2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 824/2000
af 19. april 2000
om fastsættelse af procedurer for interventionsorganernes overtagelse af korn samt analyseme-
toder for bestemmelsen af kvaliteten
(EFT L 100 af 20.4.2000, s. 31)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens forordning (EF) nr. 336/2003 af 21. februar 2003 L 49 6 22.2.2003
►M2Kommissionens forordning (EF) nr. 777/2004 af 26. april 2004 L 123 50 27.4.2004
▼B
KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 824/2000
af 19. april 2000
om fastsættelse af procedurer for interventionsorganernes overta-
gelse af korn samt analysemetoder for bestemmelsen af kvaliteten
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-
skab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni
1992 om den fælles markedsordning for korn(1), senest ændret ved
forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), særlig artikel 5, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)Interventionsprisen for blød hvede, hård hvede, byg, rug, majs
og sorghum er fastsat for kvaliteter, der så vidt muligt svarer til
gennemsnitskvaliteterne af disse kornarter i Fællesskabet.
(2)Anvendelsen af tillæg og fradrag bør gøre det muligt ved inter-ventionen at afspejle prisforskelle på markedet som følge af
kvalitetsforskelle.
(3)Korn, der på grund af kvaliteten ikke kan anvendes eller
oplagres på passende måde, bør ikke accepteres ved intervention.
(4)For at forenkle den normale administration af intervention ogisær for at få ensartede partier af det korn, der tilbydes til inter-
vention, bør der fastsættes en minimumsmængde, under hvilkeninterventionsorganet ikke er forpligtet til at acceptere tilbuddet.Det kan dog være nødvendigt at fastsætte en større minimums-mængde i visse medlemsstater, for at interventionsorganerne
kan tage hensyn til de forhold og sædvaner inden for engroshan-
delen, der har udviklet sig i de pågældende lande.
(5)Betingelserne for afgivelse af tilbud til interventionsorganerne og
betingelserne for interventionsorganernes overtagelse bør være så
ensartede som muligt i Fællesskabet for at undgå enhver formfor forskelsbehandling af producenterne.
(6)Der bør fastsættes metoder for bestemmelse af kvaliteten forblød hvede, hård hvede, rug, byg, majs og sorghum.
(7)Medlemsstaterne bør føre tilsyn med interventionslagrenes opbe-varingstilstand som supplement til den årligebeholdningsopgørelse som fastsat i Kommissionens forordning(EF) nr. 2148/96 af 8. november 1996 om regler for evalueringaf og kontrol med mængderne af landbrugsprodukter på offent-
lige interventionslagre (
3), ændret ved forordning (EF) nr. 808/
1999(4).
(8)Kommissionens forordning (EØF) nr. 689/92 af 19. marts 1992om fastsættelse af fremgangsmåden ved og betingelserne forinterventionsorganernes overtagelse af korn(
5), senest ændret
ved forordning (EF) nr. 1664/1999(6), samt Kommissionens
forordning (EØF) nr. 1908/84 af 4. juli 1984 om fastsættelse afreferencemetoderne til bestemmelse af kvaliteten af korn(
7),
senest ændret ved forordning (EØF) nr. 2507/87(8), er blevet
ændret mange gange. Af hensyn til klarheden bør de afløses afnærværende forordning.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 2
(1) EFT L 181 af 1.7.1992, s. 21.
(2) EFT L 160 af 26.6.1999, s. 18.
(3) EFT L 288 af 9.11.1996, s. 6.
(4) EFT L 102 af 17.4.1999, s. 70.
(5) EFT L 74 af 20.3.1992, s. 18.
(6) EFT L 197 af 29.7.1999, s. 28.
(7) EFT L 178 af 5.7.1984, s. 22.
(8) EFT L 235 af 20.8.1987, s. 10.
▼B
(9)Forvaltningskomitéen for Korn har ikke afgivet udtalelse inden
for den af formanden fastsatte frist —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
I de i artikel 4, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1766/92 omhandlede
perioder kan enhver, der ligger inde med ensartede partier på mindst80 tons blød hvede, rug, byg, majs, sorghum eller på mindst 10 tonshård hvede, der er høstet i Fællesskabet, tilbyde dette korn til interven-tionsorganet.
Interventionsorganerne kan dog fastsætte en større minimumsmængde.
Artikel 2
1. For at kornet kan godkendes til intervention, skal det være af
sund, sædvanlig handelsmæssig kvalitet.
2. Kornet anses for at være af sund, sædvanlig handelsmæssig
kvalitet, når det har den for den pågældende kornart karakteristiske
farve og en sund lugt, samt er fri for levende skadedyr (herundermider) på alle udviklingsstadier, når det opfylder de i bilag I fastsattekriterier for minimumskvaliteten, og de ifølge fællesskabsbestemmel-serne gældende maksimalt tilladte niveauer for radioaktivitet ikkeoverskrides.
Omfanget af den radioaktive kontamination kontrolleres kun, hvis
situationen kræver det, og kun i den nødvendige periode. Om nødven-
digt fastsættes varigheden og omfanget af kontrolforanstaltningerne
efter fremgangsmåden i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92.
Desuden skal den dej, der opnås af blød hvede, hvis analyserne viser,
at Zélény-tallet for et parti af denne hvede ligger mellem 22 og 30,anses for ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig, for at denne hvede kanbetragtes som værende af sund, sædvanlig handelsmæssig kvalitet somomhandlet i stk. 1.
3. De i nærværende forordning gældende definitioner af de bestand-
dele, der ikke er mangelfrit basiskorn, er anført i bilag II.
Kerner af basiskorn og andet korn, der er fordærvet, angrebet af
meldrøje eller brand og rust, klassificeres i kategorien »andre uren-heder«, selv om de har beskadigelser, der henhører under andrekategorier.
Artikel 3
Ved bestemmelsen af kvaliteten af korn, der tilbydes til intervention i
forbindelse med artikel 5 og 6 i forordning (EØF) nr. 1766/92,anvendes nedennævnte metoder:
3.1. Referencemetoden til bestemmelse af de bestanddele, som ikke er
mangelfrit basiskorn, er anført i bilag III.
3.2. Referencemetoden til bestemmelse af vandindholdet er anført i
bilag IV. Medlemsstaterne kan dog endvidere benytte andre
metoder, der er baseret på princippet i bilag IV, eller ISO-metode
712:1998 eller en metode, der er baseret på infrarød teknologi. Itilfælde af tvist har kun metoden i bilag IV gyldighed.
3.3. Referencemetoden til bestemmelse af tanninindholdet i sorghum er
ISO-metoden 9648:1988.
3.4. Referencemetoden til bestemmelse af, om dej af blød hvede er
ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig, er anført i bilag V.
3.5. Referencemetoden til bestemmelse af proteinindholdet i formalet
blød hvede er den metode, der er anerkendt af International Asso-ciation for Cereal Chemistry (ICC), og hvis normer er fastsatunder nr. 105/2: »metode til bestemmelse af proteinindholdet afkorn og kornprodukter«.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 3
▼B
Medlemsstaterne kan dog benytte enhver anden metode. I så fald
skal de over for Kommissionen i forvejen godtgøre, at ICCgodkender de ved denne anden metode opnåede resultater som
ligestillede.
