mulard
duckCanard, canard
de Barbarie (à
bouillir), canard
mulard (àbouillir)Ente, Barbarie-
ente (
1) Mular-
denteAvlsand Berbe-
rieand Mular-
dandPato, pato de
Berbería Pato
cruzadoΠάπιες,πά-
πιες /betatwoαρ/betatwoα-
ρίας πάπιες
mulardAnatra Anatra
muta Anatra
»mulard«Eend Barbarijse
eend
»Mulard«-eendPato adulto,
pato adulto
Barbary, pato
adulto MulardAnkka, mys-
kiankkaAnka, mular-
dand, myskand!M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 17
E F D DK ESP GR I NL P "M6FIN3"M6SE3
1. (Y oung) goose,
gosling(Jeune) oie ou
oisonFrühmastgans,
(Junge) Gans,
"M6Jung-
mastgans 3(Ung) gås Oca (joven),
ansarón(Νεαρές) /khiή-
νες ή /khiηνάκια(Giovane) oca (Jonge) gans Ganso (Nuori) hanhi (Ung) gås, gå-
sunge
1. Goose Oie Gans Avlsgås Oca /Khiήνες Oca Gans Ganso adulto Hanhi Gås
1. (Y oung) guinea
fowl(Jeune) pintade
Pintadeau(Junges) Perl-
huhn(Ung) perlehø-
nePintada (joven) ( Νεαρές)
φραγκ/omikronacuteκ/omikronτες(Giovane) fa-
raona(Jonge) parel-
hoenPintada (Nuori) helmi-
kana(Ung) pärlhöna
1. Guinea fowl Pintade Perlhuhn Avlsperlehøne Pintada Φραγκ/omikronacuteκ/omikronτες Faraona Parelhoen Pintada adulta Helmikana Pärlhöna
(1) Betegnelsen »Flugente« kan dog fortsat anvendes indtil den 31. december 1995.
ARTIKEL 1.2 — DEFINITION AF FJERKRÆUDSKÆRINGER
E F D DK ESP GR I NL P "M6FIN3"M6SE3
a) Half Demi ou moitié Hälfte oder
halbesHalvt Medio Μισά Metà Helft Metade Puolikas Halva
b) Quarter Quart (V order-, Hin-
ter-) ViertelKvart Cuarto Τεταρτηµ/omikronacuteρια Quarto Kwart Quarto Neljännes Kvart
c) Unseparated
leg quartersQuarts posté-
rieurs non sé-parésHinterviertel
am StückSammenhæn-
gend e lårstyk-kerCuartos trase-
ros unidosΑδια/khiώριστα
τεταρτηµ/omikronacuteριαπ/omikronδιώνCosciotto Niet-geschei-
den achter-kwartenQuartos de
coxa não sepa-radosTakaneljännes Bakdelspart
d) Breast Poitrine, blanc
ou filet sur osBrust, halbe
Brust, halbierte
BrustBryst Pechuga Στήθ/omikronς Petto con osso Borst Peito Rinta Bröst
e) Leg Cuisse Schenkel, Keu-
leHelt lår Muslo y con-
tramusloΠ/omikronacuteδι Coscia Hele poot, hele
dijPerna inteira Koipi-reisi Klubba!
M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 18
E F D DK ESP GR I NL P "M6FIN3"M6SE3
f) Chicken leg
with a portionof the backCuisse de pou-
let avec uneportion du dosHähnchen-
schenkel mitRückenstück,
"
M6Hühner-
keule mit Rük-kenstück 3Kyllingelår
med en del afryggenCuarto trasero
de polloΠ/omikronacuteδι απ/omikronacute κ/omikron-
τ/omikronacuteπ/omikronυλ/omikron µεένα κ/omikronµµάτι
της ρά/khiηςCoscetta Poot/dij met
rugdeel (bout)Perna inteira de
frango comuma porção do
dorsoKoipi-reisi, jos-
sa selkäosaKycklingklubba
med del avryggben
g) Thigh Haut de cuisse Oberschenkel,
OberkeuleOverlår Contramuslo Μηρ/omikronacuteς (µπ/omikronύ-
τι)Sovraccoscia Bovenpoot, bo-
vendijCoxa Reisi Lår
h) Drumstick Pilon Unterschenkel,
UnterkeuleUnderlår Muslo Κνήµη Fuso Onderpoot, on-
derdij (Drums-tick)Perna Koipi Ben
i) Wing Aile Flügel Vinge Ala Φτερ/omikronύγα Ala Vleugel Asa Siipi Vinge
j) Unseparated
wingsAiles non sépa-
réesBeide Flügel,
ungetrenntSammenhæn-
gend e vingerAlas unidas Αδια/khiώριστες
φτερ/omikronύγεςAli non separa-
teNiet-geschei-
den vleugelsAsas não sepa-
radasSiivet kiini toi-
sissaanSammanhäng-
and e vingar
k) Breast fillet Filet de poi-
trine, blanc, fi-let, noixBrustfilet, Filet
aus der Brust,
"
M6Filet3Brystfilet Filete de pe-
chugaΦιλέτ/omikron στή-
θ/omikronυςFiletto, fesa
(tacchino)Borstfilet Carne de peito Rintafile’ Bröstfilé