3.6. Zélény-tallet for formalet blød hvede bestemmes efter ISO-metode
5529:1992.
3.7. Hagberg-faldtallet (test for amylaseaktivitet) bestemmes efter ISO-
metode 3093:1982.
3.8. Referencemetoden til bestemmelse af indholdet af melede kerner i
hård hvede er anført i bilag VI.
3.9. Referencemetoden til bestemmelse af egenvægten er ISO-metode
7971/2:1995.
Artikel 4
1. Et tilbud om salg til intervention tages kun i betragtning, hvis det
indgives på interventionsorganets blanket, der bl.a. skal indeholdefølgende oplysninger:
a) den bydendes navn
b) det korn, der tilbydes
c) oplagringsstedet for det korn, der tilbydes
d) mængde, vigtigste egenskaber og høstår for det korn, der tilbydes
e) det interventionscenter, som tilbuddet gælder for.
Blanketten indeholder desuden en erklæring om, at produkterne er af
fællesskabsoprindelse, eller i tilfælde af korn, der accepteres til inter-
vention på særlige betingelser efter produktionsområde, oplysning om
det område, hvor kornet er produceret.
Interventionsorganet kan dog antage et tilbud, der indgives i en anden
skriftlig form, bl.a. som telekommunikation, hvis det indeholder alle de
oplysninger, der skal anføres på den i første afsnit omhandlede blanket.
Medlemsstaterne kan kræve, at det tilbud, der indgives efter tredje
afsnit, opfølges af en senere fremsendelse eller en direkte indlevering
til det kompetente organ af nævnte blanket, uden at dette dog ændrer
ved tilbuddets gyldighed fra datoen for dets indgivelse.
2. Antages tilbuddet ikke, underretter interventionsorganet den
pågældende erhvervsdrivende herom senest fem arbejdsdage efter
modtagelsen af tilbuddet.
3. Antages tilbuddet, underrettes de erhvervsdrivende hurtigst muligt
om det lager, hvor kornet vil blive overtaget, samt om tidsplanen for
leveringen.
Efter anmodning fra den bydende eller lagerholderen kan interventions-
organet ændre tidsplanen.
Den sidste levering skal finde sted senest ved udgangen af den fjerde
måned efter måneden for antagelse af tilbuddet, dog ikke senere endden 1. juli i Spanien, Grækenland, Italien og Portugal og den 31. juli ide øvrige medlemsstater.
Artikel 5
1. Interventionsorganet overtager det tilbudte korn, når det eller dets
repræsentant har konstateret mængden og de i bilaget krævede mini-
mumsegenskaber for hele partiet af varen frit leveret interventionslager.
2. Kvalitetsegenskaberne konstateres på grundlag af en repræsentativ
prøve, der fremstilles af prøver, der udtages af hver levering, dogmindst én prøve for hver 60 tons.
3. Den leverede mængde konstateres ved vejning i nærværelse af
den bydende og en repræsentant for interventionsorganet, der skalvære uafhængig af den bydende.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 4
▼B
Interventionsorganets repræsentant kan også være lagerholderen. I et
sådant tilfælde
a) foretager interventionsorganet selv inden for 45 dage fra overta-
gelsen en kontrol, der mindst omfatter en volumenkontrol. Eneventuel difference mellem den vejede mængde og den mængde,
der er anslået efter volumenmetoden, må ikke overstige 5 %
b) bærer lagerholderen, hvis tolerancen ikke er overskredet, alle om-
kostninger ved eventuelle mankoer, der konstateres ved en senerevejning i forhold til den vægt, der blev indført i regnskabet vedovertagelsen
c) foretages der straks en vejning, hvis tolerancen er overskredet.
Vejningsomkostningerne påhviler lagerholderen, hvis den konstate-rede vægt er lavere end den vægt, der blev indført i regnskabet, ogi modsat fald medlemsstaten.
4. Hvis kornet overtages i det lager, hvor det befinder sig på tids-
punktet for buddets indgivelse, kan mængden konstateres på grundlagaf lagerregnskabet, der skal opfylde branchens og interventionsorganetskrav, for så vidt
a) den ved vejning konstaterede vægt, de fysiske egenskaber på
vejningstidspunktet, herunder vandindholdet, eventuelle flytninger
samt de foretagne behandlinger fremgår af lagerregnskabet.
Vejningen skal være foretaget inden for de seneste ti måneder
b) lagerholderen erklærer, at det tilbudte parti i alle henseender svarer
til de oplysninger, der er anført i lagerregnskabet
c) de egenskaber, der konstateres på vejningstidspunktet, stemmer
overens med egenskaberne i den repræsentative prøve, som er frem-
stillet af prøver, der er udtaget af interventionsorganet eller dets
repræsentant med én hyppighed på en prøve for hver 60 tons.
5. Ved anvendelse af stk. 4
a) er den vægt, der skal tages i betragtning, den vægt, der er indført i
lagerregnskabet, eventuelt justeret for at tage hensyn til en forskel
mellem det indhold af vand og/eller andre urenheder (Schwarzbe-satz), der blev konstateret ved vejningen, og det indhold, der blevkonstateret i den repræsentative prøve. Der kan kun tages hensyntil en forskel i indholdet af andre urenheder for at justere denvægt, der er indført i lagerregnskabet, i nedadgående retning
b) foretager interventionsorganet en volumenkontrol inden for 45 dage
fra overtagelse af partiet. En eventuel difference mellem den vejedemængde og den mængde, der er anslået efter volumenmetoden, måikke overstige 5 %
c) bærer lagerholderen, hvis tolerancen ikke er overskredet, alle om-
kostninger ved eventuelle mankoer, der konstateres ved en senere
vejning i forhold til den vægt, der blev indført i regnskabet vedovertagelsen
d) foretages der straks en vejning, hvis tolerancen er overskredet.
Vejningsomkostningerne påhviler lagerholderen, hvis den konstate-rede vægt er lavere end den vægt, der blev indført i regnskabet,
eller i modsat fald EUGFL under anvendelse af tolerancen i artikel
2, stk. 1, første led, i forordning (EØF) nr. 147/91.
Artikel 6
Interventionsorganet lader under sit ansvar en analyse foretage af de
kvalitative og tekniske egenskaber af kornet i de udtagne prøver senest20 arbejdsdage efter den dato, hvor den repræsentative prøve blevfremstillet.
Viser analyserne, at det tilbudte korn ikke svarer til den minimumskva-
litet, der kræves ved intervention, tager den bydende kornet tilbage påegen bekostning. Han bærer endvidere alle påløbne omkostninger.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 5
▼M1
▼B
▼B
Omkostningerne til følgende undersøgelser påhviler den bydende:
a) bestemmelse af tannin i sorghum
b) test for amylaseaktivitet (Hagberg)
c) bestemmelse af protein i hård hvede og blød hvede
d) Zélény-test
e) test af maskinbearbejdelighed.