l) Breast fillet
with wishboneFilet de poitrine
avec claviculeBrustfilet mit
SchlüsselbeinBrystfilet med
ønskebenFilete de pe-
chuga con cla-
vículaΦιλέτ/omikron στή-
θ/omikronυς µε κλει-
δ/omikronκ/omikronacuteκαλ/omikronPetto (con for-
cella), fesa (con
forcellaBorstfilet met
vorkbeenCarne de peito
com fúrculaRintafile’ solis-
luineenBröstfilé med
nyckelben
m) Magret, mai-
gretMagret, mai-
gretMagret, Mai-
gretMagret, maig-
retMagret, mai-
gretMaigret,
magretMagret, mai-
gretMagret Magret, mai-
gretMagret, maig-
retMagret, maigret!M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 19
BILAG 1 A
Snit, der adskiller lår/ben og ryg
— afgrænsning af hofteleddet
Snit, der adskiller lår og underlår— afgrænsning af knæleddet
!M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 20
BILAG II
ARTIKEL 9 — KØLEMETODER
E F D DK ESP GR I NL PT "M6FIN3"M6SE3
1. Air chilling Refroidisse-
ment à l’airLuftkühlung Luftkøling Refrigeración
por aireΨύ/ksiη µε αέρα Raffreddamen-
to ad ariaLuchtkoeling Refrigeração
por ventilaçãoIlmajäähdytys Luftkylning
2. Air spray chil-
lingRefroidisse-
ment par asper-
sion ventiléeLuft-Sprühküh-
lun gLuftspraykøling Refrigeración
por aspersión
ventiladaΨύ/ksiη µε ψε-
κασµ/omikronacuteRaffreddamen-
to per aspersio-
ne e ventilazio-
neLucht-sproei-
koelingRefrigeração
por aspersão e
ventilaçãoIlmasprayjääh-
dytysEvaporativ kyl-
ning
3. Immersion
chillingRefroidisse-
ment par im-
mersionGegenstrom-
Tauchkühlun gNeddypnings-
kølingRefrigeración
por immersiónΨύ/ksiη µε /betatwoύθι-
σηRaffreddamen-
to per immer-
sioneDompelkoeling Refrigeração
por imersãoVesijäähdytys Vattenkylning!B1991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 21
BILAG III
ARTIKEL 10.1 — PRODUKTIONSSYSTEM
E F D DK ESP GR I NL P "M6FIN3"M6SE3
a) Fed with … %
of …
Oats fed gooseAlimenté avec
… % de …
Oie nourrie à
l’avoineMast mit … %
…
HafermastgansFodret med …
%…
Havrefodret gåsAlimentado con
…%
Oca engordada
con avenaΈ/khiει τραφεί
µ ε…%…
/Khiήνα π/omikronυ πα-
/khiαίνεται µε/betatwoρώµηAlimentato con
il … % di …
Oca ingrassata
con avenaGevoed met …
%…
Met haver vet-
gemeste gansAlimentado
com … % de …
Ganso engor-
dado com aveiaRuokittu … %
…
Kauralla ruo-
kittu hanhiUtfodrad med
…%…
Havreutfodrad
gås
b) Extensive in-
door (barn-
reared)Élevé à l’inté-
rieur: système
extensifExtensive Bo-
denhaltungExtensivt stal-
dopdræt (skra-
be…)Sistema exten-
sivo en galline-
roΕκτατικής
εκτρ/omikronφήςEstensivo al
copertoScharrel …
binnengehou-
denProdução ex-
tensiva em in-
teriorLaajaperäinen
sisäkasvatusExtensivt upp-
född inomhus
c) Free range Sortant à l’ex-
térieurAuslaufhaltung Fritgående Gallinero con
salida libreΕλεύθερης
/betatwo/omikronσκήςAll’aperto Scharrel … met
uitloopProdução em
semiliberdadeUlkoilumahdol-
lisuusTillgång till
utomhusvistelse
d) Traditional free
rangeFermier-élevé
en plein airBäuerliche
AuslaufhaltungFrilands … Granja al aire
libre"
C2Πτην/omikron-
τρ/omikronφεί/omikron πα-
ραδ/omikronσιακά
ελεύθερης /betatwo/omikron-σκής3Rurale all’aper-
toBoerenscharrel
… met uitloop
Hoeve … met
uitloopProdução ao ar
livreUlkoiluvapaus Traditionell
utomhusvistelse
e) Free-range —
total freedomFermier-élevé
en libertéBäuerliche
FreilandhaltungFrilands … op-
drættet i fuld
frihedGranja de cría
en libertadΠτην/omikronτρ/omikronφεί/omikron
απερι/omikronacuteριστης
τρ/omikronφήςRurale in liber-
tàBoerenscharrel
… met vrije
uitloop Hoeve… met vrijeuitloopProdução em
liberdadeVapaa kasvatus Uppfödd i full
frihet!
M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 22
BILAG IV
a) Fodertype
Der må kun henvises til følgende særlige fodringsingredienser, hvis
— der for korns vedkommende indgår mindst 65 vægtprocent korn i den
foderblanding, der gives i det meste af opfedningsperioden, og som højstomfatter 15 % biprodukter af korn. Hvis der henvises til en særligkornart, skal denne indgå som mindst 35 % af foderblandingen og som
mindst 50 % for majs’ vedkommende
— der for bælgplanters og grønsagers vedkommende indgår mindst 5
vægtprocent bælgplanter eller grønsager i den foderblanding, der gives idet meste af opfedningsperioden
— der for mejeriprodukters vedkommende indgår mindst 5 vægtprocent
mejeriprodukter i den foderblanding, der gives ved slutfedning.
Udtrykket havrefodret gås kan dog benyttes, hvis gåsen under slutfedningen
på tre uger fodres med mindst 500 g havre om dagen.
b) Ekstensivt staldopdræt (skrabe …)
Dette udtryk må kun benyttes, hvis
— belægningsgraden pr. m
2gulvareal ikke er over henholdsvis
— kyllinger: 12 dyr, dog højst 25 kg levendevægt— ænder, perlehøns, kalkuner: 25 kg levendevægt— gæs: 15 kg levendevægt
— dyrene slagtes i en alder af henholdsvis
— kyllinger: 56 dage eller derover— kalkuner: 70 dage eller derover
— gæs: 112 dage eller derover
— pekingænder: 49 dage eller derover— berberieænder: 70 dage eller derover for hundyrs vedkommende, 84
dage eller derover for handyrs vedkommende
— mulardænder (hundyr): 65 dage eller derover— perlehøns: 82 dage eller derover
— unggæs: 60 dage eller derover.
c) Fritgående
Dette udtryk må kun benyttes, hvis
— belægningsgraden og slagtealderen er som fastsat i punkt b), undtagen
for kyllinger, hvor belægningsgraden kan sættes op til 13, dog højst27,5 kg levendevægt pr. m
2, og kapuner, hvor belægningsgraden højst må
være 7,5 pr. m2, dog højst 27,5 kg levendevægt pr. m2
— dyrene i mindst halvdelen af deres levetid dagen igennem har haft
adgang til udendørs løbegårde omfattende et hovedsagelig plantedækketareal på mindst
—1 m
2pr. kylling eller perlehøne
—2 m2pr. and eller kapun.
—3 m2pr. kalkun eller gås.
Til perlehøns kan udendørs løbegårde erstattes af en voliere med et
gulvareal, der er mindst det samme som husets, og som har en højde på
mindst 2 m. Der forefindes pinde af en længde på mindst 10 cm pr. dyr,
set samlet (hus og voliere).
— foderblandingen, der gives vet slutfedning, indeholder mindst 70 % korn!M4
!M11
!M4
!M9
!M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 23
— fjerkræhuset har ind- og udgangshuller, der tilsammen er 4 m lange pr.
100 m2husareal.
d) Frilands
Dette udtryk må kun benyttes, hvis
— belægningsgraden pr. m2gulvareal ikke er over henholdsvis
— kyllinger: 12 dyr, dog højst 25 kg levendevægt; i mobile huse, hvis
gulvareal ikke overstiger 150 m2og som også er åbne om natten,
kan belægningsgraden dog forøges til 20, men højst 40 kglevendevægt pr. m
2
— kapuner: 6,25 (indtil en alder på 91 dage: 12) dyr, dog højst 35 kg
levendevægt
— berberieænder og pekingænder: 8 handyr, dog højst 35 kg leven-
devægt 10 hundyr, dog højst 25 kg levendevægt
— mulardænder: 8 dyr, dog højst 35 kg levendevægt
— perlehøns: 13 dyr; dog højst 23 kg levendevægt— kalkuner: 6,25 (indtil en alder på 7 uger: 10) dyr, dog højst 35 kg
levendevægt
— gæs: 5 (indtil en alder på 6 uger: 10) dyr; 3 dyr i de sidste 3
opfedningsuger, hvis de holdes i indelukke, dog højst 30 kg
levendevægt
— det samlede nytteareal i fjerkræhuse på et enkelt produktionssted ikke er
over 1 600 m
2
— det enkelte fjerkræhus højst rummer
— 4 800 kyllinger
— 5 000 perlehøns
— 4 000 berberieænder (hundyr) eller pekingænder (hundyr) eller
3 200 berberieænder (handyr) eller pekingænder (handyr) eller3 200 mulardænder
— 2 500 kapuner, gæs og kalkuner
— fjerkræhuset har ind- og udgangshuller, der tilsammen er 4 m lange pr.