I tilfælde af tvist underkaster interventionsorganet på ny de pågældende
produkter den fornødne kontrol, og omkostningerne herved afholdes afden tabende part.
Artikel 7
Interventionsorganet udfærdiger en overtagelsesattest for hvert tilbud.
Det anfører:
a) dato for kontrol af mængden og minimumsegenskaberne
b) den levende mængde
c) antal prøver, der er udtaget for at opnå den repræsentative prøve
d) de konstaterede fysiske egenskaber
e) det organ, som har foretaget en analyse af de tekniske kriterier, samt
resultaterne af analysen.
Dokumentet dateres og overgives lagerholderen til medunderskrivelse.
Artikel 8
1. Den pris, der skal betales den bydende, er den i artikel 3, stk. 1, i
forordning (EØF) nr. 1766/92 omhandlede interventionspris, der gælder
den dag, der er fastsat som den første leveringsdag i forbindelse medmeddelelsen om tilbuddets antagelse for en vare leveret uaflæsset tillager, jf. dog stk. 2. Denne pris justeres under hensyn til de tillæg ogfradrag, der er omhandlet i artikel 9.
Sker leveringen i en måned, hvor interventionsprisen er lavere end i
den måned, hvor tilbuddet indgives, anvendes dog sidstnævnte pris.Nærværende afsnit gælder ikke for majs og sorghum, der tilbydes til
intervention i august og september.
2. Forelægges interventionsorganet et tilbud i medfør af artikel 4 i
forordning (EØF) nr. 1766/92, træffer det beslutning om stedet og den
første dag for overtagelsen af kornet.
Omkostningerne ved transport fra det lager, hvor varen er oplagret ved
tilbuddets indgivelse, til det interventionscenter, hvortil den kan trans-porteres til de laveste omkostninger, påhviler den bydende.
Er det overtagelsessted, som interventionsorganet har udpeget, ikke det
interventionscenter, hvortil varen kan transporteres til de laveste om-kostninger, fastlægger og bærer interventionsorganet de supplerendetransportomkostninger. I så fald fastlægger interventionsorganet de i
foregående afsnit omhandlede transportomkostninger.
Oplagrer interventionsorganet efter aftale med den bydende den over-
tagne vare på det lager, hvor den befinder sig ved tilbuddets
indgivelse, nedsættes interventionsprisen med de i foregående afsnit,andet punktum, omhandlede omkostninger samt udlagringsomkostnin-gerne, idet sidstnævnte omkostninger anslås på grundlag af deomkostninger, der rent faktisk konstateres i medlemsstaten.
3. Betalingen foretages mellem den 30. og den 35. dag efter dagen
for den i artikel 5 omhandlede overtagelse.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 6
▼B
Artikel 9
De tillæg og fradrag, som den pris, der skal betales den bydende,
forhøjes eller nedsættes med, udtrykkes i euro pr. ton og foretages
samlet efter nedennævnte beløb:
a) Når vandindholdet i korn, der tilbydes til intervention, er lavere end
14 %, fremgår de tillæg, der skal anvendes, af tabel I i bilag VII.Når vandindholdet i korn, der tilbydes til intervention, er højereend 14 %, fremgår de fradrag, der skal foretages, af tabel II i bilagVII.
b) Når egenvægten af blød hvede eller byg, der tilbydes til interven-
tion, afviger fra egenvægten på henholdsvis 76 kg/hl eller 64 kg/hl,fremgår de fradrag, der skal foretages, af tabel III i bilag VII.
c) Når andelen af knækkede kerne overstiger 3 % for hård hvede, blød
hvede, rug og byg og 4 % for majs og sorghum, foretages der etfradrag på 0,05 EUR for hver yderligere afvigelse på 0,1 %.
d) Når andelen af kornbesats (urenheder) overstiger 2 % for hård
hvede, 3 % for rug, 4 % for majs og sorghum og 5 % for blød
hvede og byg, foretages der et fradrag på 0,05 EUR for hver yderli-gere afvigelse på 0,1 %.
e) Når andelen af spirede kerner overstiger 2,5 %, foretages der et
fradrag på 0,05 EUR for hver yderligere afvigelse på 0,1 %.
f) Når andelen af andre urenheder (Schwarzbesatz) overstiger 0,5 %
for hård hvede og 1 % for blød hvede, rug, byg, majs og sorghum,foretages der et fradrag på 0,1 EUR for hver yderligere afvigelse på
0,1 %.
g) Når andelen af melede kerner for hård hvede overstiger 20 %, fore-
tages der et fradrag på 0,2 EUR for hver yderligere afvigelse på 1 %eller del af 1 %.
h) Når proteinindholdet i blød hvede er lavere end 11,5 %, fremgår de
fradrag, der skal foretages, af tabel IV i bilag VII.
i) Når indholdet af tannin i sorghum, der tilbydes til intervention, er
højere end 0,4 % af tørstoffet, beregnes det fradrag, der skal fore-tages, efter den praktiske metode i bilag VIII.
Artikel 10
1. Erhvervsdrivende, der for interventionsorganets regning oplagrer
opkøbte produkter, overvåger regelmæssigt deres tilstedeværelse ogopbevaringstilstand og underretter straks nævnte organ om ethvertproblem, der måtte opstå i denne forbindelse.
2. Interventionsorganet kontrollerer mindst én gang om året det
oplagrede produkts kvalitet. Prøveudtagningen med henblik herpå kanfinde sted i forbindelse med den årlige opgørelse, der er fastsat i artikel4 i forordning (EF) nr. 2148/96.
Artikel 11
Interventionsorganerne vedtager om nødvendigt yderligere frem-
gangsmåder ved og betingelser for overtagelse, der er ioverensstemmelse med nærværende forordning, for at tage hensyn til
de særlige forhold i den medlemsstat, som interventionsorganet
henhører under. De kan bl.a. anmode om periodiske oplysninger omde bestående lagre.
Artikel 12
Forordning (EØF) nr. 689/92 og (EØF) nr. 1908/84 ophæves med virk-
ning pr. 1. juli 2000.
Artikel 13
Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørel-
sen iDe Europæiske Fællesskabers Tidende .