100 m
2husareal
— dyrene dagen igennem har haft adgang til udendørs løbegårde fra en
alder af henholdsvis
— seks uger for kyllinger og kapuner
— otte uger for ænder, gæs, perlehøns og kalkuner
— de udendørs løbegårde omfatter et hovedsagelig plantedækket areal på
mindst
—2 m2pr. kylling, berberieand eller pekingand eller perlehøne
—3 m2pr. mulardand
—4 m2pr. kapun fra 92. dagen (2 m2indtil 91. dagen)
—6 m2pr. kalkun
—1 0 m2pr. gås.
Til perlehøns kan udendørs løbegårde erstattes af en voliere med et
gulvareal, der er mindst det dobbelte af husets, og som har en højde påmindst 2 m. Der forefindes pinde af en længde på mindst 10 cm pr. dyr,set samlet (hus og voliere).
— de opfedede dyr er af en race, der er anerkendt som langsomtvoksende— den foderblanding, der bruges ved opfedningen, indeholder mindst 70 %
korn
— dyrene slagtes i en mindstealder af henholdsvis
— kyllinger: 81 dage— kapuner: 150 dage
— pekingænder: 49 dage!
M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 24
— berberieænder (hundyr): 70 dage
— berberieænder (handyr): 84 dage— mulardænder: 92 dage
— perlehøns: 94 dage
— kalkuner og stegegæs: 140 dage— gæs til fremstilling af »foie gras« og »magret«: 95 dage
— unggæs: 60 dage
— slutfodringen i indelukke ikke overstiger
— for kyllinger på over 90 dage: 15 dage
— kapuner: 4 uger.— for gæs og mulardænder til fremstilling af »foie gras« og »magret«
på over 70 dage: 4 uger.
e) Frilands … opdrættet i fuld frihed
Dette udtryk må kun benyttes, hvis kravene i litra d) er opfyldt, idet dyrene
dog skal have adgang dagen igennem til udendørs løbegårde på et ubegrænsetareal.!
M4
!M11
!M4
!M9
!M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 25
BILAG V
BESTEMMELSE AF V ANDTAB VED OPTØNING
(afdrypningstest)
1. Formål og anvendelsesområde
Denne metode anvendes til bestemmelse af den mængde vand, der afgives af
frosne eller dybfrosne kyllinger under optøningen. Dersom dette afdryp-ningstab, udtrykt i procent af kroppens vægt, herunder alt spiseligt
slagteaffald, som emballagen indeholder, overstiger den under punkt 7
fastsatte grænseværdi, anses kroppen for at have optaget en for storvandmængde under behandlingen.
2. Definition
Afdrypningstabet som bestemt ved denne metode udtrykkes som en
vægtprocent af den samlede vægt af den frosne eller dybfrosne krop,herunder det spiselige indmad.
3. Princip
Den frosne eller dybfrosne krop, herunder det eventuelt tilstedeværende
spiselige indmad, optøs under kontrollerede forhold, som gør det muligt at
beregne vægten af det afdryppede vand.
4. Apparatur
4.1. Vægt, som er i stand til at veje op til 5 kg med mindst 1 grams nøjagtighed.
4.2. Plastposer, som er tiltrækkeligt store til at rumme kroppen, og som er
udstyret med en anordning til forsvarlig fastgørelse af poserne.
4.3. Termostatisk kontrolleret vandkar med udstyr, som kan rumme kroppe som
beskrevet under 5.5 og 5.6. Vandkarret skal rumme en vandmængde, der erlig med mindst otte gange rumfanget af det fjerkræ, som skal kontrolleres,
og hvori vandtemperaturen kan holdes på 42 °C ± 2 °C.
4.4. Filtrerpapir eller andet sugende papir.
5. Fremgangsmåde
5.1. 20 kroppe udtages stikprøvevis af det parti fjerkræ, der skal kontrolleres.
Indtil kroppene kan undersøges som beskrevet under 5.2. til 5.11, opbevares
de ved en temperatur på højst − 18 °C.
5.2. Emballagens yderside aftørres, således at vedhængende is og vand fjernes.
Emballagen og dens indhold vejes, og vægten afrundes til nærmeste hele
gram; denne vægt betegnes M
0.
5.3. Kroppen såvel som eventuelt spiseligt indmad, der sælges sammen med
kroppen, tages ud af den ydre emballage. Emballagen tørres og vejes, idet
dens vægt afrundes til nærmeste hele gram; denne vægt betegnes M 1.
5.4. Vægten af den frosne krop plus indmad beregnes ved at trække M 1fra M 0.
5.5. Med den åbne bughule nedad anbringes kroppen tillige med indmaden i den
nedre og lukkede del af en solid, vandtæt plastpose. Posen skal være langnok til, at den kan fastgøres forsvarligt, når den ligger i karret, men må ikkevære unødigt bred, så kroppen kan vende rundt fra den lodrette stilling.
5.6. Den del af posen, som indeholder kroppen og det spiselige indmad,
nedsænkes fuldstændigt i et kar med vand og skal være åben, så mest muligluft slipper ud. Den anbringes lodret og holdes i denne stilling, om
nødvendigt ved hjælp af styrestænger eller vægtbelastning i posen, således
at vandet fra karret ikke kan trænge ind. Poserne må ikke kunne berørehinanden.
5.7. Posen forbliver i vandkarret ved en stadig temperatur på 42 °C ± 2 °C, idet
den skvulpes heri eller vandet omrøres kontinuerligt, indtil kroppenscentrumstemperatur (den dybeste del af brystmusklen tæt ved brystbenet ikyllinger uden indmad og midten af indmaden i kyllinger med indmad) er
mindst 4 °C målt i to tilfældigt udvalgte kroppe. Kroppene bør kun blive i
vandkarret, indtil de har en centrumstemperatur på 4 °C. Den krævedenedsænkningsperiode for kroppe opbevaret ved − 18 °C er som følger:!
M4
!C4
!M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 26
Vægtklasse (g)Vægt af krop +
indmad (g)Vejledende nedsækningstid i minutter
Kyllinger uden
indmadKyllinger med
indmad
5800 5825 77 92
850 825 — 874 82 97
900 875 — 924 85 100
950 925 — 974 88 103
1 000 975 — 1 024 92 107
1 050 1 025 — 1 074 95 110
1 100 1 050 — 1 149 98 113
1 200 1 150 — 1 249 105 120
1 300 1 250 — 1 349 111 126
1 400 1 350 — 1 449 118 133
Ud over 1 400 g forøges tiden med 7 minutter for hver yderligere 100 g.
Overskrides den foreslåede nedsænkningsperiode, uden at der er entemperatur på + 4 °C i de to kroppe, som kontrolleres, forlænges
optøningen, indtil deres centrumstemperatur er + 4 °C.
5.8. Posen med indhold tages op af vandbadet; posens bund gennemhulles,
således at optøningsvandet kan løbe ud. Posen og dens indhold drypper af i
én time ved en omgivende temperatur på mellem + 18 °C og + 25 °C.
5.9. Den optøede krop tages ud af posen, og pakningen med eventuelt
slagteaffald tages ud af bughulen. Kroppen tørres af indvendig og udvendigmed filtrerpapir eller andet sugende papir. Posen med indmad gennem-hulles, og når vandet er løbet ud, tørres posen og det optøede indmad af så
omhyggeligt som muligt.
5.10. Den samlede vægt af den optøede krop, det optøede indmad og dettes
emballage bestemmes, afrundet til nærmeste hele gram; denne vægt
betegnes M
2.
5.11. Vægten af den pakning, som indeholdt indmaden, bestemmes afrundet til
nærmeste hele gram; denne vægt betegnes M 3.
6. Beregning af resultatet
Den ved optøning angivne mængde vand i procent af vægten af den frosne
eller dybfrosne krop (tillige med indmaden) beregnes således:
M0/C0M1/C0M2
M0/C0M1/C0M3/C2100
7. Vurdering af resultatet
Dersom det gennemsnitlige vandsvind ved optøning af de 20 prøvekroppe
overstiger nedenstående procentsatser, betragtes den vandmængde, der er
optaget under behandlingen, "C3som over grænseværdien 3.
Procentsatserne er for de forskellige kølemetoder følgende:
— luftkøling: 1,5 %— luftspraykøling: 3,3 %— neddypningskøling: 5,1 %.!