Den anvendes fra den 1. juli 2000.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 7
▼B
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 8
▼B
BILAG I
Hård
hvedeBlød
hvedeRug Byg MajsSorghu-
m
A. Maksimalt vandindhold 14,5% 14,5% 14,5% 14,5% 14,5% 14,5 %
B. Maksimal andel af bestanddele,
som ikke er mangelfrit basiskorn,
heraf højst:12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 12 %
1. Knækkede kerner 6 % 5 % 5 % 5 % 10 % 10 %
2. Kornbesats (urenheder) (andet
end i punkt 3)5% 7% 5% 1 2% 5% 5%
heraf:
a) uudviklede kerner — —b) andre kornarter 3 %
5%
c) kerner angrebet af skadedyr
d) kerner med misfarvede kim — — — —e) varmebeskadigede kerner 0,50% 0,50% 1,5 % 3 % 3 % 3 %
3. Plettede og/eller skimmelang-
rebne kerner5 % ———— —
heraf:
— skimmelangrebne kerner 1,5 % — — — — —
4. Spirede kerner 4 % 4 % 4 % 6 % 6 % 6 %5. Andre urenheder (Schwarzbe-
satz)3% 3% 3% 3% 3% 3%
heraf:
a) fremmede frø:
— skadelige 0,10% 0,10% 0,10% 0,10% 0,10% 0,10 %— andre
b) fordærvede kerner:
— kerner, der er fordærvet
ved en spontan opvarmning
eller ved en for brutal tørring0,05% 0,05%
— andre
c) egentlige urenhederd) avnere) meldrøje 0,05% 0,05% 0,05% — — —f) kerner angrebet af brand og
rust——— —
g) døde insekter og dele af
insekter
C. Maksimal andel af melede kerner,
også delvist melede27 % — — — — —
D. Maksimalt tanninindhold (
1) —————1 %
E. Mindste egenvægt (kg/hl) 78 73 70 62 — —F. Minimumsproteinindhold (
1):
— produktionsår 2000/01 11,5% 10 % — — — —— produktionsår 2001/02 11,5% 10,3% — — — —2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 9
▼B
Hård
hvedeBlød
hvedeRug Byg MajsSorghu-
m
— produktionsår 2002/03 og ff. 11,5% 10,5%
G. Minimumsfaldtal i sekunder
(Hagberg)220 220 120
H. Minimumszélénytal (ml) — 22 — — — —
(1) I % af tørstof2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 10
▼B
BILAG II
1.DEFINITION AF BESTANDDELE, SOM IKKE ER MANGELFRIT
BASISKORN
1.1.Knækkede kerner
Alle kerner, på hvilke endospermen ligger delvis udækket, betragtes som
knækkede kerner. Kerner beskadiget ved tærskning og kerner, hvis kim er
slået af, henregnes ligeledes til denne gruppe.
For majs forstås ved »knækkede kerner« dele af kerner eller kerner, der
falder gennem en rundthulssigte med en huldiameter på 4,5 mm.
For sorghum forstås ved »knækkede kerner« dele af kerner eller kerner, der
falder gennem en rundthulssigte med en huldiameter på 1,8 mm.
1.2.Kornbesats (urenheder)
a)Uudviklede kerner:
Kerner, der, efter at samtlige andre i dette bilag nævnte bestanddele af
kornprøven er fjernet, falder gennem slidssigter med følgende slids-
bredder: blød hvede 2,0 mm, rug 1,8 mm, hård hvede 1,9 mm og byg
2,2 mm.
Uanset denne definition forstås dog ved »uudviklede kerner«
— for byg i ►M2Estland, Letland, Finland og Sverige ◄, der har en
egenvægt på 64 kg/hl eller derover, og som tilbydes til intervention i
disse medlemsstater, eller
— for byg med et vandindhold på højst 12,5 %
kerner, der, efter at samtlige andre i nærværende bilag nævnte bestand-
dele af kornprøven er fjernet, falder gennem slidssigter med en
slidsbredde på 2,0 mm.
Endvidere henregnes også frostskadede kerner og alle umodne (grønne)
kerner til uudviklede kerner.
b)Andre kornarter:
Alle kerner, som ikke tilhører den slags kerner, som prøven er udtaget
af.
c)Kerner angrebet af skadedyr:
Kerner, der kan fremvise spor af afgnavning. Væggelusinficerede kerner
hører ligeledes til denne gruppe.
d)Kerner, der fremviser misfarvning af kimen, plettede kerner og skimme-
langrebne kerner:
Kerner med misfarvede kim er kerner med brune til sortbrune misfarv-
ninger i skallen omkring ubeskadigede ikke-spirede kim. For blød hvede
lades indtil 8 % kerner med misfarvede kim ude af betragtning.
For hård hvede forstås ved
— »plettede kerner« de kerner, der på andre steder end selve kimen
udviser brune til brunsorte pletter
— »skimmelangrebne kerner« kerner, hvis frøhinde er angrebet af
skimmelsvampen mycelium. Disse kerner er lettere uudviklede,
krusede og har lyserøde eller hvide diffuse pletter med svagt afgræn-
sede konturer.
e)»Varmebeskadigede kerner« :
Kerner, der fremviser ydre tegn på ristning, men som ikke er fordær-
vede kerner.
1.3.Spirede kerner
Ved »spirede kerner« forstås kerner, hvor rot eller bladkimen kan ses med
det blotte øje. Ved bedømmelse af prøvens indhold af spirede kerner skal
der dog tages hensyn til dens almindelige udseende. Ved nogle kornarter,
f.eks. hård hvede, træder kimen stærkt frem, således at den skal, der
dækker kimen, brister, når kornpartiet bringes i bevægelse. Disse kerner
ligner spirede kerner, men skal ikke henregnes til denne gruppe. Spirede
kerner foreligger kun, når kimen har undergået tydelige forandringer,
hvorved en spiret kerne let lader sig skelne fra en normal kerne.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 11
▼B
1.4.Andre urenheder (Schwarzbesatz)
a)Fremmede frø
»Fremmede frø« er frø af andre planter end korn, hvad enten disse
planter er dyrket eller ej. Fremmede frø er frø uden udnyttelsesværdi,
frø, der kan anvendes til kvægfoder, og skadelige frø.
Ved »skadelige frø« forstås frø, der er giftige for mennesker og dyr, frø,
der generer eller komplicerer rensningen og formalingen af korn, samt
frø, der ændrer kvaliteten af de forarbejdede kornprodukter.
b)Fordærvede kerner
»Fordærvede kerner« er kerner, som ved forrådnelse, skimmel- eller
bakterieangreb eller ved anden påvirkning er blevet uanvendelige til
menneskeføde og for foderkorns vedkommende til foder.
Kerner, der er fordærvet ved en spontan opvarmning eller ved en for
brutal tørring, tilhører også denne gruppe. Disse varmebeskadigede
kerner er fuldt udvoksede kerner, hvis skal har en gråbrun til sort farve,
og hvis indre ved gennemskæring viser en gullig-grå og sortbrun farv-
ning.
Kerner, der er beskadigede af hvedegalmyg, regnes kun som fordærvede
kerner, hvis mere end halvdelen af kernens overflade udviser en grå til
sort farve som følge af et sekundært svampeangreb. Hvis misfarvningen
dækker mindre end halvdelen af kernens overflade, regnes kernen som
angrebet af skadedyr.
c)Egentlige urenheder
Alle de bestanddele i en kornprøve, som bliver tilbage ved sigtning
gennem en sigte med en slidsbredde på 3,5 mm (undtagen kerner af
andre kornarter og meget tykke kerner af basiskornarten), samt de
bestanddele, der passerer gennem en sigte med en slidsbredde på
1,0 mm, anses for egentlige urenheder. Sten, sand, dele af halmstrå og
andre urenheder, som findes i prøverne, og som passerer gennem en
sigte med en slidsbredde på 3,5 mm, men tilbageholdes af en sigte
med en slidsbredde på 1,0 mm, tilhører også denne gruppe.