M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 27
BILAG VI
BESTEMMELSER AF DET SAMLEDE V ANDINDHOLD I KYLLINGER
(kemisk test)
1. Formål og anvendelse
Denne metode anvendes til bestemmelse af det samlede vandindhold i frosne
og dybfrosne kyllinger. Den omfatter bestemmelse af vand- og protein-indholdet i prøver fra de homogeniserede kroppe af dette fjerkræ. Det således
bestemte samlede vandindhold sammenholdes med den efter formlerne i
punkt 6.4 beregnede grænseværdi med henblik på at fastslå, hvorvidt derunder behandlingen er optaget for meget vand. Hvis den, der foretageranalysen, nærer mistanke om, at der er stoffer til stede, som kan øve
indflydelse på beregningen, skal vedkommende træffe de nødvendige
forholdsregler.
2. Definitioner
Krop: Fjerkrækroppen med knogler, brusk og eventuelt indmad.
Slagteaffald: Lever, hjerte, krås og hals.
3. Princip
Vand- og proteinindhold bestemmes ved anerkendte ISO-metoder (Inter-
national Organisation for Standardisation) eller ved andre af Rådet godkendteanalysemetoder.
Maksimumsgrænsen for kroppens samlede vandindhold afledes af kroppens
proteinindhold, der kan sættes i relation til det fysiologiske vandindhold.
4. Apparatur og reagenser
4.1. Vægt til vejning af kroppen og emballagen, med mindst 1 grams nøjagtighed.
4.2. Kødøkse eller sav til udskæring af kroppen i stykker passende til
kødhakkeren.
4.3. Kraftig kødhakker og mixer, som kan homogenisere hele stykker af frossent
eller dybfrossent fjerkræ.
Bemærkning:
Der anbefales ikke nogen bestemt kødhakker. Den skal være tilstrækkeligt
kraftig til at kunne hakke kød og knogler i frossen og dybfrossen tilstand, så
der fremkommer en homogen blanding svarende til den, der fås fra en hakker
med en skive med huller på 4 mm.
4.4. Til bestemmelse af vandindhold: det i ISO 1442 foreskrevne apparatur.
4.5. Til bestemmelse af proteinindhold: det i ISO 937 foreskrevne apparatur.
5. Fremgangsmåde
5.1. Syv kroppe udtages stikprøvevis af det parti fjerkræ, som skal kontrolleres, og
opbevares i frossen tilstand, indtil den under punkt 5.2. til 5.6. nævnte analysepåbegyndes.
Der kan enten foretages en analyse af de syv kroppe enkeltvis eller af en
blandingsprøve af de syv kroppe.
5.2. Forbehandlingen foretages senest en time efter, at kroppene er taget ud af
fryseren.
5.3. a) Emballagens yderside aftørres, således at vedhængende is og vand
fjernes. Hver krop vejes og tages ud af emballagen. Kroppen skæres i
småstykker, og indpakningsmaterialet om indmaden fjernes så vidt
muligt. Den samlede vægt, inklusive indmaden og is fra kroppen, meneksklusive vægten af de fjernede indpakningsmaterialer, bestemmes, idetdet afrundes til nærmeste hele gram; denne vægt betegnes P
1.
b) Hvis analysen foretages på en blandingsprøve, bestemmes den samlede
vægt af de syv kroppe forbehandlet som beskrevet i punkt 5.3., litra a);
denne vægt betegnes som P 7.
5.4. a) Hele kroppen, hvis vægt betegnes som P 1, hakkes i en kødhakker som
specificeret i punkt 4.3. (og der blandes om nødvendigt ved hjælp af en
blender), så der opnås et homogent materiale, hvorfra der udtages enprøve, der er repræsentativ for den enkelte krop.!
M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 28
b) Hvis analysen foretages på en blandingsprøve, hakkes samtlige syv
kroppe, hvis samlede vægt er betegnet som P 7, i en kødhakker som
specificeret i punkt 4.3. (og der blandes om nødvendigt ved hjælp af en
blender), så der opnås et homogent materiale, hvorfra der udtages toprøver, der er repræsentative for de syv kroppe.
5.5. Der udtages en prøve af det homogeniserede for straks at bestemme prøvens
vandindhold ifølge fremgangsmåden i ISO 1442, så vandindholdet »a %«herved bestemmes.
5.6. En anden prøve udtages af det homogeniserede materiale og bruges straks til
bestemmelse af kvælstofindholdet ifølge fremgangsmåden i ISO 937. *Dette
kvælstofindhold omregnes til råproteinindhold »b %« ved at multiplicere det
med koefficienten 6,25.
6. Beregning af resultaterne
6.1. a) Vægten af hver krops vandindhold (W) udtrykkes ved aP
1/100 og vægten
af proteinerne (RP) ved bP 1/100 udtrykt i gram.