Denne definition gælder ikke for majs. For denne kornart skal alle de
bestanddele i en prøve, der passerer gennem en sigte med en slidsbredde
på 1 mm, samt alle de i foregående stykke nævnte urenheder anses for
egentlige urenheder.
d)Avner(for majs brudstykker af kolber)
e)Meldrøje
f)Kerner angrebet af brand og rust
g)Døde insekter og dele af insekter
1.5.Levende skadedyr
1.6.Melede kerner
Ved »melede kerner« af hård hvede forstås kerner, hvis indre ikke kan
anses for at være helt glasagtigt.
2.BESTANDDELE, SOM SKAL TAGES I BETRAGTNING PR.
KORNART VED DEFINITION AF URENHEDER
2.1.Hård hvede
Ved »kornbesats (urenheder)« forstås uudviklede kerner, kerner af andre
kornarter, kerner angrebet af skadedyr, kerner med misfarvede kim, plet-
tede eller skimmelangrebne kerner og varmebeskadigede kerner.
Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner, egentlige
urenheder, avner, meldrøje, kerner angrebet af brand og rust, døde insekter
og dele af insekter.
2.2.Blød hvede
Ved »kornbesats (urenheder)« forstås uudviklede kerner, kerner af andre
kornarter, kerner angrebet af skadedyr, kerner med misfarvede kim og
varmebeskadigede kerner.
Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner, egentlige
urenheder, avner, meldrøje, kerner angrebet af brand og rust, døde insekter
og dele af insekter.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 12
▼B
2.3.Rug
Ved »kornbesats (urenheder)« forstås fordærvede kerner, kerner af andre
kornarter, kerner angrebet af skadedyr og varmebeskadigede kerner.
Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner, egentlige
urenheder, avner, meldrøje, døde insekter og dele af insekter.
2.4.Byg
Ved »kornbesats (urenheder)« forstås fordærvede kerner, kerner af andre
kornarter, kerner angrebet af skadedyr og varmebeskadigede kerner.
Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner, egentlige
urenheder, avner, døde insekter og dele af insekter.
2.5.Majs
Ved »kornbesats (urenheder)« forstås kerner af andre kornarter, kerner
angrebet af skadedyr og varmebeskadigede kerner.
For denne kornart skal alle de bestanddele i en prøve, der passerer gennem
en sigte med en slidsbredde på 1,0 mm, anses for egentlige urenheder.
Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner, egentlige
urenheder, avner, døde insekter og dele af insekter.
2.6.Sorghum
Ved »kornbesats (urenheder)« forstås kerner af andre kornarter, kerner
angrebet af skadedyr og varmebeskadigede kerner.
Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner, egentlige
urenheder, avner, døde insekter og dele af insekter.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 13
▼B
BILAG III
REFERENCEMETODE TIL BESTEMMELSE AF DE BESTANDDELE,
SOM IKKE ER MANGELFRIT BASISKORN
1. For blød hvede, hård hvede, rug og byg sigtes en gennemsnitsprøve på 250 g
gennem to slidssigter, den ene med en slidsbredde på 3,5 mm og den anden
med en slidsbredde på 1,0 mm, i begge tilfælde i et halvt minut.
For at sikre en konstant sigtning anbefales en mekanisk sigte, f.eks. et vibra-
tionsbord med påmonterede sigter.
De bestanddele, der holdes tilbage af sigten med en slidsbredde på 3,5 mm,
og de bestanddele, der passerer gennem sigten med en slidsbredde på 1,0 mm,
vejes sammen og betragtes som egentlige urenheder. Omfatter de bestand-
dele, der holdes tilbage af sigten med en slidsbredde på 3,5 mm, dele af
gruppen »andre kornarter« eller meget tykke kerner af basiskornet, skal disse
dele føres tilbage til den sigtede prøve. Ved sigtning gennem sigten med en
slidsbredde på 1,0 mm skal det undersøges, om der i prøven findes levende
skadedyr.
Af den sigtede prøve tages der ved hjælp af en prøvedeler en prøve på 50 til
100 g. Denne delprøve vejes.
Derefter spredes denne delprøve ved hjælp af en pincet eller en hornspatel ud
på en bordflade, og knækkede kerner, andre kornarter, spirede kerner, kerner
angrebet af skadedyr, frostskadede kerner, kerner med misfarvede kim, plet-
tede kerner, fremmede frø, meldrøje, fordærvede kerner, kerner angrebet af
brand og rust, avner, levende skadedyr og døde insekter fjernes.
Såfremt delprøven indeholder kerner, som endnu sidder i avnerne, afskalles
disse kerner med hånden, idet avnerne betragtes som dele af avner. Sten,
sand og dele af halmstrå betrates som egentlige urenheder.
Delprøven sigtes i et halvt minut gennem en sigte med en slidsbredde på
2,0 mm for blød hvede, 1,8 mm for rug, 1,9 mm for hård hvede og 2,2 mm
for byg. De bestanddele, der passerer gennem denne sigte, betragtes som
uudviklede kerner. Frostskadede samt umodne grønne kerner henhører under
gruppen »uudviklede kerner«.
2. En gennemsnitsprøve på 500 g for majs og på 250 g for sorghum rystes i et
halvt minut i en sigte med en slidsbredde på 1,0 mm. Det konstateres, om der
forekommer levende skadedyr og døde insekter.
I de bestanddele, der bliver tilbage efter sigtning med en sigte med en slids-
bredde på 1,0 mm, frasorteres sten, sand, dele af halmstrå og andre egentlige
urenheder ved hjælp af en pincet eller en hornspatel.
De således fjernede egentlige urenheder føjes til de bestanddele, der er
passeret gennem sigten med en slidsbredde på 1,0 mm, og vejes sammen
med disse.
Ved hjælp af en prøvedeler tages en prøve på 100 til 200 g for majs og på
25 g for sorghum af den sigtede prøve. Denne delprøve vejes. Derefter
spredes den i et tyndt lag ud på en bordplade. Ved hjælp af en pincet eller
en hornspatel fjernes dele af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr,
frostskadede kerner, spirede kerner, fremmede frø, fordærvede kerner, avner,
levende skadedyr og døde insekter.
Derefter sigtes denne delprøve gennem en rundthulssigte med en huldiameter
på 4,5 mm for majs og med en huldiameter på 1,8 mm for sorghum. De
bestanddele, der passerer gennem denne sigte, betragtes som knækkede
kerner.
3. De grupper bestanddele, der ikke er mangelfrit basiskorn, og som er bestemt
i henhold til de i punkt 1 og 2 nævnte metoder, skal vejes så akkurat som
muligt med en nøjagtighed på 0,01 g og beregnes i procentvise andele af
gennemsnitsprøven. Oplysningerne i analyserapporten angives med en nøjag-
tighed på 0,1 %. Det konstateres, om der er levende skadedyr til stede.
Principielt skal der ved hver prøve foretages to analyser. De må med hensyn
til de samlede ovenfor nævnte bestanddele ikke afvige fra hinanden med
mere end 10 %.
4. Ved de i punkt 1, 2 og 3 nævnte metoder skal følgende apparatur anvendes:
a) prøvedeler, f.eks. en konisk eller en riflet prøvedeler
b) præcisions- og finvægt2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 14
▼B
c) slidssigter med en slidsbredde på 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm,
2,2 mm og 3,5 mm og rundthulssigter med en huldiameter på 1,8 mm og
4,5 mm. Sigterne monteres eventuelt på et vibrationsbord.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 15
▼B
BILAG IV
PRAKTISK REFERENCEMETODE TIL BESTEMMELSE AF VAND-
INDHOLDET
1.Princip
Produktet tørres ved en temperatur på 130-133 ºC og ved normalt atmosfæ-
risklufttryki et i forhold til partik lernes størrelse passende tidsrum.
2.Anvendelsesområde
Denne tørringsmetode gælder for knust korn, hvoraf mindst 50 % passerer
gennem en sigte med en maskestørrelse på 0,5 mm, og højst 10 % holdes
tilbage af en sigte med runde masker på 1,0 mm. Metoden gælder også for
mel.
3.Apparatur
Præcisionsvægt.Findelingsapparat af et materiale, som ikke absorberer fugtighed, er let at
rense, giver en hurtig og ensartet formaling uden at fremkalde en mærkbar
opvarmning, hvor kontakt med den omgivende luft så vidt muligt undgås,
og som svarer til de i punkt 2 stillede krav (f.eks. en keglemølle, der kan
skilles ad).
Beholder af korrosionsbestandigt metal eller af glas med slebet låg; nytte-
fladen må muliggøre en fordeling af prøven med 0,3 gram pr. cm
2.
Elektrisk opvarmet, termostatstyret tørreskab, som er indstillet på en tempe-
ratur mellem 130 og 133 ºC (1) og med tilstrækkelig ventilation (2).
Eksikkator med en tyk, perforeret plade af metal eller eventuelt porcelæn,
indeholdende et effektivt tørringsmiddel.
4.Fremgangsmåde
TørringI den på forhånd tarerede beholder afvejes med en nøjagtighed på ± 1 mg ca.
5 g af den formalede substans af småkernet korn eller ca. 8 g i tilfælde af
majs. Beholderen anbringes i et tørreskab, der er opvarmet til 130-133 ºC.
Anbringelsen foregår så hurtigt som muligt for at undgå, at tørreskabets
temperatur falder for meget. Man lader tørringen vare 2 timer for småkernet
korn og 4 timer for majs fra det tidspunkt, hvor tørreskabet på ny har nået en
temperatur på 130-133 ºC. Derefter tages beholderen ud af tørreskabet, låget
lægges hurtigt på, og den afkøles i 30 til 45 minutter i en eksikkator, hvor-
efter den vejes (med en nøjagtighed på ± 1 mg).
5.Beregningsmetode og formler
E = prøvens oprindelige vægt i gram
M = prøvens vægt i gram efter konditionering
M′= prøvens vægt i gram efter formaling
m = prøvens vægt i gram efter tørring.
Produktets vandindhold, udtrykt i procent, er lig med:
— uden forudgående konditionering (E - m)× 100 E
— med forudgående konditionering
.
Der foretages mindst to forsøg.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 16
(1) Lufttemperaturen i tørreskabets indre.
(2) Tørreskabet skal have en sådan varmekapacitet, at det med en forhåndsindstilling på
130 til 133 ºC når op på denne temperatur senest 45 minutter efter, at det højeste antal
prøver, der tørres samtidig, er sat ind.
Ventilationen skal være af en sådan beskaffenhed, at forskellen mellem de resultater,der opnåas efter to timers tørring af småkernet korn (blød hvede, hård hvede, bygsorghum og rug) eller fire timers tørring af majs, for alle de prøver af fine gryn,
▼B
6.Bestemmelsens nøjagtighed
Forskellen mellem de værdier, der opnås ved to bestemmelser foretaget
samtidigt eller hurtigt efter hinanden af den samme analytiker, må ikke over-
stige 0,15 g vand pr. 100 g prøvemateriale. Hvis denne værdi er overskredet,
skal bestemmelserne gentages.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 17
▼B
BILAG V
METODE TIL BESTEMMELSE AF, OM DEJ AF BLØD HVEDE ER
IKKE-KLÆBRIG OG MASKINBEARBEJDELIG
1.Foranstaltningens betegnelse
Metode til prøvebagning af hvedemel.
2.Anvendelsesområde
Metoden kan anvendes på hvedemel, som er fremstillet på en laboratorie-
mølle, til fremstilling af gærbrød.
3.Princip
I en nærmere angivet æltemaskine fremstilles en dej af mel, vand, gær,
salt og sukker. Efter afvejning og rundvirkning hviler dejstykkerne i 30
minutter. De rundvirkes så anden gang, anbringes på bageplader, raskes
en bestemt tid og bages. Dejens teknologiske egenskaber noteres. Brødene
vurderes ud fra deres volumen og højde.
4.Ingredienser
4.1.Gær
Aktivt tørgær »Saccharomyces cerevisiae«, type DHW-Hamburg-Wans-
beck, eller ingrediens med samme egenskaber.
4.2.Ledningsvand
4.3.Sukker-salt-ascorbinsyreopløsning
Opløs 30,0 ± 0,5 g natriumklorid (handelskvalitet), 30,0 ± 0,5 g sukker
(handelskvalitet) og 0,040 ± 0,001 g ascorbinsyre i 800 ± 5 g vand.
Opløsningen fremstilles friskhver dag.
4.4.Sukkeropløsning
Opløs 5 ± 0,1 g sukker (handelskvalitet) i 95 ± 1 g vand. Opløsningen
fremstilles friskhver dag.
4.5.Maltmel (med enzymaktivitet)
Handelskvalitet.
5.Udstyr og apparater
5.1.Prøvebageri
hvor temperaturen kan holdes mellem 22 og 25 ºC.
5.2.Køleskab
som kan holde en temperatur på 4 ± 2 ºC.
5.3.Vægt
Maksimal belastning 2 kg, nøjagtighed 2 g.
5.4.Vægt
Maksimal belastning 0,5 kg nøjagtighed 0,1 g.
5.5.Analysevægt
Nøjagtighed 0,1 × 10–3g.
5.6.Æltemaskine
Stephen UMTA 10 med æltearm, model »Detmold« (A. Stephan Söhne
GmbH), eller tilsvarende maskine med samme egenskaber.
5.7.Raskeskab
som kan holde en temperatur på 30 ± 1 ºC.