Summen af vandindholdet (W 7) og summen af proteinindholdet (RP 7)i
de syv analyserede kroppe beregnes.
b) Hvis analysen foretages på en blandingsprøve, beregnes det gennem-
snitlige vandindhold (a %) og proteinindhold (b %) i de to analyserede
prøver. Vægten af vandindholdet (W 7) i de syv kroppe udtrykkes ved
aP7/100 og vægten af proteinindholdet (RP 7) ved bP 7/100, udtrykt i
gram.
6.2. Gennemsnitsvægten af vand (W A) og protein (RP A) beregnes ved at dividere
henholdsvis W 7og RP 7med 7.
6.3. Efter denne metode kan den teoretiske værdi af det fysiologiske vandindhold i
gram beregnes efter følgende formel:
— kyllinger: 3,53 × R A+2 3
6.4. a) Luftkøling
Under forudsætning af, at den ved tilberedningen teknisk uundgåelige
vandoptagelse er lig med 2 % (1) er den højeste tilladte grænse for det
samlede vandindhold (W G) i gram efter denne metoder udtrykt ved
følgende formler (inkl. konfidensinterval):
— kyllinger: W G= 3,65 × RP A+4 2
b) Luftspraykøling
Under forudsætning af, at den ved tilberedningen teknisk uundgåelige
vandoptagelse er lig med 4,5 % (1), er de højeste tilladte grænser for det
samlede vandindhold (W G) i gram efter denne metode udtrykt ved
følgende formler (inkl. konfidensinterval):
— kyllinger: W G= 3,79 × RP A+4 2
c) Neddypningskøling
Under forudsætning af, at den ved tilberedningen teknisk uundgåelige
vandoptagelse er lig med 7 % (1) , er den højeste tilladte grænse for det
samlede vandindhold (W G) i gram efter denne metode udtrykt ved
følgende formel (inkl. konfidensinterval):
— kyllinger: W G= 3,93 × RP A+4 2
6.5. hvis gennemsnittet af det efter punkt. 6.2. beregnede vandindhold (W A)id e
syv kroppe ikke overstiger den i punkt 6.4. angivne værdi (W G), anses hele
partiet for at opfylde kravene.!M4
(1) Målt i forhold til kroppens vægt ekskl. optaget vand.1991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 29
BILAG VII
KONTROL MED V ANDOPTAGELSEN I
PRODUKTIONSVIRKSOMHEDEN
(produktionstest)
1. Mindst én gang i løbet af hver arbejdsperiode på otte timer:
udtages 25 tilfældige kroppe fra opskæringsbåndet umiddelbart efter
udtagning af indvolde og fjernelse af slagteaffald og fedt og før den første
afskylning.
2. Efter behov afskæres halsen, idet halshuden lades tilbage på kroppen.
3. Hver enkelt krop mærkes individuelt. Hver krop vejes, og vægten
registreres, afrundet til nærmeste gram.
4. De kroppe, som skal kontrolleres, anbringes igen på opskæringsbåndet med
henblik på at gennemgå sædvanlige behandling med afskylning, køling,afdrypning osv.
5. De mærkede kroppe aftages ved enden af afdrypningsbåndet uden at
underkastes afdrypning af længere varighed end den, der finder sted for
fjerkræ i det parti, hvorfra stikprøven stammer.
6. De 20 først opsamlede kroppe udgør stikprøven. De vejes på ny. Deres vægt,
afrundet til nærmeste gram, angives ud for den vægt, der blev noteret ved
første vejning. Prøven annuleres, hvis der indsamles under 20 mærkedekroppe.
7. Mærkerne fjernes fra prøvekroppene, og kroppene undergår de sædvanlige
emballeringsprocesser.
8. Procentsatsen for optagelse af vand bestemmes ved, at den samlede vægt af
de 20 kontrolkroppe før afskylning trækkes fra den samlede vægt af dissekroppe efter afskylning, køling og afdrypning, idet man dividerer forskellen
med den oprindelige vægt og multiplicerer med 100.
8.a) I stedet for manuel vejning som beskrevet i punkt 1-8 kan der benyttes bånd
med automatisk vejning til bestemmelse af procentsatsen for vandoptagelsei det samme antal kroppe efter de samme principper, såfremt myndighe-derne forinden har godkendt båndet med automatisk vejning til dette formål.
9. Resultatet må ikke overstige nedenstående procenter af slagtekroppens
oprindelige vægt eller ethvert andet tal, der gør det muligt at overholde detsamlede tilladte indhold af optaget vand:
— luftkøling: 0 %
— luftspraykøling: 2 %
— neddypningskøling: 4,5 %.!
M4
!M11
!M4
!M11
!M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 30
BILAG VIII
LISTE OVER REFERENCELABORATORIER
Fællesskabsreferencelaboratorium:
ID/Lelystad
Postbus 65Edelhertweg 15
8200 AB Lelystad
Nederland
Nationale referencelaboratorier:
Belgien
Faculteit Diergeneeskunde
Vakgroep »Diergeneeskundig toezicht op eetwaren«Universiteit Gent
Salisburylaan 133
B-9820 Merelbeke
Danmark
Veterinærdirektoratets Laboratorium
Howitzvej 13DK-2000 Frederiksberg
Tyskland
Bundesanstalt für Fleischforschung
Institut für Fleischerzeugung und VermarktungEC-Baumanstraße 20D-95326 Kulmbach
Grækenland
Ministry of Agriculture
Veterinary Laboratory of Patra15, Notara Street
GR-264 42 Patra
Spanien
Centro de Alimentacion Nacional
(Instituto de Salud Carlos III)
Ctra de Majadahonda — Pozuelo Km 2E-28220 Madrid
Frankrig
L ’Unité hygiène et qualité des produits avicoles
Laboratoire central de recherches avicoles et porcinesCentre National d’études vétérinaires et alimentairesBeaucemaine — B.P . 53
F-22400 Ploufragan
Irland
Dairy Science Laboratory
Department of Agriculture, Food and Forestry
Model Farm RoadCork
Italien
Ispettorato Centrale Repressione Frodi
Via Jacopo Cavedone n. 29I-41100 Modena!
M4
!M11
!M4
!M11
!M4
!M11
!M4
!M111991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 31
Luxembourg
Laboratoire National de Santé
Rue du Laboratoire, 42L-1911 Luxembourg
Nederlandene
ID/Lelystad
Postbus 65Edelhertweg 158200 AB Lelystad
Nederland
Østrig
Bundesamt und Forschungszentrum für Landwirtschaft
Spargelfeldstr. 191A-1220 Wien
Portugal
I.Q.A. Instituto de Qualidade Alimentaia
Av. Conde Valbona, 98
P-1000 Lisboa
Finland:
Eläinlääkintä- ja elintarvikelaitos (EELA)
Hämeentie 57, PL 368,
FIN-00231 Helsinki
Sverige:
Statenslivsnedelsverk (SIC! Statens livsmedelsverk)
Box 622S-75126 Upsala
Det Forenede Kongerige
CSL Food Science Laboratory
Sand Hutton
Y orkY04 1LZUnited Kingdom!
M4
!M11
!M4
!M6
!M111991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 32
BILAG IX
EF-referencelaboratoriets kompetence og opgaver
1. Det i bilag VIII, første led, anførte EF-referencelaboratorium udfører
følgende opgaver:
— det informerer de nationale referencelaboratorier om analysemetoder og
sammenlignende forsøg vedrørende vandindholdet i fjerkrækød
— det koordinerer de nationale referencelaboratoriers anvendelse af de i
første led omhandlede metoder og arrangerer især sammenlignendeforsøg
— det koordinerer forskning i nye analysemetoder og oplyser de nationale
referencelaboratorier om udviklingen på dette område
— det yder teknisk og videnskabelig bistand til Kommissionens tjenesteg-
rene, navnlig i tilfælde af, at medlemsstaterne er uenige om analysere-stultaterne.
2. EF-referencelaboratoriet skal opfylde følgende driftsbetingelser:
— det skal råde over kvalificerede medarbejdere med fornødent kendskab
til de metoder, der anvendes ved analyse med henblik på kontrol afvandindhold
— det skal disponere over det udstyr og de stoffer, der er nødvendige for
udførelsen af de i punkt 1 fastsatte opgaver
— det skal have en hensigtsmæssig administrativ infrastruktur— det skal pålægge medarbejderne tavshedspligt for så vidt angår visse
emner, resultater og meddelelser
— det skal respektere principperne om god laboratoriepraksis på inter-
nationalt niveau.
De nationale referencelaboratorier (SIC! referencelaboratoriers) opgaver
De nationale referencelaboratorier anført i bilag VIII udfører følgende opgaver:
— de koordinerer arbejdet på de nationale laboratorier, der skal foretage
analyser af vandindhold i fjerkrækød
— de bistår medlemsstatens kompetente myndighed med at tilrettelægge en
kontrolordning for vandindhold i fjerkrækød
— de udfører sammenlignende forsøg mellem de forskellige nationale
laboratorier, der er nævnt i første led
— de sikrer formidling af informationer fra EF-referencelaboratoriet til
medlemsstatens kompetente myndighed og til de nationale laboratorier, derer nævnt i første led
— de samarbejder med EF-referencelaboratoriet.!
M41991R1538 — DA — 01.07.2000 — 002.001 — 33