5.8.Åbne plastkasser
fremstillet af polymethylmethacrylat (plexiglas, perspex). Indvendige mål
25 × 25 cm, højde 15 cm, godstykkelse 0,50 ± 0,05 cm.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 18
▼B
5.9.Kvadratiske plastplader
fremstillet af polymethylmethacrylat (plexiglas, perspex). Mindst
30 × 30 cm, tykkelse 0,50 ± 0,05 cm.
5.10.Rundvirker
Brabender rundvirker (Brabender OHG) eller tilsvarende maskine med
samme egenskaber.
6.Prøveudtagning
Efter ICC-standard nr. 101.
7.Fremgangsmåde
7.1.Bestemmelse af vandbindingsevne
Vandbindingsevnen bestemmes efter ICC-standard nr. 115/1.
7.2.Bestemmelse af tilsætning af maltmel
Bestem melets faldtal efter ISO 3093/1982. Hvis faldtallet er højere end
250, bestemmes ud fra en række blandinger af mel med stigende mængder
maltmel den mængde maltmel, som kræves for at få et faldtal på 200-250
(4.5). Hvis faldtallet er under 250, skal maltmel ikke tilsættes.
7.3.Reaktivering af tørgær
Opvarm sukkeropløsning (4.4) til 35 ± 1 ºC. Hæld en vægtdel tørgær i fire
dele af den tempererede sukkeropløsning. Der omrøres ikke. Om nødven-
digt roteres glasset.
Lad opløsningen hvile i 10 ± 1 minut. Derefter omrøres der, indtil der fås
en homogen suspension. Denne suspension anvendes inden for de næste
10 minutter.
7.4.Temperering af mel og dejvæske.
Temperaturen af mel og vand skal være sådan, at dejens temperatur umid-
delbart efter æltningen er 27 ± 1 ºC.
7.5.Dejens sammensætning
Afvej med en nøjagtighed på 2 g 10 y/3 g mel »as is«, svarende til 1 kg
med 14 % vandindhold, hvor »y« er den melmængde, der er anvendt i
farinografundersøgelsen (se ICC-standard nr. 115, punkt 9.1). Afvej med
en nøjagtighed på 0,2 g den mængde maltmel, som er nødvendig for at
bringe faldtallet inden for området 200-250 (7.2).
Afvej 430 ± 5 g sukker-salt-ascorbinsyreopløsning (4.3) og tilsæt vand til
en samlet masse (på (x – 9) 10 y/3 g (se 10.2), hvor »x« er den mængde
vand, der er anvendt i farinografundersøgelsen (se ICC-standard nr. 115/1,
punkt 9.1). Den totale masse af væsken (normalt mellem 450 og 650 g)
skal bestemmes med en nøjagtighed på 1,5 g.
Afvej 90 ± 1 g gærsuspension (7.3).Noter den samlede masse af dejen (P), som er summen af masserne af
mel, sukker-salt-ascorbinsyreopløsning plus vand, gærsuspension og
maltmel.
7.6.Æltning
Førsttempereres æltemaskinen (5.6)vedhjælpaflunkentvandtil27±1ºC.Hæld så de flydende ingredienser i maskinen, dernæst maltmelet og melet.Start æltemaskinen (hastighed 1, 1 400 omdr./min.), og lad den køre i 60
sekunder. 20 sekunder efter æltningens start drejes skraberen, som sidder i
låget af æltemaskinen, to omgange.
Mål dejens temperatur. Hvis den ligger uden for intervallet 26-28 ºC,
kasseres dejen, og en ny æltes, efter at ingrediensernes temperatur er
justeret.
Bedøm dejens beskaffenhed og karakteriser den ved et af følgende udtryk:
— ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig, eller
— klæbrig og ikke-maskinbearbejdelig. For at kunne bedømmes som
»ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig« umiddelbart efter æltningen
skal dejen danne en sammenhængende masse, som knap nok er
hænger i æltekedlens sider og æltearm. Dejen skal kunne samles og
fjernes fra æltemaskinen med hånden på én gang og uden væsentlige
tab.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 19
▼B
7.7.Afvejning og rundvirkning
Afvej med en relativ nøjagtighed på 2 g tre dejstykker efter formlen:p = 0,25 P, hvor:p = massen af det afvejede stykke dej
P = samlet masse af dejen.
Rundvirk straks dejstykkerne i 15 sekunder i rundvirkeren (5.10) og
anbring dem dernæst på plastpladerne (5.9). Dækdem med de omvendte
plastkasser (5.8) og anbring dem i raskeskabet (5.7) i 30 ± 2 minutter.
Der må ikke drysses med mel.
7.8.Formning
Bring dejstykkerne på plastpladerne, stadigvæk dækket af de omvendte
plastkasser, hen til rundvirkeren (5.10) og giv igen hvert dejstykke en
rundvirkning på 15 sekunder. Plastkassen, der dækker dejstykket, må først
fjernes umiddelbart inden rundvirkningen. Bedøm dejens beskaffenhed og
karakteriser den ved et af følgende udtryk:
— ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig, eller
— klæbrig og ikke-maskinbearbejdelig.
For at kunne bedømmes som »ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig« må
dejen kun i ringe grad eller slet ikke hæfte til siderne i rundvirkerens
kammer, så den, mens maskinen arbejder, frit kan rotere om sig selv og
danne en kugle. Efter rundvirkningen må dejen ikke klæbe til siderne i
rundvirkerens kammer, når låget tages af, eller kammeret svinges op.
(7.9, 7.10 og 8)
9.Prøvningsrapport
Prøvningsrapporten skal indeholde oplysning om:
— dejens beskaffenhed efter æltning og formning (anden rundvirkning)
— faldtal af melet uden tilsætning af maltmel
— afvigelser fra det normale.
Den skal endvidere oplyse om:
— hvilken metode der er brugt
— alle referencer, der er nødvendige for at identificere prøven.
10.Generelle bemærkninger
10.1.10.2. Formlen til beregning af mængden af dejvæske er baseret på følgende:
Tilsætning af × ml vand til en melmængde, der svarer til 300 g mel med
14 % vandindhold, giver den ønskede dejkonsistens. Da der bruges 1 kg
mel (14 % vandindhold), og × refererer til 300 g mel, skal der til bagete-
sten bruges × g vand, divideret med 3, ganget med 10, derfor 10 ×/3 g.
De 430 g sukker-salt-ascorbinsyreopløsning indeholder 15 g salt og 15 g
sukker. De 430 g opløsning indgår i dejvæsken. Hvis man altså vil tilsætte
10 ×/3 g vand til dejen, må der tilsættes (10 ×/3 + 30) g dejvæske
bestående af 430 g sukker-salt-ascorbinsyreopløsning og noget ekstra
vand.
Skønt noget af det vand, der tilsættes sammen med gærsuspensionen,
absorberes af gærcellerne, indeholder suspensionen også frit vand. Det
skønnes, at 90 g gærsuspension indeholder 60 g frit vand. For at foretage
en korrektion på 60 g for dejvæsken, hvor det frie vand i gærsuspensionen
medregnes, skal der tilsættes (10 ×/3 + 30) - 60 g vand. Dette giver
følgende: (10 ×/3 + 30) – 60 = 10 ×/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (× – 9) 10/
3, hvilket svarer til formlen i punkt 7.5. Hvis f.eks. vandmængden i fari-
nografundersøgelsen bestemmes til 165 ml, indsættes denne værdi i
formlen, så at de 430 g sukker-salt-ascorbinsyreopløsning skal forhøjes
til en samlet masse på:
(165 - 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g.
10.3. Denne metode er ikke direkte anvendelig på hvede. Fremgangsmåden,
som må anvendes for at kunne karakterisere hvedes bageegenskab, er
følgende:
Rens hvedeprøven og bestem vandindholdet i den rensede hvede. Undlad
at konditionere hveden, hvis vandindholdet ligger inden for området 15,02000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 20
▼B
til 16,0 %. I andre tilfælde reguleres hvedens vandindhold til 15,5 ± 0,5 %
mindst tre timer før formalingen.
Heraf fremstilles melet, idet man anvender en laboratiemølle Bühler MLU
202 eller en Brabender Quadrumat Senior eller et apparat med samme
karakteristika.
Vælg en sådan fremgangsmåde ved formalingen, at der fremstilles et mel
med en udmalingsgrad på mindst 72 % og med et askeindhold på mellem
0,50 og 0,60 % på tørstofbasis.
Bestem askeindholdet i melet efter bilag I til Kommissionens forordning
(EF) nr. 1501/95 (EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7) og vandindholdet efter
nærværende forordning. Beregn udmalingsgraden efter følgende ligning:
E = (((100 - f) F)/(100 - w) W) × 100 %
hvor
E = udmalingsgrad
f = vandindhold i melet
w = vandindhold i hveden
F = fremstillet melmængde med vandindhold fW = formalet hvedemængde med vandindhold w.Bemærk: Nærmere oplysning om ingredienser og apparater fremgår af
dokument T/77.300 af 31. marts 1977, publiceret af Instituut voor Graan,
Meel en Brood, TNO — Postbus 15, Wageningen, Nederlandene.2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 21
▼B
BILAG VI
BESTEMMELSE AF AFGLASNING
1.Princip
Der bruges kun en del af prøven til bestemmelse af afglasningen. Kernerne
snittes på Pohls kernesnitter eller et tilsvarende instrument.
2.Materiel
— Pohls kernesnitter eller et tilsvarende instrument
— pincetter, skalpel— skål eller kar.
3.Fremgangsmåde
a) Undersøgelsen foretages af en prøve på 100 g, efter at bestanddele, der
ikke er mangelfrit basiskorn, er frasorteret.
b) Prøven spredes i en skål og rystes godt sammen.
c) Efter at en plade er indsat i kernesnitteren, spredes en håndfuld kerner på
gitteret. Der bankes kraftigt, således at der kun er én kerne pr. hul. Den
bevægelige del sænkes for at holde på kernerne, der derefter snittes.
d) Der tilberedes plader, så mindst 600 kerner bliver snittet.
e) Antallet af melede kerner tælles, hvorved også delvist melede kerner
tælles med.
f) Procentdelen af melede kerner, inklusive delvist melede kerner, beregnes.
4.Angivelse af resultaterne
I = masse i gram af bestanddele, som ikke er mangelfrit basiskorn.
M = procentdel melede kerner, inklusive delvist melede kerner, i de under-
søgte kerner.
5.Resultat
Melede kerner, inklusive delvist melede kerner, i procentdel af prøven:
2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 22
▼B
BILAG VII
TABEL I
Tillæg for vandindhold
Vandindhold
(%)Tillæg
(EUR/t)
13,4 0,1
13,3 0,2
13,2 0,3
13,1 0,4
13,0 0,512,9 0,6
12,8 0,7
12,7 0,8
12,6 0,9
12,5 1,0
12,4 1,1
12,3 1,2
12,2 1,3
12,1 1,4
12,0 1,5
11,9 1,6
11,8 1,7
11,7 1,8
11,6 1,9
11,5 2,0
11,4 2,1
11,3 2,2
11,2 2,3
11,1 2,4
11,0 2,5
10,9 2,610,8 2,7
10,7 2,8
10,6 2,9
10,5 3,0
10,4 3,1
10,3 3,2
10,2 3,3
10,1 3,4
10,0 3,5
TABEL II
Fradrag for vandindhold
Vandindhold
(%)Fradrag
(EUR/t)
14,5 1,0
14,4 0,8
14,3 0,62000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 23
▼B
Vandindhold
(%)Fradrag
(EUR/t)
14,2 0,4
14,1 0,2
TABEL III
Fradrag for egenvægt
KornartEgenvægt
kg/hlFradrag i prisen
(EUR/t)
Blød hvede under 76 til 75 0,5
under 75 til 74 1,0
under 74 til 73 1,5
Byg under 64,0 til 62,0 1,0
TABEL IV
Fradrag for proteinindhold
(EUR/t)
Proteinindhold (1)
(N × 5,7)Produktionsår
2000/01Produktionsår
2001/02Produktionsår
2002/03 ff.
under 11,5 til 11,0 1,5 2,0 2,5
under 11,0 til 10,5 3,0 4,0 5under 10,5 til 10,3 5,0 5,0
under 10,3 til 10,0 5,0
(1) (% af tørstof)2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 24
▼B
BILAG VIII
Praktisk metode til bestemmelse af det fradrag, der af interventionsorga-
nerne skal anvendes på sorghumprisen
1.Basisoplysninger
P = procent tannin i tørstoffet
0,4 % = procent tannin, fra hvilken der anvendes fradrag11 % (
1) = fradrag svarende til 1 % tannin i tørstoffet.
2.Beregning af fradraget
Fradraget, der udtrykt i euro skal anvendes på interventionsprisen, beregnes
efter følgende formel:
11 (P - 0,40)2000R0824 — DA — 01.05.2004 — 002.001 — 25
(1) Fradrag, der skal beregnes på sorghumprisen, som funktion af tanninindholdet beregnet
pr. 1 000 g tørstof:
a) Fjerkræfordøjelig energi i 1 000 g tørstof af sorghum med et teoretisk tanninindhold
på 0 %: 3 917 kcal.
b) Nedsættelse af den fjerkræfordøjelige energi i 1 000 g tørstof af sorghum for hvert
yderligere procentpoint tannin: 419 kcal.
c) Forskel udtrykt i procentpoint mellem det fastsatte maksimumsindhold af tannin i
sorghum, der overtages af interventionsorganerne, og indholdet af tannin ved fast-
læggelse af standardkvaliteten: 1,0 – 0,30 = 0,70.
d) Forskel udtrykt i procentpoint mellem den fjerkræfordøjelige energi i sorghum med
et tanninindhold på 1,0 % og i sorghum med et tanninindhold svarende til standard-kvaliteten (0,30 %):
e) Fradrag, svarende til et tanninindhold på 1 % i tørstoffet og på over 0,30 %: