1991R2092 — DA — 05.10.2005 — 023.001

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

Ændret ved:





Ændret ved:





Berigtiget ved:









▼B

RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 2092/91

af 24. juni 1991

om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler







RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 43, under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 1 ), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 2 ), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg ( 3 ), og ud fra følgende betragtninger: ud fra følgende betragtninger: Der er en stigende efterspørgsel fra forbrugerne efter økologisk fremstillede landbrugsprodukter og levnedsmidler; dette betyder således et nyt marked for landbrugsprodukter; disse produkter sælges på markedet til en højere pris, mens produktionsmetoden indebærer, at jorden udnyttes mindre intensivt; produktionsmetoden kan derfor spille en rolle ved omlægningen af den fælles landbrugspolitik hvad angår opnåelse af en bedre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel i forbindelse med landbrugsprodukter samt hvad angår miljøbeskyttelse og landskabsbevarelse; som følge af den stigende efterspørgsel markedsføres der landbrugsprodukter og levnedsmidler, som er forsynet med angivelser, der oplyser køberen om eller bibringer vedkommende den forestilling, at de er fremstillet ved en økologisk metode eller uden anvendelse af syntetiske kemiske produkter; flere medlemsstater har allerede indført retsforskrifter og kontrolforanstaltninger for anvendelsen af sådanne angivelser; en EF-forskriftsramme for produktion, mærkning og kontrol vil gøre det muligt at beskytte økologisk landbrug, for så vidt denne ramme sikrer vilkårene for loyal konkurrence mellem producenterne af produkter, der er forsynet med sådanne angivelser, hindrer anonymitet på markedet for økologiske produkter ved at sikre gennemsigtighed på alle stadier af produktion og forarbejdning og medfører, at forbrugerne får større tillid til disse produkter; den økologiske produktionsmetode er en speciel produktionsmetode på bedriftsniveau; derfor bør det for mærkningen af forarbejdede produkter bestemmes, at de angivelser som henviser til den økologiske produktionsmetode, knyttes til angivelserne vedrørende de ingredienser, som er tilvejebragt ved denne metode; for gennemførelsen af de planlagte bestemmelser bør der fastsættes smidige fremgangsmåder, der gør det muligt at tilpasse, supplere eller præcisere visse tekniske enkeltheder eller visse foranstaltninger, således at der kan tages hensyn til indvundne erfaringer; denne forordning må inden for en passende frist suppleres med tilsvarende bestemmelser for den animalske produktion; af hensyn til producenterne og køberne af produkter, som er forsynet med angivelser, der henviser til den økologiske produktionsmetode, bør der foretages fastsættelse af de principper, der i det mindste skal være overholdt, for at et produkt kan frembydes med de pågældende angivelser; den økologiske produktionsmetode indebærer væsentlige begrænsninger med hensyn til anvendelsen af gødningsstoffer og pesticider, som kan have en skadelig indvirkning på miljøet eller medføre restkoncentrationer i landbrugsprodukterne; i denne forbindelse bør den praksis, der er accepteret i Fællesskabet på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning respekteres i henhold til den gældende kodeks for praksis i Fællesskabet på dette tidspunkt; desuden bør der i fremtiden udarbejdes principper for godkendelse af produkter, der må anvendes i denne type landbrug; økologisk landbrug indebærer endvidere anvendelse af varierede dyrkningsmetoder samt begrænset tilførsel af gødningsstoffer og jordbehandlingsmidler af ikke-kemisk art og tungt opløselige; disse dyrkningsmetoder bør præciseres, og betingelserne for anvendelse af visse produkter, der er af syntetisk ikke-kemisk art, bør fastsættes; ved de foreskrevne fremgangsmåder kan der om fornødent i bilag I indsættes mere specifikke bestemmelser for at undgå, at der i produkter, som er frembragt ved denne produktionsmetode, forekommer visse restkoncentrationer af syntetiske kemiske stoffer, som hidrører fra andre kilder end landbruget (miljøforurening); kontrollen med overholdelse af produktionsreglerne kræver i princippet kontrol i alle produktions- og afsætningsled; alle erhvervsdrivende, der producerer, tilbereder, importerer eller markedsfører produkter, som er forsynet med angivelser, der henviser til den økologiske produktionsmetode, bør være undergivet en ordning med regelmæssig kontrol, som svarer til Fællesskabets minimumskrav og gennemføres af dertil udpegede kontrolinstanser og/eller af godkendte organer under tilsyn; en EF-kontrolangivelse bør kunne anføres i mærkningen af de produkter, der er undergivet den pågældende kontrolordning — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:







Anvendelsesområde

▼M15

Artikel 1

1. Denne forordning anvendes på følgende produkter, for så vidt de er forsynet med eller skal forsynes med angivelser, som henviser til den økologiske produktionsmetode:

a) uforarbejdede vegetabilske landbrugsprodukter; endvidere dyr og uforarbejdede animalske produkter, for så vidt der er anført produktionsprincipper og særlige kontrolregler herfor i bilag I og III

b) forarbejdede vegetabilske og animalske landbrugsprodukter, der er bestemt til konsum, og som hovedsagelig består af en eller flere ingredienser af vegetabilsk og/eller animalsk oprindelse

c) foder, foderblandinger og fodermidler, der ikke er omfattet af litra a), med virkning fra det tidspunkt, hvor den i stk. 3 omhandlede forordning træder i kraft.

2. Som en undtagelse fra stk. 1 anvendes bestemmelserne om mærkning i artikel 5 og om kontrol i artikel 8 og 9, hvis der ikke i bilag I til samme forordning er fastsat detaljerede produktionsregler for visse dyrearter, på disse arter og produkter fremstillet på grundlag heraf, med undtagelse af akvakultur og akvakulturprodukter. Indtil disse detaljerede produktionsregler er optaget i bilaget, finder nationale regler eller, hvis sådanne ikke findes, private standarder, der er accepteret eller anerkendt af medlemsstaterne, anvendelse.

3. Kommissionen fremsætter efter proceduren i artikel 14 senest den 24. august 2001 et forslag til en forordning om mærkningskrav og kontrolkrav samt forebyggende foranstaltninger for de produkter, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, litra c), for så vidt disse foranstaltninger vedrører den økologiske produktionsmetode.

Indtil den i første afsnit nævnte forordning er vedtaget, finder nationale regler, der er i overensstemmelse med fællesskabsretten, eller, hvis sådanne ikke findes, private standarder, der er accepteret eller anerkendt af medlemsstaterne, anvendelse på de produkter, der er nævnt i stk. 1, litra c).

▼M28

Artikel 2

I denne forordning anses et produkt for at være forsynet med angivelser, der henviser til den økologiske produktionsmetode, når produktet, dets ingredienser eller fodermidler i mærkningen, reklamen eller handelsdokumenter er beskrevet med betegnelser, som lader køberen formode, at produktet, dets ingredienser eller fodermidler er fremstillet efter de i artikel 6 fastsatte produktionsregler. Særligt betragtes følgende betegnelser eller gængse deraf afledte ord (såsom bio, øko osv.) eller forkortelser, alene eller sammensat, som angivelser, der henviser til den økologiske produktionsmetode i hele Fællesskabet og på et hvilket som helst fællesskabssprog, medmindre de ikke anvendes for landbrugsprodukter i levnedsmidler eller foderstoffer eller tydeligt ikke har nogen forbindelse med denne produktionsmetode:

— på spansk: ecológico

— på dansk: økologisk

— på tysk: ökologisch, biologisch

— på græsk: βιολογικό

— på engelsk: organic

— på fransk: biologique

— på italiensk: biologico

— på nederlandsk: biologisch

— på portugisisk: biológico

— på finsk: luonnonmukainen

— på svensk: ekologisk.

▼M15

Artikel 3

Denne forordning berører ikke andre fællesskabsbestemmelser eller nationale bestemmelser, der er i overensstemmelse med fællesskabsretten, og som gælder for produkter som omhandlet i artikel 1, f.eks. bestemmelser om produktion, tilberedning, markedsføring, mærkning og kontrol, herunder lovgivning vedrørende fodermidler og foderstoffer.

▼B







Definitioner

Artikel 4

I denne forordning forstås ved:

1) mærkning: angivelser, oplysninger, fabriks- eller varemærker, billeder eller symboler, som er anført på emballager, dokumenter, skilte, etiketter eller halsetiketter af enhver art, der ledsager eller henviser til et produkt som omhandlet i artikel 1;

▼M10

2) produktion: aktiviteter på landbrugsbedriften med henblik på fremstilling, emballering og første mærkning som økologisk producerede produkter af landbrugsprodukter, der produceres på samme bedrift;

▼M15

3) tilberedning: aktiviteter i forbindelse med konservering og/eller forarbejdning af landbrugsprodukter (herunder slagtning og opskæring for animalske produkter), samt emballering og/eller ændringer i mærkningen som økologisk producerede produkter af de friske eller ferske, konserverede og/eller forarbejdede produkter;

▼B

4) markedsføring: opbevaring eller udstilling med henblik på salg, udbydelse til salg, salg, levering eller enhver anden måde, hvorved produkter bringes i handelen;

5) erhvervsdrivende: fysisk eller juridisk person, der producerer, tilbereder eller fra tredjelande indfører produkter som omhandlet i artikel 1 med henblik på markedsføring heraf, eller som markedsfører disse produkter;

▼M10

6) Ingredienser: stoffer, herunder tilsætningsstoffer, der anvendes ved tilberedning af produkter omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), og som er defineret i artikel 6, stk. 4, i direktiv 79/112/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler bestemt til den endelige forbruger samt om reklame for sådanne levnedsmidler;

▼B

7) plantebeskyttelsesmidler: produkter som defineret i artikel 2, punkt 1, i Rådets direktiv 79/117/EØF af 21. december 1978 om forbud mod markedsføring og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler indeholdende visse virksomme stoffer ( 4 ), senest ændret ved direktiv 89/365/EØF ( 5 );

8) vaske- og rengøringsmidler: stoffer og tilberedninger i henhold til Rådets direktiv 73/404/EØF af 22. november 1973 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om vaske- og rengøringsmidler ( 6 ), senest ændret ved direktiv 86/94/EØF ( 7 ), der er bestemt til rengøring af visse af de i artikel 1, stk. 1, litra a), omhandlede produkter.

▼M10

9) færdigpakket levnedsmiddel: salgsenhed som defineret i artikel 1, stk. 3, litra b), i direktiv 79/112/EØF

10) ingrediensliste: ingrediensliste som omhandlet i artikel 6 i direktiv 79/112/EØF;

▼M15

11) animalsk produktion: produktion af husdyr og opdrættet vildt (også insekter) og af akvatiske arter, som opdrættes i ferskvand, saltvand eller brakvand. Produkter fra jagt på vildt og fiskeri af vildtlevende arter betragtes ikke som hidrørende fra økologisk produktion;

12) genetisk modificerede organismer (GMO'er): organismer som defineret i artikel 2 i Rådets direktiv 90/220/EØF af 23. april 1990 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer ( 8 );

13) GMO-derivater: stoffer, som enten er fremstillet af eller på grundlag af GMO'er, men som ikke indeholder dem;

14) anvendelse af GMO'er og GMO-derivater: anvendelsen heraf som levnedsmidler, levnedsmiddelingredienser (herunder tilsætningsstoffer og aromaer), tekniske hjælpestoffer (herunder ekstraktionsmidler), foderstoffer, foderblandinger, fodermidler, tilsætningsstoffer til foderstoffer, tekniske hjælpestoffer til foderstoffer, visse produkter, der anvendes i foderstoffer henhørende under direktiv 82/471/EØF ( 9 ), plantebeskyttelsesmidler, veterinærlægemidler, gødningsstoffer, jordbehandlingsmidler, frø og planteformeringsmateriale samt dyr;

15) veterinærlægemiddel: produkter som defineret i artikel 1, nr. 2, i Rådets direktiv 65/65/EØF af 26. januar 1965 om tilnærmelse af lovgivningen om farmaceutiske specialiteter ( 10 );

16) homøopatiske veterinærlægemidler: produkter som defineret i artikel 1, stk. 1, Rådets direktiv 92/74/EØF af 22. september 1992 om udvidelse af anvendelsesområdet for direktiv 81/851/EØF om tilnærmelse af lovgivningen om veterinærlægemidler og om fastsættelse af supplerende bestemmelser for homøopatiske veterinærlægemidler ( 11 );

17) foderstoffer: produkter som defineret i artikel 2, litra a), i Rådets direktiv 79/373/EØF af 2. april 1979 om handel med foderblandinger ( 12 );

18) fodermidler: produkter som defineret i artikel 2, litra a), i Rådets direktiv 96/25/EF af 29. april 1996 om omsætning af fodermidler og om ændring af direktiv 70/524/EØF, 74/63/EØF, 82/471/EØF og 93/74/EØF samt om ophævelse af direktiv 77/101/EØF ( 13 );

19) foderblandinger: produkter som defineret i artikel 2, litra b), i direktiv 79/373/EØF;

20) tilsætningsstoffer til foderstoffer: produkter som defineret i artikel 2, litra a), i Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer ( 14 );

21) visse produkter, der anvendes i foderstoffer: foderprodukter som omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 82/471/EØF;

22) økologisk brug/bedrift/opdræt: et brug, en bedrift eller et opdræt, der opfylder bestemmelserne i denne forordning;

23) økologisk produceret foder/fodermidler: foder/fodermidler, der er fremstillet i overensstemmelse med produktionsreglerne i artikel 6;

24) foder/fodermidler fra omlægning: foder/fodermidler, der opfylder produktionsreglerne i artikel 6, bortset fra i omlægningsperioden, hvor disse regler finder anvendelse mindst ét år inden høsten;

25) konventionelt foder/konventionelle fodermidler: foder/fodermidler, der ikke er omfattet af kategorierne i nr. 23 og 24.

▼B







Mærkning

Artikel 5

1. I mærkningen eller reklamen for et produkt som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a), må der kun henvises til den økologiske produktionsmetode, for så vidt:

a) det af angivelserne klart fremgår, at det drejer sig om en produktionsmetode i landbruget,

b) produktet er frembragt i overensstemmelse med de regler, der er anført i ►M10 artikel 6 ◄ , eller er indført fra tredjelande under den i artikel 11 fastsatte ordning,

c) produktet er frembragt eller indført af en erhvervsdrivende, der er undergivet de i artikel 8 og 9 fastlagte kontrolforanstaltninger,

▼M10

d) for produkter, der er tilberedt efter den 1. januar 1997, skal mærkningen indeholde navnet og/eller kodenummeret på den kontrolmyndighed eller det kontrolorgan, som producenten hører under. Valget mellem navn og kodenummer foretages af medlemsstaten, som meddeler Kommis-sionen sin afgørelse.

▼M10 —————

▼M10

3. I mærkningen og reklamen for et produkt som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), må produktets varebetegnelse kun indeholde angivelser, der henviser til den økologiske produktionsmetode, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a) mindst 95 % af produktets ingredienser af landbrugsoprindelse skal være eller stamme fra produkter, som er frembragt i overensstemmelse med reglerne i artikel 6 eller er indført fra tredjelande under ordningerne i artikel 11;

b) alle produktets øvrige ingredienser af landbrugsoprindelse skal være ingredienser, der er anført i bilag VI, del C, eller være midlertidig tilladt i en medlemsstat i overensstemmelse med de gennemførelsesforanstaltninger, der måtte være vedtaget i henhold til stk. 7;

c) produktet må kun indeholde stoffer, der er anført i bilag VI, del A, som ingredienser af ikke-landbrugs-mæssig oprindelse;

d) produktet eller dets ingredienser af landbrugs-oprindelse, som omhandlet i litra a), må ikke have været underkastet behandlinger, der omfatter anvendelse af stoffer, som ikke er anført i bilag VI, del B;

e) produktet eller dets ingredienser må ikke have været underkastet behandlinger, der omfatter anvendelse af ioniserende stråling;

f) produktet skal være tilberedt eller importeret af en erhvervsdrivende, der er undergivet kontrolforanstaltningerne i artikel 8 og 9;

g) for produkter, som er tilberedt efter den 1. januar 1997, skal mærkningen indeholde navnet og/eller kodenummeret på den kontrolmyndighed eller det kontrolorgan, som den erhvervsdrivende, der udfører den sidste del af produktions- eller tilberedningsprocessen, hører under. Valget mellem navn og kodenummer foretages af medlemsstaten, som meddeler Kommissionen sin afgørelse. Angivelsen vedrørende økologiske produktionsmetoder skal klart præcisere, at der er tale om en produktionsmetode i landbruget, og skal være ledsaget af en henvisning til de pågældende ingredienser af landbrugsoprindelse, medmindre ingredienslisten indeholder en sådan tydelig henvisning;

▼M15

h) produktet er blevet fremstillet uden anvendelse af genetisk modificerede organismer og/eller af produkter afledt af sådanne organismer.

Uanset stk. 1, 2 og 3 kan varemærker, der er forsynet med en angivelse som omhandlet i artikel 2, fortsat benyttes indtil 1. juli 2006 i mærkning af og reklame for produkter, der ikke opfylder denne forordning, såfremt:

— varemærket er ansøgt registreret inden den 22. juli 1991 — medmindre nedenstående andet afsnit finder anvendelse — og er i overensstemmelse med Rådets første direktiv 89/104/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker ( 15 ), og

— varemærket altid er forsynet med en tydelig, fremtrædende og letlæselig angivelse af, at produkterne ikke er fremstillet i overensstemmelse med økologisk produktionsmetode som fastsat i denne forordning.

Den i første afsnit, første led, omhandlede ansøgningsdato er for Finland, Østrig og Sverige den 1. januar 1995, og for Den Tjekkiske Republik, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Slovenien og Slovakiet den 1. maj 2004. ◄

▼M10

4. Ingredienser af landbrugsoprindelse kan kun medtages i bilag VI, del C, hvis det er godtgjort, at det drejer sig om ingredienser af landbrugsoprindelse, der ikke produceres i tilstrækkeligt omfang i Fællesskabet efter reglerne i artikel 6, eller ikke kan indføres fra tredjelande efter reglerne i artikel 11.

▼M15

5. Mærkningen eller reklamen for vegetabilske produkter, jf. stk. 1 eller 3, kan indeholde angivelser, der henviser til omlægning til den økologiske produktionsmetode, såfremt:

▼M10

a) kravene i henholdsvis stk. 1 eller stk. 3 fuldt ud er opfyldt bortset fra kravet til varigheden af den omlægningsperiode, som er omhandlet i bilag I, nr. 1;

b) en omlægningsperiode på mindst tolv måneder inden høsten er respekteret;

c) de pågældende angivelser ikke forleder køberen af produktet til at tro, at der er tale om et produkt af samme art som dem, der opfylder samtlige krav i stk. 1 eller 3. Efter den 1. januar 1996 skal angivelserne bestå af ordene »produceret under omlægning til økologisk landbrug«, og være trykt med en farve, i en størrelse og med typer, som ikke er mere iøjnefaldende end produktets vare-betegnelse; ordene »økologisk landbrug« må ikke være angivet på en mere iøjnefaldende måde end ordene »produceret under omlægning til«;

▼M15

d) produktet består af en enkelt vegetabilsk ingrediens af landbrugsoprindelse;

▼M10

e) for produkter, som er tilberedt efter den 1. januar 1997, skal mærkningen indeholde navnet og/eller kodenummeret på den kontrolmyndighed eller det kontrolorgan, som den erhvervsdrivende, der udfører den sidste del af produktions- eller tilberedningsprocessen, hører under. Valget mellem navn og kodenummer foretages af medlemsstaten, som meddeler Kommissionen sin afgørelse;

▼M15

f) produktet er blevet fremstillet uden anvendelse af genetisk modificerede organismer og/eller af produkter afledt af sådanne organismer.

▼M10

5a. Uanset stk. 3 må der i mærkningen og reklamen for et produkt, som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), kun være angivelser, der henviser til den økologiske produktionsmetode, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a) mindst 70 % af ingredienserne af landbrugsoprindelse skal være produkter, som er frembragt i overensstemmelse med reglerne i artikel 6 eller stamme fra sådanne produkter eller være indført fra tredjelande under de i artikel 11 fastsatte ordninger;

b) alle øvrige ingredienser af landbrugsoprindelse skal være omfattet af bilag VI, del C, eller være midlertidig tilladt i en medlemsstat i overensstemmelse med de gennemførelsesbestemmelser, der måtte være vedtaget i henhold til stk. 7;

c) angivelserne, der henviser til den økologiske produktionsmetode, skal være anført på ingredienslisten i klar forbindelse med de ingredienser, der er fremstillet efter reglerne i artikel 6, eller som er indført fra tredjelande under de i artikel 6, eller som er indført fra tredjelande under de i artikel 11 fastsatte ordninger; de skal være trykt med samme farve, i samme størrelse og med samme typer som de andre angivelser på ingredienslisten. Disse angivelser skal dog også anføres i en særskilt deklaration, som skal anbringes i samme synsfelt som salgsbetegnelsen, og indeholde oplysning om, hvor stor en procentdel af de ingredienser, der er af landbrugsoprindelse eller forarbejdet på basis af ingredienser af landbrugsoprindelse, der er fremstillet efter reglerne i artikel 6, eller som er indført fra tredjelande under de i artikel 11 fastsatte ordninger. Den særskilte deklaration skal være trykt i en farve, størrelse og med typer, som ikke er mere iøjnefaldende end produktets varebetegnelse. Denne deklaration udformes således: »X % af ingredienserne af landbrugsoprindelse er fremstillet efter reglerne for økologisk produktion«;

d) produktet må kun indeholde stoffer, der er anført i bilag VI, del A, som ingredienser, der ikke er af landbrugsoprindelse;

e) produktet eller dets ingredienser af landbrugsoprindelse, som omhandlet i litra a), må ikke have været underkastet behandlinger, der omfatter anvendelse af stoffer, som ikke er anført i bilag VI, del B;

f) produktet eller dets ingredienser må ikke have været underkastet behandlinger, der omfatter anvendelse af ioniserende stråling;

g) produktet skal være tilberedt eller importeret af en erhvervsdrivende, der er undergivet de i artikel 8 og 9 fastlagte kontrolforanstaltninger;

h) for produkter, som er tilberedt efter den 1. januar 1997, skal mærkningen indeholde navnet og/eller kodenummeret på den kontrolmyndighed eller det kontrolorgan, som den erhvervsdrivende, der udfører den sidste del af produktions- eller tilberedningsprocessen, hører under. Valget mellem navn og/eller kodenummer foretages af medlemsstaten, som meddeler Kommissionen sin afgørelse;

▼M15

i) produktet er blevet fremstillet uden anvendelse af genetisk modificerede organismer og/eller af produkter afledt af sådanne organismer.

▼M10

6. I en overgangsperiode, der udløber den 31. december 1997, kan mærkningen og reklamen for et produkt som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), som delvis er fremstillet af ingredienser, der ikke opfylder kravene i stk. 3, litra a), henvise til økologiske produktionsmetoder, såfremt:

a) mindst 50 % af ingredienserne af landbrugsoprindelse opfylder kravene i stk. 3, litra a);

b) produktet opfylder de krav, der er anført i stk. 3, litra c), d), e) og f);

c) de angivelser, det henviser til økologiske produktionsmetoder: — kun forekommer i den ingrediensliste, der er omhandlet i direktiv 79/112/EØF, senest ændret ved direktiv 89/395/EØF, — tydeligvis kun henviser til de ingredienser, der er fremstillet efter reglerne i artikel 6, og som er importeret under ordningen i artikel 11;

d) ingredienserne og deres respektive indhold er anført i ingredienslisten i aftagende orden efter vægt;

e) angivelserne på ingredienslisten er trykt med samme farve, i samme størrelse og med samme typer.

▼B

7. Detaljerede gennemførelsesbestemmelser for denne artikel kan fastsættes efter fremgangsmåden i artikel 14.

▼M10

8. Udtømmende lister over de stoffer og produkter, der omhandles i stk. 3, litra b), c) og d), og stk. 5a, litra b), d) og e), skal fastlægges i bilag VI, del A, B og C, efter fremgangsmåden i artikel 14.

▼B

Betingelserne for brugen af disse ingredienser og stoffer samt kravene til deres sammensætning kan fastsættes nærmere.

Finder en medlemsstat, at et produkt bør tilføjes på ovennævnte lister, eller at der bør foretages ændringer heri, drager den omsorg for, at et dossier med angivelse af begrundelsen for optagelsen eller for ændringerne officielt fremsendes til de øvrige medlemsstater og til Kommissionen, der forelægger det pågældende dossier for det i artikel 14 omhandlede udvalg.

▼M10

9. Til beregning af de i stk. 3 og 6 omhandlede procentsatser anvendes de regler, der er fastsat i artikel 6 og 7 i direktiv 79/112/EØF.

▼M15

10. Et produkt, som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a) og b), må ikke indeholde en ingrediens, der er fremstillet efter reglerne i artikel 6, og samme ingrediens fremstillet efter andre regler.

▼M10

11. Inden den 1. juli 1999 tager Kommissionen bestemmelserne i denne artikel og i artikel 10 op til fornyet behandling og fremsætter relevante forslag med henblik på en eventuel revision.

▼B







Produktionsregler

▼M10

Artikel 6

▼M15

1. Den økologiske produktionsmetode indebærer, at ved produktion af de i artikel 1, stk. 1, litra a), omhandlede produkter, bortset fra frø og vegetativt formeringsmateriale:

a) skal mindst kravene i bilag I og, hvor det er relevant, de nærmere regler herom, overholdes

b) må kun produkter, der består af stoffer som nævnt i bilag I eller anført i listen i bilag II, finde anvendelse som plantebeskyttelsesmidler, gødningsstoffer, jordbehandlingsmidler, foderstoffer, fodermidler, foderblandinger, tilsætningsstoffer til foderstoffer, stoffer, der anvendes i foderstoffer henhørende under direktiv 82/471/EØF, midler, der anvendes til rengøring og desinficering af lokaler og installationer til opdræt, produkter, der anvendes til bekæmpelse af skadedyr eller sygdomme i lokaler og installationer til opdræt eller til andet formål, såfremt dette er specificeret i bilag II i forbindelse med bestemte produkter. De må kun anvendes under overholdelse af de i bilag I og II anførte særlige betingelser og i det omfang, en tilsvarende anvendelse er tilladt i det almindelige landbrug i de pågældende medlemsstater i henhold til relevante fællesskabsbestemmelser eller nationale bestemmelser, der er i overensstemmelse med fællesskabsretten

c) må der kun anvendes frø eller vegetativt formeringsmateriale, der er fremstillet efter den i stk. 2 omhandlede økologiske produktionsmetode

▼M15

d) må der ikke anvendes genetisk modificerede organismer og/eller produkter afledt af sådanne organismer, med undtagelse af veterinærlægemidler.

▼M15

2. Den økologiske produktionsmetode indebærer, at med hensyn til frø og vegetativt formeringsmateriale skal moderplanten i forbindelse med frø og ophavsplanten eller -planterne i forbindelse med vegetativt formeringsmateriale være fremstillet:

a) uden anvendelse af genetisk modificerede organismer og/eller af produkter afledt af sådanne organismer og

b) i overensstemmelse med stk. 1, litra a) og b), i mindst en generation, eller i tilfælde af flerårige afgrøder, i to vækstsæsoner.

▼M10

3.

a) Uanset stk. 1, litra c), kan frø og planteformeringsmateriale, som ikke er produceret efter den økologiske produktionsmetode, med tilladelse fra medlemsstatens kompetente myndighed anvendes i en overgangsperiode, som udløber den ►M15 31. december 2003 ◄ , for så vidt brugeren af dette formeringsmateriale over for kontrolorganet eller medlemsstatens myndighed kan godtgøre, at det ikke var ham muligt at skaffe formeringsmateriale på Fællesskabets marked af en passende sort inden for den pågældende art, som opfylder kravene i stk. 2. I så fald skal der anvendes formeringsmateriale, der ikke er behandlet med produkter, som ikke er anført i bilag II, del B, hvis det findes på Fællesskabets marked. Medlemsstaterne informerer de øvrige medlemsstater og Kommissionen om de tilladelser, der meddeles i henhold til dette stykke.

b) Efter fremgangsmåden i artikel 14 kan det besluttes: — at indføre restriktioner i den i litra a) nævnte overgangsforanstaltning vedrørende bestemte arter og/eller typer formeringsmateriale og/eller manglende kemisk behandling inden den ►M15 31. december 2003 ◄ ; — at bibeholde den undtagelse, der er givet mulighed for i litra a), efter den ►M15 31. december 2003 ◄ for bestemte arter og/eller typer formeringsmateriale og for hele Fællesskabet eller visse dele heraf; — at indføre procedureregler og kriterier for den i litra a) omhandlede undtagelse og fremsendelse af oplysninger herom til de berørte erhvervsorganisationer, de øvrige medlemsstater og Kommissionen.

4. Inden den ►M15 31. december 2002 ◄ tager Kommissionen bestemmelserne i denne artikel, og navnlig stk. 1, litra c), og stk. 2, op til fornyet behandling og fremsætter relevante forslag med henblik på en eventuel revision.

▼M10

Artikel 6a

1. I denne artikel forstås ved »udplantningsplanter« hele planter til plantning med henblik på produktion af planter.

2. Den økologiske produktionsmetode indebærer, at når producenterne anvender udplantningsplanter, skal disse være produceret efter bestemmelserne i artikel 6.

3. Uanset stk. 2 kan udplantningsplanter, som ikke er produceret efter den økologiske produktionsmetode, anvendes i en overgangsperiode, som udløber den 31. december 1997, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a) medlemsstatens myndigheder har tilladt anvendelsen, efter at brugeren/brugerne af sådant materiale til medlemsstatens kontrolorgans eller kontrolmyndigheds tilfredshed har godtgjort, at der ikke på Fællesskabets marked kan fås en passende sort af den pågældende art;

b) udplantningsplanterne er siden såningen kun behandlet med produkter, som er opført i bilag II, del A og B;

c) udplantningsplanterne kommer fra en producent, som har accepteret en kontrolordning svarende til ordningen i artikel 9 samt restriktionen i litra b); denne bestemmelse træder i kraft den 1. januar 1996;

d) udplantningsplanterne er efter plantningen dyrket efter bestemmelserne i artikel 6, stk. 1, litra a) og b), i en periode på mindst seks uger før høsten;

e) mærkningen af ethvert produkt, som indeholder ingredienser fra sådanne udplantningsplanter, må ikke omfatte den i artikel 10 omhandlede angivelse;

f) med forbehold af en restriktion som følge af proceduren i stk. 4 trækkes enhver tilladelse, som er givet i henhold til dette stykke, tilbage ved knaphedens ophør og udløber senest den 31. december 1997.

4.

a) Er der givet en tilladelse som omhandlet i stk. 3, meddeler medlemsstaten straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen følgende oplysninger: — dato for tilladelsens udstedelse, — navnet på den pågældende sort og art, — de mængder, der er nødvendige, og en begrundelse herfor, — knaphedens forventede varighed, — enhver anden oplysning, som Kommis-sionen eller medlemsstaterne anmoder om.

b) Hvis det af oplysninger fra en medlemsstat til Kommissionen og til den medlemsstat, der har givet tilladelsen, fremgår, at der i knaphedsperioden er tilstrækkelige mængder af en passende sort, skal medlemsstaten overveje at trække tilladelsen tilbage eller forkorte dens gyldighedsperiode og underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater om de trufne foranstaltninger senest ti dage efter at have modtaget oplysningerne.

c) Efter anmodning fra en medlemsstat eller på Kommissionens initiativ forelægges sagen for det i artikel 14 omhandlede udvalg til behandling. Efter proceduren i nævnte artikel 14 kan det besluttes, at tilladelsen skal trækkes tilbage eller dens gyldighedsperiode ændres.

▼B

Artikel 7

▼M15

1. Produkter, der ikke var tilladt på datoen for vedtagelsen af denne forordning med henblik på en anvendelse som anført i artikel 6, stk. 1, litra b), kan optages i bilag II, såfremt følgende betingelser er opfyldt:

a) hvis produkterne anvendes til bekæmpelse af skadedyr eller sygdomme på planter eller til rengøring og desinficering i lokaler og installationer til opdræt: — de er uundværlige til bekæmpelse af bestemte skadedyr eller sygdomme, for hvilke der ikke findes biologiske, dyrkningsmæssige, fysiske eller planteavlsmæssige alternativer, og — de anvendes på en sådan måde, at de ikke kommer i direkte kontakt med frø, planter, andre vegetabilske produkter, dyr og animalske produkter; ved behandling af flerårige afgrøder kan der dog finde direkte kontakt sted, men kun uden for de spiselige deles (frugtens) vækstsæson, såfremt anvendelsen af produktet ikke indirekte medfører tilstedeværelse af restkoncentrationer i de spiselige dele, og — anvendelsen har ikke en uacceptabel indvirkning på miljøet og er ikke medvirkende årsag til forurening af miljøet

▼B

b) hvis produkterne anvendes til gødskning eller behandling af jorden: — de er uundværlige på grund af afgrødens særlige næringsbehov eller jordens behov for en særlig behandling, som ikke kan tilgodeses ved hjælp af de i bilag I omhandlede fremgangsmåder, og — anvendelsen ikke har en uacceptabel indvirkning på miljøet og ikke er medvirkende årsag til forurening af miljøet.

▼M10

1a. Betingelserne i stk. 1 gælder ikke for produkter, som inden vedtagelsen af denne forordning var almindelig anvendt efter de principper for økologisk landbrug, som blev fulgt i Fællesskabet.

▼M15

1b. Med hensyn til mineraler og sporstoffer, der anvendes i foderstoffer, kan der optages yderligere kilder til disse produkter på listen i bilag II, hvis følgende betingelse er opfyldt: — de skal være af naturlig oprindelse eller eventuelt syntetiske, men i samme form som naturlige produkter.

▼B

2. Om fornødent kan følgende forhold yderligere præciseres i forbindelse med ethvert produkt, der er anført i bilag II:

— den detaljerede beskrivelse af produktet,

— anvendelsesbetingelserne og kravene til dets sammensætning og/eller opløselighed, navnlig under hensyn til nødvendigheden af at sikre, at restkoncentrationer af disse stoffer kun er til stede i minimalt omfang i de spiselige dele af afgrøder og spiselige produkter heraf, og at stofferne kun får den mindst mulige indvirkning på miljøet,

— de særlige forskrifter for mærkning i forbindelse med de i artikel 1 omhandlede produkter, når sådanne produkter fremstilles ved hjælp af visse af de i bilag II omhandlede produkter.

3. Ændringer i bilag II vedrørende enten optagelse eller fjernelse af de i stk. 1 omhandlede produkter eller indsættelse eller ændring af de i stk. 2 omhandlede specifikationer vedtages af Kommissionen efter fremgangsmåden i artikel 14.

4. Finder en medlemsstat, at et produkt bør optages i bilag II, eller at bilaget bør ændres, drager den omsorg for, at et dossier, der begrunder optagelsen eller ændringen, officielt fremsendes til de øvrige medlemsstater og til Kommissionen, der forelægger det pågældende dossier for det i artikel 14 omhandlede udvalg.







Kontrolordning

Artikel 8

▼M28

1. Erhvervsdrivende, der producerer, tilbereder, oplagrer eller fra et tredjeland indfører produkter som omhandlet i artikel 1 med henblik på efterfølgende markedsføring heraf, eller som markedsfører sådanne produkter, skal:

a) give meddelelse om denne aktivitet til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor denne aktivitet udøves; meddelelsen skal omfatte oplysningerne anført i bilag IV

b) lade virksomheden omfatte af den i artikel 9 fastlagte kontrolordning.

Medlemsstaterne kan undtage erhvervsdrivende, der sælger sådanne produkter direkte til den endelige forbruger eller den endelige bruger, fra anvendelsen af dette stykke, forudsat at de ikke producerer, tilbereder eller oplagrer sådanne produkter, undtagen i forbindelse med salgsstedet, eller ikke indfører sådanne produkter fra et tredjeland.

Uanset om en erhvervsdrivende lader nogle af de aktiviteter, der er henvist til i første afsnit, udføre af tredjemand, er vedkommende fortsat omfattet af kravene i litra a) og b), og tredjemandens aktiviteter er omfattet af den i artikel 9 omhandlede kontrolordning.

▼B

2. Medlemsstaterne udpeger en myndighed eller et organ til at modtage meddelelserne. Medlemsstaterne kan bestemme, at der skal meddeles sådanne supplerende oplysninger, som de finder påkrævede, for at kontrollen af de pågældende erhvervsdrivende kan blive effektiv.

3. Den kompetente myndighed drager omsorg for, at en ajourført liste med navne og adresser på de erhvervsdrivende, der er omfattet af kontrolordningen, stilles til rådighed for interesserede.

Artikel 9

▼M28

1. Medlemsstaterne iværksætter en kontrolordning, der varetages af en eller flere udpegede kontrolmyndigheder og/eller af godkendte private organer, som de erhvervsdrivende, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1, skal underlægges.

▼B

2. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at erhvervsdrivende, som overholder denne forordning og betaler deres bidrag til kontrolomkostningerne, har adgang til kontrolordningen.

3. Kontrolordningen omfatter mindst gennemførelsen af de kontrolforanstaltninger og forholdsregler, der er anført i bilag III.

4. Med henblik på private kontrolorganers gennemførelse af kontrolordningen udpeger medlemsstaterne en myndighed, som det påhviler at godkende og føre tilsyn med disse organer.

5. Ved godkendelse af et privat kontrolorgan tages følgende i betragtning:

a) organets standardkontrolplan, der skal indeholde en detaljeret beskrivelse af de kontrolforanstaltninger og forholdsregler, som organet forpligter sig til at pålægge de erhvervsdrivende, som det kontrollerer;

b) de sanktioner, som organet agter at anvende, hvis der konstateres ►M10 uregelmæssigheder og/eller overtrædelser ◄ ;

c) tilstrækkelige ressourcer i form af kvalificeret personale og administrativt og teknisk udstyr, erfaring inden for kontrol samt pålidelighed;

d) organets objektivitet i forhold til de erhvervsdrivende, som kontrollen omfatter.

6. Når et kontrolorgan er godkendt, skal den kompetente myndighed:

a) sikre, at den kontrol, organet gennemfører, er objektiv;

b) efterprøve kontrollens effektivitet;

c) gøre sig bekendt med de konstaterede ►M10 uregelmæssigheder og/eller overtrædelser ◄ og de pålagte sanktioner;

d) tilbagekalde godkendelsen af et kontrolorgan, hvis det ikke opfylder de i litra a) og b) omhandlede krav eller ikke længere opfylder betingelserne i stk. 5, eller ikke opfylder kravene ►M10 i stk. 7, 8, 9 og 11 ◄ .

▼M10

6a. Medlemsstaterne tildeler inden den 1. januar 1996 hvert kontrolorgan eller hver kontrolmyndighed, der er godkendt eller udpeget i overensstemmelse med denne artikel, et kodenummer. De underretter de øvrige medlemsstater og Kommissionen herom; Kommissionen offentliggør disse kodenumre i den liste, der er omhandlet i sidste afsnit i artikel 15.

▼B

7. Kontrolmyndigheden og de i stk. 1 omhandlede godkendte kontrolorganer:

a) sikrer, at i det mindste de i bilag III anførte kontrolforanstaltninger og forholdsregler iværksættes på de bedrifter, som kontrollen omfatter;

b) må ikke videregive oplysninger og data, som de kommer i besiddelse af under udførelsen af kontrollen, til andre end den ansvarlige for den pågældende bedrift og de kompetente myndigheder. ►M28 Efter anmodning og behørigt begrundet i nødvendigheden af at garantere, at produkterne er produceret i overensstemmelse med denne forordning, udveksler de dog med andre kontrolmyndigheder eller godkendte kontrolorganer relevante oplysninger om resultaterne af deres kontrol. De kan også udveksle ovennævnte oplysninger på eget initiativ. ◄

8. De godkendte kontrolorganer:

a) giver den kompetente myndighed adgang til at inspicere deres kontorer og anlæg og giver alle oplysninger og enhver hjælp, som den kompetente myndighed skønner påkrævet for at kunne varetage sine forpligtelser i henhold til denne forordning;

b) fremsender senest den 31. januar hvert år til medlemsstatens kompetente myndighed en liste over de erhvervsdrivende, der var undergivet deres kontrol pr. 31. december det foregående år, og forelægger den pågældende myndighed en kortfattet årsrapport.

9. Den kontrolmyndighed og de kontrolorganer, der er omhandlet i stk. 1, skal:

▼M28

a) hvis der konstateres en uregelmæssighed for så vidt angår anvendelsen af artikel 5 og 6 eller af bestemmelserne i artikel 3 og 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 223/2003 af 5. februar 2003 om kravene til mærkning ved økologisk produktion af foderstoffer, foderblandinger og fodermidler ( 16 ) eller iværksættelsen af de i bilag III anførte foranstaltninger, sikre, at de i artikel 2 omhandlede angivelser med henvisning til den økologiske produktionsmetode fjernes fra hele partiet eller produktionen, som er berørt af uregelmæssigheden;

▼B

b) hvis der konstateres en overtrædelse, som er åbenlys eller har langvarig virkning, forbyde den pågældende erhvervsdrivende at markedsføre produkter forsynet med angivelser, som henviser til den økologiske produktionsmetode, for et tidsrum, der skal aftales med medlemsstatens kompetente myndighed.

10. Der kan efter fremgangsmåden i artikel 14 vedtages:

a) gennemførelsesbestemmelser for de i stk. 5 anførte krav og de i stk. 6 nævnte foranstaltninger;

b) gennemførelsesbestemmelser for de i stk. 9 nævnte foranstaltninger.

▼M10

11. Fra den 1. januar 1998 skal godkendte kontrolorganer med forbehold af stk. 5 og 6 opfylde kravene i EN 45011 ►M15 ————— ◄ .

▼M15

12.

a) Uanset bestemmelserne i bilag III sikrer medlemsstaterne ved kødproduktion, at kontrollen vedrører hele forløbet fra produktion, slagtning, opskæring og enhver anden form for tilberedning indtil salg til forbruger for at sikre, så vidt det er teknisk muligt, at animalske produkter kan spores gennem produktions-, forarbejdnings- og tilberedningskæden fra den produktionsenhed, hvor dyrene opdrættes, til den enhed, hvor den endelige emballering og/eller mærkning sker. De orienterer Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet, og opfølgningen heraf samtidig med, at de indsender den i artikel 15 nævnte tilsynsrapport.

b) For så vidt angår andre animalske produkter end kød vil der i bilag III blive fastsat yderligere bestemmelser for, så vidt det er teknisk muligt, at sikre, at produkterne kan spores.

c) Under alle omstændigheder skal de foranstaltninger, der træffes i henhold til artikel 9, sikre, at forbrugeren får garantier for, at produkterne er produceret i overensstemmelse med denne forordning.

▼B







Angivelse af overensstemmelse med kontrolordningen

Artikel 10

▼M10

1. Angivelsen af og/eller logoet, der viser, at produkterne er omfattet af kontrolordningen, jf. bilag V, må kun anføres i mærkningen af de i artikel 1 nævnte produkter, hvis disse:

a) opfylder kravene i artikel 5, stk. 1 eller 3;

▼M28

b) under hele produktions- og tilberedningsprocessen har været undergivet den i artikel 9 omhandlede kontrolordning eller for så vidt angår importerede produkter tilsvarende foranstaltninger; for produkter indført i overensstemmelse med artikel 11, stk. 6, skal gennemførelsen af kontrolordningen opfylde krav svarende til dem, der er fastlagt i artikel 9, navnlig stk. 4;

▼M10

c) sælges direkte fra producenten eller tilberedningsvirksomheden til den endelige forbruger i lukkede emballager eller bringes i handelen som færdigpakkede levnedsmidler; i forbindelse med direkte salg fra producenten eller tilberedningsvirksomheden til den endelige forbruger er det ikke nødvendigt med lukkede emballager, når det af mærkningen klart og tydeligt fremgår, hvilket produkt der er tale om;

d) i mærkningen er forsynet med producentens, tilberedningsvirksomhedens eller sælgers navn og/eller firmanavn samt kontrolmyndighedens eller kontrolorganets navn eller kodenummer og de angivelser, der måtte kræves i henhold til forskrifterne for mærkning af levnedsmidler i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen.

▼B

2. Mærkning eller reklame må ikke indeholde nogen udtalelse, der bibringer køberen den forestilling, at den i bilag V omhandlede angivelse er en garanti for højere smags-, nærings- eller sundhedskvalitet.

3. Den kontrolmyndighed og de kontrolorganer, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, skal:

a) hvis der konstateres en uregelmæssighed for så vidt angår anvendelsen af ►M10 artikel 5 og 6 ◄ eller iværksættelsen af de i bilag III anførte foranstaltninger, drage omsorg for, at den i bilag V omhandlede angivelse fjernes fra ethvert parti eller enhver produktion, som er berørt af uregelmæssigheden;

b) hvis der konstateres en overtrædelse, som er åbenlys eller har langvarig virkning, tilbagekalde den pågældende erhvervsdrivendes tilladelse til at anvende den i bilag V omhandlede angivelse for et tidsrum, der skal aftales med medlemsstatens kompetente myndighed.

4. Nærmere bestemmelser for tilbagekaldelse af den i bilag V omhandlede angivelse efter konstatering af visse overtrædelser af artikel 5, 6 og 7 eller af bilag III, kan fastlægges efter fremgangsmåden i artikel 14.

▼M10







Generelle håndhævelsesforanstaltninger

Artikel 10a

1. Hvis en medlemsstat i forbindelse med et produkt, som kommer fra en anden medlemsstat, og som bærer en af de i artikel 2 og/eller bilag V omhandlede angivelser, konstaterer uregelmæssigheder eller overtrædelser vedrørende anvendelsen af denne forordning, skal den underrette den medlemsstat, der har udpeget kontrolmyndigheden eller godkendt kontrolorganet, samt Kommissionen herom.

2. Medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger til at undgå svigagtig anvendelse af de i artikel 2 og/eller bilag V omhandlede angivelser.

▼B







Indførsel fra tredjeland

Artikel 11

1. Med forbehold af artikel 5, kan de i artikel 1 omhandlede produkter, som indføres fra et tredjeland, kun markedsføres:

a) hvis de har oprindelse i et tredjeland, der er anført på en liste, som Kommissionen skal fastlægge i en beslutning vedtaget efter fremgangsmåden i artikel 14, og de kommer fra et område eller en produktionsenhed og er kontrolleret af et kontrolorgan, som i givet fald er nærmere præciseret i beslutningen vedrørende det pågældende tredjeland

b) hvis tredjelandets myndighed eller kompetente organ har udstedt en kontrolattest, der bevidner, at det i attesten anførte parti: — er fremstillet i et produktionssystem, hvor der anvendes regler, som svarer til reglerne i ►M10 artikel 6 ◄ , og — har været undergivet en kontrolordning, hvis ligestilling med Fællesskabets kontrolordning er konstateret ved den i stk. 2, litra b), omhandlede undersøgelse.

2. Ved afgørelsen om, hvorvidt et tredjeland for visse af de i artikel 1 omhandlede produkter på anmodning kan anføres i den i stk. 1, litra a), nævnte liste, tages der navnlig hensyn til følgende:

a) de garantier, som tredjelandet kan give for, at der i det mindste for den produktion, som er bestemt til Fællesskabet, anvendes regler, der svarer til reglerne i ►M10 artikel 6 ◄ ;

b) effektiviteten af de trufne kontrolforanstaltninger, der i det mindste for den produktion, som er bestemt til Fællesskabet, skal svare til foranstaltningerne under den i artikel 8 og 9 omhandlede kontrolordning for at sikre overholdelsen af bestemmelserne i litra a).

Under hensyntagen til disse forhold kan Kommissionens beslutning indeholde en præcisering af oprindelsesområderne eller -produktionsenhederne eller de organer, hvis kontrol anses for at være ligestillet med Fællesskabets kontrol.

3. Den i stk. 1, litra b), omhandlede attest skal:

a) i originaleksemplar ledsage varen frem til den første modtagers bedrift; derefter skal importøren opbevare den, således at den i mindst to år kan stilles til rådighed for ►M10 kontrolorganet og/eller kontrolmyndigheden ◄ ;

b) være udformet efter bestemmelser og i overensstemmelse med en model, som fastlægges efter fremgangsmåden i artikel 14.

4. Der kan fastsættes detaljerede regler for iværksættelsen af denne artikel efter fremgangsmåden i artikel 14.

5. Ved behandlingen af en anmodning fra et tredjeland skal Kommissionen kræve, at dette fremlægger alle nødvendige oplysninger; den kan desuden pålægge sagkyndige på Kommissionens vegne at foretage en undersøgelse på stedet af de produktionsregler og kontrolforanstaltninger, der faktisk anvendes af det pågældende tredjeland.

▼M2

6.

a) Som undtagelse fra stk. 1 får importører i en medlemsstat af medlemsstatens kompetente myndighed tilladelse til indtil den ►M35 31. december 2006 ◄ at markedsføre importerede produkter fra et tredjeland, der ikke er opført på den i stk. 1, litra a), omhandlede liste, forudsat at der forelægges importmedlemsstatens kompetente myndighed tilstrækkelige beviser for, at de pågældende produkter er fremstillet under produktionsbetingelser, der svarer til de i ►M10 artikel 6 ◄ omhandlede betingelser, og under kontrolordninger, hvis effektivitet svarer til effektiviteten af de kontrolforanstaltninger, der omhandles i artikel 8 og 9, samt at disse kontrolforanstaltninger faktisk anvendes og anvendes til stadighed. Tilladelsen er kun gyldig, så længe det godtgøres, at ovenstående betingelser er opfyldt. ►M10 Den ophører på det tidspunkt, det besluttes at optage tredjelandet på den i stk. 1, litra a), omhandlede liste, medmindre den vedrører et produkt, som kommer fra et område, som ikke er nærmere præciseret i den beslutning, der omhandles i stk. 1, litra a), og tilladelsen ikke blev behandlet i forbindelse med den af tredjelandet fremsendte anmodning. Tredjelandet skal være indforstået med at lade godkendelsesordningen i henhold til dette stykke fortsætte. ◄

b) Hvis en medlemsstat finder en importørs bevisførelse fyldestgørende, giver den straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater meddelelse om, hvilket tredjeland produkterne indføres fra, og detaljerede oplysninger om produktions- og kontrolordningerne og de garantier, der sikrer, at de faktisk anvendes og anvendes til stadighed.

c) På en medlemsstats anmodning eller på Kommissionens initiativ forelægges sagen det i artikel 14 omhandlede udvalg til gennemgang. Hvis det efter gennemgangen viser sig, at de indførte produkter ikke er fremstillet under tilsvarende produktionsbetingelser og/eller under tilsvarende kontrolordninger, opfordrer Kommissionen den medlemsstat, der har givet tilladelsen, til at trække den tilbage. Om nødvendigt kan det efter fremgangsmåden i artikel 14 besluttes, at de pågældende indførsler skal standses eller kun må fortsættes, hvis bestemte betingelser ændres inden for en given frist.

d) Den i litra b) omhandlede meddelelse kræves ikke, hvis den vedrører produktions- og kontrolordninger, en anden medlemsstat allerede har givet meddelelse om efter litra b), medmindre der fremkommer betydningsfulde, nye oplysninger, så den i litra c) omhandlede gennemgang og beslutning skal tages op på ny. Kommissionen tager inden den 31. juli 1994 bestemmelserne i stk. 1 op til fornyet overvejelse og forelægger relevante forslag med henblik på en eventuel revision.

▼M10

7. Kommissionen kan efter fremgangsmåden i artikel 14 og efter anmodning fra en medlemsstat godkende et tredjelands kontrolorgan, som den pågældende medlemsstat har evalueret på forhånd, og tilføje dette land på den i stk. 1, litra a), omhandlede liste. Kommissionen underretter det pågældende tredjeland herom.

▼B







Frie varebevægelser inden for fælleskabet

Artikel 12

Medlemsstaterne må ikke af grunde, der vedrører produktionsmetoden, mærkningen eller angivelsen af denne produktionsmetode forbyde eller begrænse markedsføringen af de i artikel 1 omhandlede produkter, når disse er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning.

▼M15

Medlemsstaterne kan imidlertid med hensyn til reglerne i bilag I, del B, om animalsk produktion fastsætte strengere regler for dyr og animalske produkter, der produceres på deres område, forudsat at disse regler er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen og ikke hindrer eller begrænser markedsføringen af andre dyr eller animalske produkter, som opfylder kravene i forordningen.

▼B







Administrative bestemmelser og iværksættelse

▼M15

Artikel 13

Efter fremgangsmåden i artikel 14 kan der vedtages:

— gennemførelsesbestemmelser til denne forordning

— ændringer til bilag I-IV samt til bilag VI, VII og VIII

— ændringer til bilag V med henblik på at fastlægge et EF-logo, der kan anvendes i forbindelse med eller i stedet for angivelsen af, at produkterne er omfattet af kontrolordningen

— restriktioner og gennemførelsesbestemmelser for anvendelse af undtagelserne i artikel 6, stk. 1, litra d), for veterinærlægemidler

— gennemførelsesbestemmelser til håndhævelse af forbuddet mod anvendelse af GMO'er eller produkter afledt af GMO'er, især med hensyn til en minimumstærskel, der ikke må overskrides, for uundgåelig forurening, når videnskabeligt belæg eller den tekniske udvikling berettiger hertil.

▼M25

Artikel 14

1. Kommissionen bistås af et udvalg.

2. Når der henvises til denne artikel, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF ( 17 ).

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

▼B

Artikel 15

Medlemsstaterne underretter årligt inden den 1. juli Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet i det foregående år med henblik på gennemførelsen af denne forordning, og de fremsender navnlig:

— listen over de erhvervsdrivende, der pr. 31. december det foregående år har indgivet den i artikel 8, stk. 1, litra a), omhandlede meddelelse, og som er undergivet den i artikel 9 omhandlede kontrolordning;

— en rapport om det tilsyn, som er gennemført i henhold til artikel 9, stk. 6.

Desuden meddeler medlemsstaterne årligt inden den 31. marts Kommissionen listen over de kontrolorganer, der var godkendt pr. 31. december det foregående år, med oplysning om disses retlige status og funktionelle opbygning, deres standardkontrolplaner, sanktionssystemer og i givet fald deres mærke.

Kommissionen drager omsorg for, at de lister over godkendte organer, som den har modtaget underretning om inden den i stk. 2 anførte dato, offentliggøres i C-udgaven af De Europæiske Fællesskabers Tidende hvert år.

▼M15

Artikel 15a

De nødvendige bevillinger til gennemførelse af foranstaltninger i denne forordning, navnlig dem, der skal gennemføres af Kommissionen, med henblik på at nå målene i artikel 9 og 11 og de tekniske bilag, fastsættes hvert år under budgetproceduren.

▼B

Artikel 16

1. Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

2. Inden for en frist på ni måneder fra denne forordnings ikrafttræden iværksætter medlemsstaterne artikel 8 og 9.

▼M2

3. Artikel 5, artikel 8, stk. 1, og artikel 11, stk. 1, anvendes fra den 1. januar 1993.

▼B

Efter fremgangsmåden i artikel 14 kan fristen for anvendelsen af artikel 11, stk. 1, udskydes i et bestemt tidsrum, hvad angår indførsel fra et tredjeland, hvis behandlingen af spørgsmålet, efter anmodning fra et tredjeland, ikke er så langt fremme, at der kan træffes afgørelse om dette tredjelands optagelse på den i artikel 11, stk. 1, litra a), omhandlede liste inden udløbet af den i første afsnit fastsatte frist.

Med hensyn til overholdelsen af den omlægningsperiode, der er omhandlet i bilag I, nr. 1, medregnes den periode, der ligger forud for denne forordnings ikrafttræden, for så vidt som den erhvervsdrivende på fyldestgørende måde kan påvise over for kontrolorganet, at han i den pågældende periode har fremstillet produkter efter gældende nationale forskrifter eller, hvor sådanne ikke findes, efter anerkendte internationale normer for økologisk fremstilling.

4. Inden for en frist på tolv måneder fra denne forordnings ikrafttræden kan medlemsstaterne uanset artikel 6, stk. 1, tillade, at der på deres område anvendes produkter, som indeholder stoffer, der ikke er nævnt i bilag II, og for hvilke de mener, at de i artikel 7, stk. 1, anførte betingelser er opfyldt.

5. Inden for en frist, der udløber tolv måneder efter fastlæggelsen af bilag VI i overensstemmelse med artikel 5, stk. 7, kan medlemsstaterne fortsat i overens-stemmelse med deres nationale forskrifter tillade, at der anvendes stoffer, som ikke er anført i nævnte bilag VI.

6. Medlemsstaterne underretter de øvrige medlemsstater og Kommissionen om de stoffer, der er tilladt i medfør af stk. 4 og 5.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAG I

PRINCIPPER FOR ØKOLOGISK PRODUKTION PÅ BEDRIFTERNE

▼M15

A. PLANTER OG ANDRE VEGETABILSKE PRODUKTER

▼M22

1.1. De i artikel 6, stk. 1, litra a), b) og d), opstillede principper, som særlig er omhandlet i dette bilag, skal normalt have været anvendt på parcellerne i en omlægningsperiode på mindst to år inden udsåning, i tilfælde af græsarealer på mindst to år inden anvendelse som økologisk foder eller i tilfælde af flerårige kulturer, bortset fra græsarealer på mindst tre år inden første høst af de produkter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a). Omlægningsperioden begynder tidligst den dag, hvor producenten har givet meddelelse om sin aktivitet i henhold til artikel 8 og ladet sin bedrift omfatte af den kontrolordning, der er foreskrevet i artikel 9.

1.2. Kontrolmyndigheden eller -organet kan dog med samtykke fra den kompetente myndighed med tilbagevirkende kraft beslutte at anerkende, at omlægningsperioden også omfatter en tidligere periode, i hvilken a) parcellerne har været omfattet af et program iværksat i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 af 30. juni 1992 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget samt om naturpleje ( 18 ) eller i henhold til kapitel VI i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger ( 19 ), eller af et andet officielt program, forudsat at de pågældende programmer sikrer, at produkter, der ikke er anført i bilag II, del A og B, ikke er blevet anvendt på parcellerne, eller b) parcellerne har været natur- eller landbrugsarealer, som ikke er blevet behandlet med produkter, der ikke er anført i bilag II, del A og B; En sådan periode kan kun tages i betragtning med tilbagevirkende kraft, hvis kontrolmyndigheden eller -organet har fået forelagt så tilfredsstillende dokumentation, at den/det kan forvisse sig om, at betingelserne har været opfyldt i en periode på mindst tre år.

1.3. Kontrolmyndigheden eller -organet kan med samtykke fra den kompetente myndighed beslutte, at omlægningsperioden i visse tilfælde forlænges ud over den i punkt 1.1 fastlagte periode under hensyntagen til parcellernes tidligere anvendelse.

1.4. For parceller, der allerede er omlagt eller er ved at blive omlagt til økologisk landbrug, og som behandles med et produkt, der ikke er anført i bilag II, kan medlemsstaten forkorte ovennævnte omlægningsperiode i forhold til den ifølge punkt 1.1 fastlagte varighed i de to følgende tilfælde: a) parceller, der er blevet behandlet med et produkt, som ikke er anført i bilag II, del B, når dette er sket for at bekæmpe en sygdom eller en parasit som led i en obligatorisk foranstaltning, som medlemsstatens myndigheder for produktion af en bestemt afgrøde har foreskrevet for medlemsstatens område eller bestemte dele heraf b) parceller, der er blevet behandlet med et produkt, som ikke er anført i bilag II, del A eller B, som led i videnskabelige forsøg, der er godkendt af medlemsstatens kompetente myndighed. Omlægningsperiodens varighed fastlægges i så fald under iagttagelse af følgende forhold: — Nedbrydningen af det pågældende plantebeskyttelsesmiddel skal sikre, at der er et ubetydeligt indhold af restkoncentrationer i jordbunden og, hvis der er tale om flerårige afgrøder, i planten ved omlægningsperiodens afslutning. — Den første høst efter behandlingen må ikke sælges med en henvisning til økologisk produktionsmetode. — Den pågældende medlemsstat skal underrette de øvrige medlemsstater og Kommissionen om sin beslutning vedrørende den obligatoriske behandling.

▼M17

2.1. Jordbundens frugtbarhed og den biologiske aktivitet i jorden skal først og fremmest opretholdes eller øges: a) ved dyrkning af bælgplanter, grøngødning eller planter med dybt rodnet efter en hensigtsmæssig flerårig sædskifteplan b) ved nedmuldning af husdyrgødning fra økologisk husdyrproduktion under overholdelse af bestemmelserne og inden for begrænsningerne i del B, punkt 7.1, i dette bilag c) ved nedmuldning af andet økologisk materiale, komposteret eller ej, som er produceret af bedrifter, der drives efter bestemmelserne i denne forordning.

2.2. Andre organiske eller uorganiske gødningsstoffer, der er nævnt i bilag II, kan undtagelsesvis anvendes som supplerende tilskud: — hvis en passende næring af de planter, der indgår i sædskifteplanen, ikke kan sikres ved de fremgangsmåder, der er anført i første afsnit, litra a), b) og c) — for så vidt angår produkter i bilag II, der henviser til gødning og/eller dyreekskrementer: disse produkter må kun anvendes sammen med den husdyrgødning, der er omhandlet i punkt 2.1, litra b), hvis de begrænsninger, der er nævnt i del B, stk. 7.1, i dette bilag, overholdes.

2.3. Præparater på basis af planter eller mikroorganismer, der egner sig til at aktivere kompost, og som ikke er genetisk modificerede som defineret i artikel 4, nr. 12, kan anvendes. »Biodynamiske præparater« af stenmel, husdyrgødning eller planter kan også anvendes til de formål, der er omfattet af dette stykke og stk. 2.1.

2.4. Egnede mikroorganismepræparater, der ikke er genetisk modificeret som defineret i artikel 4, nr. 12, og som er tilladt i konventionelt landbrug i den pågældende medlemsstat, kan anvendes til at forbedre jordens almindelige tilstand eller forekomsten af næringsstoffer i jorden eller afgrøderne, hvis kontrolorganet eller kontrolmyndigheden har anerkendt behovet for en sådan anvendelse.

▼B

3. Skadegørere, plantesygdomme og ukrudt bekæmpes ved at samordne følgende foranstaltninger: — valg af hensigtsmæssige arter og sorter, — en hensigtsmæssig sædskifteplan, — mekaniske dyrkningsmetoder, — beskyttelse af skadegørernes naturlige fjender på passende måder ►C1 (f.eks. ved hjælp af levende hegn og ynglemuligheder samt ved udsætning af prædatorer) ◄ , — ►C1 flammebehandling af ukrudt ◄ . De stoffer og midler, der er anført i bilag II, må kun anvendes i tilfælde af akut fare for afgrøden.

▼M4

4. Indsamling af spiselige planter og plantedele, der vokser vildt i naturområder, skove og landbrugsområder, betragtes som en økologisk produktionsmetode, under forudsætning af — at disse arealer i tre år inden indsamlingen ikke er blevet behandlet med andre produkter end dem, der er anført i bilag II; — at indsamlingen ikke har nogen destabiliserende virkning på de naturlige levesteder for arterne i indsamlingsområdet eller på bevarelsen af disse arter.

▼M13

5. Til produktion af svampe kan der anvendes vækstmedier, hvis de kun er sammensat af følgende bestanddele:

5.1. Staldgødning og husdyrgødning (herunder produkter som nævnt i del A, første til fjerde led, i bilag II til forordning (EØF) nr. 2092/91), a) der enten kommer fra bedrifter, som producerer efter den økologiske produktionsmetode b) eller som opfylder kravene i del A, første til fjerde led, i bilag II til forordning (EØF) nr. 2092/91, dog højst 25 % ( 20 ), og kun hvis de produkter, der er nævnt i punkt 5.1, litra a), ikke kan fås.

5.2. Andre produkter af landbrugsoprindelse end de i punkt 5.1 nævnte (fx halm) fra bedrifter, der producerer efter den økologiske produktiosmetode.

5.3. Tørv, ikke kemisk behandlet.

5.4. Træ, ikke behandlet med kemiske produkter efter fældning.

5.5. Mineralske produkter i del A i bilag II til forordning (EØF) nr. 2092/91, vand og jord.

▼M15 —————

▼M15

B. DYR OG ANIMALSKE PRODUKTER FRA FØLGENDE ARTER: KVÆG (HERUNDER BUBALUS- OG BISONARTER), SVIN, FÅR, GEDER, ENHOVEDE HUSDYR, FJERKRÆ

1. Generelle principper

1.1. Husdyrbruget udgør en integrerende del af driften på mange bedrifter med økologisk landbrug.

1.2. Husdyrbruget skal bidrage til ligevægten i landbrugsbedriften ved at dække afgrødernes behov for næringsstoffer og forbedre jordbundens organiske materiale. Det kan således bidrage til at skabe og vedligeholde komplementaritet mellem jordbund og planter, planter og dyr og dyr og jordbund. Jordløs produktion er i denne forbindelse ikke i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning.

1.3. Ved at der anvendes fornyelige naturlige ressourcer (husdyrgødning, bælgsæd og foderplanter), sikrer planteavl/husdyrbrug og opdræt med fritgående dyr, at jorden vedligeholdes og forbedres på lang sigt, og samtidig bidrager det til at udvikle et bæredygtigt landbrug.

1.4. Økologisk husdyrbrug kræver jordtilliggender. Medmindre der foreligger tilladelse i form af en undtagelse i dette bilag, skal dyrene råde over græsarealer, og antallet af dyr pr. arealenhed begrænses, så der sikres en integreret forvaltning af animalsk og vegetabilsk produktion på bedriften, hvorved forurening begrænses mest muligt, navnlig jordforurening og forurening af overflade- og grundvand. Besætningens størrelse skal stå i nøje forhold til de arealer, der er til rådighed, med henblik på at undgå problemer med overgræsning og erosion og muliggøre spredning af husdyrgødningen, så enhver negativ miljøpåvirkning undgås. Afdeling 7 indeholder detaljerede regler for anvendelsen af husdyrgødning.

1.5. I økologisk husdyrbrug skal alle dyr på samme bedrift opdrættes efter reglerne i denne forordning.

1.6. Det kan dog accepteres, at der på bedriften er dyr, som ikke opdrættes efter reglerne i denne forordning, såfremt deres opdræt sker i en enhed, hvis bygninger og marker er klart adskilte fra de enheder, der producerer efter reglerne i denne forordning, og forudsat at det er dyr af andre arter.

1.7. Som en undtagelse fra dette princip kan husdyr, som ikke opdrættes efter reglerne i denne forordning, i en begrænset periode hvert år benytte græsarealer tilhørende enheder, der opfylder kravene i denne forordning, forudsat at sådanne dyr kommer fra ekstensive driftssystemer (som defineret i artikel 6, stk. 5, i forordning (EF) nr. 950/97 ( 21 ) eller for andre arter, der ikke er nævnt i denne forordning, antallet af dyr pr. ha svarer til 170 kg nitrogen pr. år/hektar som defineret i bilag VII), og forudsat at andre dyr, som er underlagt kravene i denne forordning, ikke benytter græsarealerne på samme tid. Der skal indhentes forhåndstilladelse til at gøre brug af denne undtagelse fra kontrolmyndigheden eller -organet.

1.8. Som endnu en undtagelse fra dette princip kan dyr, som opdrættes efter reglerne i denne forordning, benytte fælles græsningsarealer, forudsat at: a) græsningsarealet i mindst tre år ikke er blevet behandlet med andre produkter end dem, der er tilladt i henhold til bilag II til denne forordning b) de dyr, som benytter det pågældende græsningsareal, men ikke er underlagt kravene i denne forordning, kommer fra ekstensive driftssystemer som defineret i artikel 6, stk. 5, i forordning (EF) nr. 950/97, eller for andre arter, der ikke er nævnt i denne forordning, antallet af dyr pr. ha svarer til 170 kg nitrogen pr. år/hektar som defineret i bilag VII til denne forordning c) animalske produkter, der stammer fra dyr, som er opdrættet efter reglerne i denne forordning, må ikke, mens dyrene benytter sådanne græsningsarealer, betragtes som sådan, medmindre det over for kontrolmyndigheden eller -organet på tilfredsstillende vis kan godtgøres, at dyrene holdes passende adskilt fra andre dyr, der ikke opfylder kravene i denne forordning.

2. Omlægning

2.1. Omlægning af landbrugsarealer, der har tilknytning til økologisk husdyrproduktion

2.1.1. Ved omlægning af en produktionsenhed skal det samlede areal til foderbrug opfylde forskrifterne for økologisk landbrug med anvendelse af de omlægningsperioder, der er fastsat i kapitel A af dette bilag for planter og andre vegetabilske produkter.

2.1.2. Som en undtagelse fra dette princip kan omlægningsperioden nedsættes til et år for græsarealer og udendørs løbegårde, der benyttes af ikke-planteædende arter. Denne perioden kan nedsættes til seks måneder, hvor det berørte areal ikke i nyere tid er blevet behandlet med andre produkter end dem, der er anført i bilag II til denne forordning. Kontrolmyndigheden eller -organet skal give tilladelse til, at der gøres brug af denne undtagelse.

2.2. Omlægning i forbindelse med husdyr og animalske produkter

2.2.1. For at produkter fra husdyrbrug kan sælges under benævnelsen økologisk, skal dyrene opdrættes efter reglerne i denne forordning i en periode på mindst: — tolv måneder for enhovede dyr og kvæg (herunder bubalus- og bisonarter), der er bestemt til kødproduktion, og i hvert fald mindst 3/4 af deres levetid — seks måneder for mindre drøvtyggere og svin; i en overgangsperiode på tre år, der udløber 24. august 2003, er perioden for svin imidlertid på fire måneder — seks måneder for dyr, der opdrættes til produktion af mælk; i en overgangsperiode på tre år, der udløber 24. august 2003, er perioden imidlertid på tre måneder — ti uger for fjerkræ, der er indsat, inden det er tre dage gammelt, og som er bestemt til kødproduktion — seks uger for fjerkræ til produktion af æg.

2.2.2. Som en undtagelse fra punkt 2.2.1 og med henblik på at etablere en besætning eller en flok kan kalve og mindre drøvtyggere bestemt til kødproduktion sælges som økologiske i en overgangsperiode, der udløber den 31. december 2003, forudsat at — de kommer fra ekstensive driftssystemer — de er opdrættet på den økologiske bedrift inden salget eller slagtningen i mindst seks måneder for kalve og to måneder for mindre drøvtyggere — dyrenes oprindelse opfylder betingelserne i punkt 3.4, fjerde og femte led.

2.3. Samtidig omlægning

2.3.1. Hvis der på én gang sker en omlægning af hele produktionsenheden omfattende besætning, græsarealer og/eller jordarealer, der anvendes til dyrkning af foder, nedsættes den samlede omlægningsperiode for besætning, græsarealer og/eller jordarealer, der anvendes til dyrkning af foder, som en undtagelse fra punkt 2.2.1, 4.2 og 4.4 til 24 måneder, forudsat at følgende betingelser er opfyldt: a) undtagelsen gælder kun for de dyr og deres afkom, der allerede findes på bedriften, og samtidig også de jordarealer, der allerede anvendes til foderdyrkning eller græsning, før omlægningen indledes b) dyrene fodres hovedsageligt med produkter fra produktionsenheden.

3. Dyrenes oprindelse

3.1. Ved valg af racer eller stamdyr skal der tages hensyn til dyrenes evne til at tilpasse sig stedets betingelser, deres levedygtighed og modstandsdygtighed over for sygdomme. Derudover skal racerne og stamdyr vælges med henblik på at undgå specifikke sygdomme eller sundhedsproblemer, som associeres med bestemte racer eller stamdyr i intensive driftssystemer (f.eks. porcint stress-syndrom, PSE-syndrom eller pludselig død, spontane aborter, vanskelige fødsler, der kræver kejsersnit mv.). Der skal fortrinsvis vælges oprindelige racer og stamdyr.

3.2. For de forskellige slags opdræt skal dyrene stamme fra bedrifter, der overholder produktionsreglerne i artikel 6 og i dette bilag. De skal forblive hele deres liv i dette produktionssystem.

3.3. Som en første undtagelse kan en besætning, der allerede findes på bedriften, og som ikke er i overensstemmelse med reglerne i denne forordning, omlægges, forudsat at kontrolmyndigheden eller -organet på forhånd giver tilladelse dertil.

3.4. Når en besætning eller en flok etableres for første gang og økologisk opdrættede dyr ikke er til rådighed i tilstrækkeligt antal, kan der som en anden undtagelse indsættes ikke-økologisk opdrættede dyr i en produktionsenhed for økologisk opdræt, hvis følgende betingelser er opfyldt: ▼M31 — Kyllinger til æglægning og fjerkræ til kødproduktion skal være under tre dage gamle. ▼M15 — Unge bøfler til avl skal være under seks måneder gamle. — Kalve og føl til avl skal opdrættes efter reglerne i denne forordning, så snart de er vænnet fra, og skal altid være under seks måneder gamle. — Lam og gedekid til avl skal opdrættes efter reglerne i denne forordning, så snart de er vænnet fra, og skal altid være under 60 dage gamle. — Smågrise til avl skal opdrættes efter reglerne i denne forordning, så snart de er vænnet fra, og skal veje under 35 kg.

▼M31

3.5. Denne undtagelse skal kontrolmyndigheden eller kontrolorganet forud give tilladelse til.

3.6. Fornyelse eller genetablering af en besætning eller en flok kan som en tredje undtagelse, hvis der ikke findes økologisk opdrættede dyr, tillades af kontrolmyndigheden eller kontrolorganet i følgende situationer: a) ved høj dødelighed hos dyrene som følge af helbredsmæssige årsager eller katastrofer b) kyllinger til æglægning og fjerkræ til kødproduktion, som er under tre dage gamle c) smågrise til avl, der skal opdrættes efter denne forordnings bestemmelser, så snart de er vænnet fra, skal veje under 35 kg. Tilladelsen i tilfælde c) gives for en overgangsperiode, der udløber den 31. juli 2006.

3.7. Uanset punkt 3.4. og 3.6. kan højst 18 uger gamle kyllinger til æglægning, der ikke er opdrættet økologisk, indsættes i økologiske produktionsenheder på nedenstående betingelser, hvis økologisk opdrættede kyllinger ikke findes: — myndighederne skal forud give tilladelse hertil, og — fra den 31. december 2005 anvendes bestemmelserne i punkt 4 (Foder) og 5 (Sygdomsforebyggelse og veterinærbehandling) i dette bilag I på kyllinger, der ikke er opdrættet økologisk, og som skal indsættes i økologiske produktionsenheder.

▼M15

3.8. Inden for et maksimum pr. år på 10 % af de voksne heste eller kreaturer (herunder bubalus- og bisonarter) og 20 % af de voksne svin, får eller geder kan der som en fjerde undtagelse til supplering af den naturlige vækst og til fornyelse af besætningen indsættes hundyr, som endnu ikke har født, og som stammer fra ikke-økologisk opdræt, når der ikke kan skaffes økologisk opdrættede dyr, dog forudsat at kontrolmyndigheden eller -organet har givet tilladelse dertil.

3.9. De procentsatser, der er fastsat i ovennævnte undtagelse, gælder ikke for bedrifter med mindre end ti heste eller kreaturer eller mindre end fem svin, får eller geder. For sådanne bedrifter kan den omtalte fornyelse højst bestå i indsætning af ét dyr pr. år.

3.10. Efter anvisning og godkendelse fra kontrolmyndigheden eller kontrolorganet kan disse procentsatser forhøjes til 40 % i følgende særlige tilfælde: — ved en betydelig udvidelse af opdrættet — ved udskiftning af race — ved udvikling af en ny driftsgren — hvis racer er i fare for at forsvinde fra landbruget. Dyr af sådanne racer skal ikke nødvendigvis være dyr, der ikke har født.

3.11. Det er som en femte undtagelse tilladt at indsætte handyr til avl fra ikke-økologisk husdyrbrug, hvis de derefter opdrættes og vedvarende fodres ifølge reglerne i denne forordning.

3.12. Hvis dyrene kommer fra bedrifter, der ikke drives efter reglerne i denne forordning, på de betingelser og inden for grænser, der er anført i punkt 3.3-3.11, skal de perioder, der er fastsat i punkt 2.2.1, være overholdt, for at produkterne kan sælges som økologiske, og i disse perioder skal alle reglerne i denne forordning være overholdt.

3.13. Hvis dyrene kommer fra bedrifter, der ikke drives efter reglerne i denne forordning, skal der lægges særlig vægt på sundhedsforanstaltninger. Kontrolmyndigheden eller -organet kan på baggrund af de lokale forhold træffe særlige foranstaltninger, f.eks. kontrolundersøgelser og karantæneperioder.

3.14. Kommissionen aflægger senest den 31. december 2003 rapport om, hvorvidt der er naturdyr af økologisk opdræt til rådighed, og fremsætter om nødvendigt forslag i Den Stående Komité for at sikre, at al økologisk kødproduktion kommer fra dyr, der er født og opdrættet på økologiske bedrifter.

4. Foder

4.1. Formålet med foder er at sikre en kvalitetsproduktion snarere end størst mulig produktion, og samtidig skal dyrenes foderbehov på de forskellige fysiologiske stadier tilgodeses. Opfedningsmetoder er tilladt, i den udstrækning de på ethvert stadie i opdrættet kan omlægges. Tvangsfodring er forbudt.

4.2. Besætningen skal være opdrættet med økologisk foder.

4.3. Endvidere skal dyrene være opdrættet efter reglerne i dette bilag og være opfodret med foder fra bedriften eller, hvis dette ikke er muligt, med foder fra andre bedrifter eller virksomheder, der er underkastet bestemmelserne i denne forordning. Desuden skal mindst 50 % af foderet til planteædere (herbivorer) undtagen i perioden hvert år, hvor dyrene er på sæsonbestemt græsningsskifte, komme fra bedriften selv eller, hvis dette ikke er muligt, være produceret i samarbejde med andre økologiske landbrugsbedrifter.

4.4. Det er tilladt at iblande foder fra omlægning med en andel på indtil gennemsnitligt 30 % af foderplanen. Når foder fra omlægning kommer fra en af bedriftens egne enheder, kan denne andel forhøjes til 60 %. ►M23 Disse andele angives i procent af tørstofindholdet i foderstoffer af landbrugsoprindelse. ◄

4.5. Fodring af unge pattedyr skal være baseret på naturlig mælk, helst modermælk. Alle pattedyr skal fodres med naturlig mælk i en minimumsperiode, der afhænger af arten, og som for kvæg (herunder bubalus- og bisonarter) og heste er tre måneder, for får og geder 45 dage og for svin 40 dage.

4.6. Hvor det er relevant, udpeger medlemsstaterne områder eller regioner, hvor sæsonbestemt græsningsskifte (herunder flytning af dyr til græsningsarealer i bjergene) kan finde sted, uden at det berører bestemmelserne om fodring af dyr i dette bilag.

4.7. For planteædende dyr (herbivore) skal opdrættet være baseret på størst mulig anvendelse af græsarealer, i det omfang græsgange står til rådighed på forskellige tidspunkter af året. Mindst 60 % af det tørstof, der udgør den daglige foderration, skal bestå af frisk, tørret eller ensileret grovfoder. Kontrolmyndigheden eller -organet kan dog tillade, at denne procentdel nedsættes til 50 for dyr i mælkeproduktionen i højst tre måneder i begyndelsen af malkeperioden.

4.8. Uanset punkt 4.2 er brugen af en begrænset del af konventionelt foder af landbrugsoprindelse tilladt, hvis landmændene til medlemsstatens kontrolmyndigheds eller kontrolorgans tilfredshed godtgør, at de ikke er i stand til at fremskaffe udelukkende økologisk produceret foder. Den højst tilladte andel af konventionelt foder pr. 12-måneders-periode er a) for planteædere (herbivorer): 5 % i perioden fra 25. august 2005 til 31. december 2007 b) for andre arter: — 15 % i perioden fra 25. august 2005 til 31. december 2007 — 10 % i perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2009 — 5 % i perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2011. Disse tal beregnes på årsbasis som en procentdel af tørstofindholdet i foder af landbrugsoprindelse. Den højst tilladte procentdel af konventionelt foder i den daglige foderration undtagen i perioden hvert år, hvor dyrene er på sæsonbestemt græsningsskifte, er 25 %, beregnet som en procentdel af tørstoffet.

4.9. Uanset punkt 4.8 kan de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne, når foderproduktionen er lavere, eller hvis der pålægges restriktioner som følge af usædvanlige vejrforhold, udbrud af smitsomme sygdomme, forurening med giftige stoffer eller som følge af brand for en begrænset periode og for et særligt område, tillade en højere procentdel konventionelle foderstoffer, såfremt en sådan tilladelse er berettiget. Når myndighederne har givet en sådan tilladelse, anvender kontrolmyndigheden eller -organet undtagelsen for de enkelte producenter. Medlemsstaterne giver de øvrige medlemsstater og Kommissionen meddelelse om de undtagelser, de giver tilladelse til.

▼M26 —————

▼M15

4.11. Grovfoder, friskt eller tørret foder eller ensilage skal indgå i den daglige foderration til svin og fjerkræ.

4.12. Kun produkter opført i bilag II, del D, afsnit D.1.5 og D.3.1 kan anvendes som tilsætningsmidler og tekniske hjælpestoffer i ensilage.

4.13. Konventionelle fodermidler af landbrugsoprindelse kan kun anvendes til dyrefoder, hvis de er opført i bilag II, del C, afsnit C.1 (fodermidler af vegetabilsk oprindelse), og med de kvantitative restriktioner, der er fastsat i dette bilag, og kun hvis de er fremstillet eller forarbejdet uden brug af kemiske opløsningsmidler.

4.14. Fodermidler af animalsk oprindelse (uanset om de er konventionelle eller økologiske), kan kun anvendes, hvis de er opført i bilag II, del C, afsnit C.2, og med de kvantitative restriktioner, der er fastsat i dette bilag.

4.15. Afsnit C.1, C.2, C.3 og D i bilag II vil blive taget op til fornyet overvejelse inden den 24. august 2003 med det formål navnlig at fjerne konventionelle råvarer til fodermidler af landbrugsoprindelse, som produceres i tilstrækkelig mængde i Fællesskabet, efter den økologiske produktionsmetode.

4.16. For at opfylde dyrenes ernæringsbehov kan der kun anvendes produkter, der er opført i bilag II, del C, afsnit C.3 (fodermidler af mineralsk oprindelse), D.1.1 (sporstoffer) og D.1.2 (vitaminer, provitaminer og kemisk veldefinerede stoffer med tilsvarende virkning), til dyrefoder.

4.17. Kun produkter, der er opført i bilag II, del D, afsnit 1.3 (enzymer), 1.4 (mikroorganismer), 1.5 (konserveringsmidler), 1.6 (bindemidler, antiklumpningsmidler og koaguleringsmidler), 1.7 (antioxidanter), 1.8 (tilsætningsstoffer til ensilage), 2 (visse produkter, der anvendes i foder) og 3 (tekniske hjælpestoffer i foder), kan anvendes i foder til de formål, der er nævnt med hensyn til ovennævnte kategorier. Antibiotika, coccidiostatika, lægemidler, vækstfremmende stoffer eller andre stoffer til fremme af vækst eller produktion må ikke anvendes i foder.

4.18. Foderstoffer, fodermidler, foderblandinger, tilsætningsstoffer til foder, tekniske hjælpestoffer til foderstoffer og visse stoffer, der anvendes i foderstoffer, må ikke være fremstillet ved brug af genetisk modificerede organismer eller produkter afledt heraf.

5. Sygdomsforebyggelse og veterinærpleje

5.1. Sygdomsforebyggelse i økologisk produktion bygger på følgende principper: a) udvælgelse af passende racer eller stamdyr, som der er gjort nærmere rede for i afdeling 3 b) anvendelse af opdrætsmetoder, der passer til hver arts behov, og som fremmer god modstandsdygtighed over for sygdomme og forebygger infektioner c) anvendelse af fodermidler af god kvalitet sammen med regelmæssig adgang til løbegårde og græsarealer, hvilket medvirker til at styrke dyrets naturlige immunforsvar d) sikring af en passende belægningsgrad, hvorved man undgår overbelægning og de dyresundhedsproblemer, der måtte følge deraf.

5.2. Ovennævnte principper bør muliggøre, at sundhedsproblemerne begrænses, så dyrenes sundhed principielt forvaltes ved forebyggelse.

5.3. Hvis et dyr på trods af alle de ovennævnte forebyggende foranstaltninger bliver sygt eller kommer til skade, skal det straks behandles, om fornødent ved isolering og i relevante lokaler.

5.4. Ved anvendelse af veterinære lægemidler i økologisk landbrug skal følgende principper overholdes: a) Fytoterapeutiske produkter (f.eks. planteekstrakter (undtagen antibiotika), essenser, osv.), homøopatiske opløsninger (f.eks. vegetabilske, animalske eller mineralske stoffer) og sporelementer og produkter, der er anført i bilag II, del C, afdeling 3, skal anvendes frem for allopatiske veterinærlægemidler eller antibiotika frembragt ved kemisk syntese, forudsat at de har en effektiv terapeutisk virkning for den pågældende dyreart og den tilstand, behandlingen er beregnet på. b) Hvis anvendelsen af ovennævnte midler viser sig at være eller sandsynligvis vil være uden virkning for bekæmpelse af sygdommen eller lindring af tilskadekomsten, og behandling er afgørende for at spare et dyr for lidelser og nød, kan allopatiske veterinærlægemidler eller antibiotika frembragt ved kemisk syntese anvendes under en dyrlæges ansvar. c) Anvendelse til forebyggende behandling af allopatiske veterinærlægemidler eller af antibiotika frembragt ved kemisk syntese er forbudt.

5.5. Ud over ovennævnte principper finder følgende regler anvendelse: a) Anvendelse af vækstfremmende stoffer (herunder antibiotika, coccidiostatika og andre kunstige vækstfremmende hjælpemidler) samt anvendelse af hormoner eller lignende stoffer til at styre formeringen (f.eks. fremkaldelse eller synkronisering af brunst) eller til andre formål er forbudt. Enkeltdyr kan dog behandles med hormoner som en form for terapeutisk veterinærbehandling b) veterinær behandling af dyr eller behandling af bygninger, udstyr og indretninger, der er obligatorisk ifølge nationale forskrifter eller EF-forskrifter, er tilladt, herunder anvendelse af immunologiske veterinærlægemidler, når der er anerkendt forekomst af sygdomme i et bestemt område, hvor produktionsenheden ligger.

5.6. Når der skal anvendes veterinærlægemidler, skal produktets art angives klart (herunder også en angivelse af de involverede virksomme farmakologiske stoffer) sammen med en detaljeret diagnose, dosologi, indgiftsmetode, behandlingens varighed og den ved lov foreskrevne tilbageholdelsesperiode. Disse oplysninger skal anmeldes til kontrolmyndigheden eller -organet, inden dyrene eller de animalske produkter markedsføres som økologiske. De behandlede dyr skal være klart identificeret, enkeltvis for store dyr, enkeltvis eller pr. flok for fjerkræ og mindre husdyr.

5.7. Tilbageholdelsesperioden mellem den sidste indgift af et allopatisk veterinærlægemiddel til et dyr under normale anvendelsesbetingelser og produktion af økologisk producerede fødevarer fra sådanne dyr skal være dobbelt så lang som fastsat i lovgivningen eller, hvis en sådan periode ikke er fastsat, 48 timer.

5.8. Hvis et dyr eller en gruppe af dyr underkastes mere end to eller højst tre behandlinger med allopatiske veterinærlægemidler eller antibiotika frembragt ved kemisk syntese inden for et år (eller mere end én behandling, hvis deres produktive livscyklus er på mindre end et år) — bortset fra vaccinationer og behandlinger mod parasitter og eventuelle obligatoriske udryddelsesprogrammer, som medlemsstaterne gennemfører — må de pågældende dyr eller produkter, der er afledt af dem, ikke sælges som værende produkter produceret i overensstemmelse med denne forordning, og dyrene skal gennemgå den omlægningsperiode, der er fastlagt i afdeling 2 i dette bilag, under forbehold af kontrolmyndighedens eller -organets samtykke.

6. Opdrætspraksis, transport og identifikation af animalske produkter

6.1. Opdrætspraksis

6.1.1. I princippet bør økologisk husdyravl være baseret på naturlige metoder. Kunstig sædoverføring er imidlertid tilladt. Andre former for kunstig eller assisteret avl (f.eks. embryonoverførsel) er forbudt.

6.1.2. I økologisk landbrug må der ikke foretages systematiske operationer som f.eks. anbringelse af gummibånd på fårenes haler, kupering af hale, klipning af tænder, næbtrimning og afhorning. Kontrolmyndigheden eller -organet kan dog tillade visse af disse former for indgreb, hvis det sker af sikkerhedshensyn (f.eks. afhorning af unge dyr) eller for at forbedre dyrenes sundhed, velfærd eller hygiejne. Sådanne indgreb skal da foretages i den mest hensigtsmæssige alder af kvalificeret personale, og dyrenes lidelser begrænses mest muligt.

6.1.3. For at bevare produkternes kvalitet og de traditionelle produktionsformer (parteringssvin, okser, kapuner osv.) er fysisk kastrering tilladt, men kun på de i sidste punktum i punkt 6.1.2 anførte betingelser.

6.1.4. Det er forbudt at fastgøre husdyr med halsbindsler. Kontrolmyndigheden eller -organet kan dog som en afvigelse fra dette princip tillade dette for enkeltstående dyr, hvis opdrætteren kan begrunde det med, at det af hensyn til dyrenes sikkerhed eller velfærd er nødvendigt, og at opbindningen foregår i en begrænset periode.

6.1.5. Som en undtagelse fra bestemmelserne i punkt 6.1.4 kan kvæg opbindes i bygninger, der allerede findes inden den 24. august 2000, hvis det får mulighed for regelmæssigt at røre sig, og opdrættet sker i overensstemmelse med dyrevelfærdskravene i områder med god strøelse og individuel pasning. Denne undtagelse, som kontrolmyndigheden eller -organet skal give tilladelse til, skal gælde i en overgangsperiode, der udløber den 31. december 2010.

6.1.6. Som endnu en undtagelse kan kvæg på små bedrifter opbindes, hvis det ikke er muligt at holde kvæget i grupper, der passer til deres adfærd, forudsat at de mindst to gange om ugen har adgang til græsarealer eller udendørs løbegårde. Denne undtagelse, som kontrolmyndigheden eller -organet skal give tilladelse til, skal gælde for bedrifter, der opfylder kravene i de nationale regler for økologisk dyreopdræt, der gælder indtil, eller, hvis sådanne ikke findes, kravene i private standarder, der er accepteret eller anerkendt af medlemsstaterne.

6.1.7. Inden den 31. december 2006 aflægger Kommissionen rapport om gennemførelsen af bestemmelserne i punkt 6.1.5.

6.1.8. Opdrættes dyrene i grupper, skal gruppernes størrelse afhænge af dyrenes udviklingsstadium og deres adfærdsmæssige behov. Det er forbudt at holde kvæg under forhold, eller på en diæt, der kan forårsage anæmi.

6.1.9. Fjerkræ slagtes i en mindstealder af kyllinger: 81 dage kapuner: 150 dage pekingænder: 49 dage berberænder (hundyr): 70 dage berberænder (handyr): 84 dage mulardænder: 92 dage perlehøns: 94 dage kalkuner og stegegæs: 140 dage. Hvis producenterne ikke anvender disse mindstealdre for slagtning, skal de benytte langsomt voksende racer.

6.2. Transport

6.2.1. Transport af dyrene skal ske på en sådan måde, at den stress, dyrene udsættes for, begrænses i overensstemmelse med den gældende nationale eller EU-lovgivning på området. Indladning og losning skal ske forsigtigt, og der må ikke anvendes nogen form for elektriske impulser til at tvinge dyrene. Der må ikke anvendes allopatiske beroligende midler før og under transporten.

6.2.2. I perioden forud for slagtningen og på slagtningstidspunktet skal dyrene behandles på en sådan måde, at stresset nedsættes mest muligt.

6.3. Identifikation af animalske produkter

6.3.1. Dyr og animalske produkter skal identificeres på alle produktions-, forarbejdnings-, transport- og markedsføringsstadier.

7. Husdyrgødning

7.1. Den samlede gødningsmængde som defineret i direktiv 91/676/EØF ( 22 ), som anvendes på bedriften, må ikke overstige 170 kg N/år/ha udnyttet landbrugsareal, svarende til værdien i bilag III til ovennævnte direktiv. Hvor det er nødvendigt, skal den samlede belægningsgrad reduceres, så ovennævnte grænseværdi ikke overskrides.

7.2. Med henblik på beregningen af den rette belægningsgrad, som omhandlet ovenfor, fastsætter medlemsstaternes kompetente myndigheder det antal husdyr, der svarer til 170 kg N/år/ha udnyttet landbrugsareal for de forskellige kategorier af dyr, idet de som retningslinje tager hensyn til tallene i bilag VII.

7.3. Medlemsstaterne meddeler Kommisionen og de andre medlemsstater eventuelle afvigelser fra tabellen og begrundelsen for sådanne ændringer. Dette krav gælder kun beregningen af det maksimale antal dyr med henblik på at sikre, at grænsen på 170» kg N fra gødning pr. år pr. ha ikke overstiges. Dette tilsidesætter ikke kravene med hensyn til belægningsgrad i forbindelse med dyresundhed og -velfærd i afdeling 8 og bilag VIII.

7.4. Økologiske landbrugsbedrifter kan under iagttagelse af bestemmelserne i denne forordning etablere samarbejde ►M22 udelukkende ◄ med andre bedrifter og virksomheder med henblik på spredning af overskydende gødning fra økologisk landbrug. Maksimumsgrænsen på 170 kg N fra gødning pr. år pr. ha udnyttet landbrugsareal beregnes på grundlag af det samlede antal organiske enheder, der indgår i et sådant samarbejde.

7.5. Medlemsstaterne kan fastsætte lavere grænser end dem, der er nævnt i 7.1-7.4, under hensyntagen til det pågældende områdes karakteristika, anvendelsen af anden nitrogengødning på markerne og nitrogentilførslen til afgrøderne fra jorden.

7.6. Anlæggene til opbevaring af husdyrgødning skal have en sådan kapacitet, at de kan hindre, at der sker vandforurening ved direkte udledning, overfladisk frastrømning eller nedsivning i jorden.

7.7. Med henblik på at sikre en hensigtsmæssig forvaltning af gødskningsværdien skal gødningsanlæggene have større kapacitet, end hvad der er påkrævet for opbevaring i den længste periode af året, hvor al spredning af gødning på marken enten er uhensigtsmæssig (ifølge de regler for god landbrugspraksis, som medlemsstaterne har fastsat), eller når en sådan spredning er forbudt, fordi produktionsenheden ligger i en udpeget nitratsårbar zone.

8. Løbegårde og stalde

8.1. Generelle principper

8.1.1. Dyrenes opstaldningsforhold skal være afpasset efter deres biologiske og adfærdsmæssige behov (f.eks. passende bevægelsesfrihed og velvære). Dyrene skal have let adgang til fodringssteder og til drikkevand. Isoleringen, opvarmningen og ventilationen af bygningen skal sikre, at luftcirkulationen, støvniveauet, temperaturen, den relative luftfugtighed og gaskoncentrationen holdes inden for grænser, der ikke er skadelige for dyrene. Der skal være rigelig naturlig ventilation og naturligt lys i bygningen.

8.1.2. Arealer, løbegårde eller hønsegårde i fri luft skal alt efter de stedlige klimaforhold og den pågældende race i givet fald frembyde tilstrækkelig beskyttelse mod regn, blæst, sol og ekstreme temperaturer.

8.2. Belægningsgrad og forhindring af overgræsning

8.2.1. I områder, hvor de klimatiske forhold tillader, at dyrene lever udendørs, er staldbygninger ikke obligatoriske.

8.2.2. Belægningsgraden i bygningen skal sikre dyrenes komfort og velvære, som navnlig afhænger af dyrenes art, race og alder. Endvidere tages der ved belægningsgraden hensyn til dyrenes adfærdsmæssige behov, som navnlig afhænger af flokkens størrelse og dyrenes køn. Optimal belægning skal sikre dyrenes velfærd og give dem et areal, der er så stort, at de kan stå naturligt, lægge sig uhindret, vende sig, soignere sig, indtage alle naturlige stillinger og foretage sig alle naturlige bevægelser såsom strække sig og baske med vingerne.

8.2.3. Mindste indendørs og udendørs areal og andre bygningskarakteristika for de forskellige arter og kategorier af dyr findes i bilag VIII.

8.2.4. Belægningsgraden for dyr, der går på græsningsarealer, hedeområder, vådområder, lyngheder og andre naturlige eller delvis naturlige levesteder skal være så lav, at jorden ikke nedtrampes og vegetationen ikke overgræsses.

8.2.5. Stalde, folde, udstyr og redskaber skal renses og desinficeres for at undgå krydsinfektion og udvikling af sygdomsbærende organismer. Kun de produkter, der er opført i bilag II, E, må anvendes til denne rensning og desinfektion af bygninger og anlæg til husdyr. Fæces, urin og levnet eller spredt foder fjernes så ofte som fornødent for at give mindst mulig lugt og for at undgå, at der tiltrækkes insekter og gnavere. Kun de produkter, der er opført i bilag II, del B, afsnit 2, må anvendes til udryddelse af insekter og andre skadedyr i bygninger og andre anlæg, hvor der holdes husdyr.

8.3. Pattedyr

8.3.1. Med forbehold af bestemmelserne i punkt 5.3 skal alle pattedyr have adgang til græsarealer eller løbegårde i fri luft, der kan være delvis overdækkede, og de skal kunne benytte disse, når dyrets fysiske kondition, vejrforholdene og jordbundens tilstand tillader det, medmindre fællesskabs- eller nationale krav vedrørende særlige dyresundhedsproblemer forhindrer dette. Planteædere (herbivore) skal have adgang til græsarealer, når som helst forholdene tillader det.

8.3.2. Når planteædere (herbivore) har adgang til græsarealer i græsningsperioden, og når vinteropstaldningsordningerne giver dyrene mulighed for at bevæge sig frit, kan kravet om løbegårde i fri luft i vintermånederne fraviges.

8.3.3. Uanset sidste punktum i punkt 8.3.1 skal tyre på over et år have adgang til græsarealer eller løbegårde i fri luft.

8.3.4. Som en undtagelse fra punkt 8.3.1 kan den sidste opfedning af kvæg, svin og får til kødproduktion foregå inde, hvis denne periode ikke overstiger 1/5 af deres levetid, og under alle omstændigheder i højst tre måneder.

8.3.5. Stalbygninger skal have jævne, men ikke glatte gulve. Mindst halvdelen af det samlede gulvareal skal være fast, dvs. ikke fuldspalte- eller tremmegulv.

8.3.6. Staldbygninger skal indeholde bekvem, ren og tør ligge/hvileplads af tilstrækkelig størrelse, bestående af en solid konstruktion, der dog ikke må have fuldspaltegulv. Hvileområdet skal have tilstrækkelig tør strøelse. Strøelsen skal indeholde strå eller andet egnet naturmateriale. Strøelsen kan være forbedret og beriget med alle de mineralske produkter, der er godkendt som gødningsstoffer i økologisk landbrug ifølge bilag II, del A.

8.3.7. Ved opdræt af kalve skal alle bedrifter uden undtagelse fra den 24. august 2000 være i overensstemmelse med Rådets direktiv 91/629/EØF ( 23 ) om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af kalve. Opstaldning i enkeltbokse af kalve, der er over en uge gamle, er forbudt.

8.3.8. Ved opdræt af svin skal alle bedrifter fra den 24. august 2000 være i overensstemmelse med Rådets direktiv 91/630/EØF ( 24 ) om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin. Søer skal dog holdes i grupper undtagen i de sidste stadier af drægtighedsperioden og i ammeperioden. Pattegrise må ikke holdes i flat-deck-stier eller i pattegrisebokse. Dyrene skal kunne gøde og rode på løbearealerne. Til rodning kan der anvendes forskellige substrater.

8.4. Fjerkræ

8.4.1. Fjerkræ skal opdrættes under frilandsbetingelser og må ikke holdes i bure.

8.4.2. Vandfugle skal have adgang til et vandløb, en dam eller en sø, når vejrforholdene tillader det, således at dyrevelfærdskravene kan overholdes, eller der kan sikres hygiejniske forhold.

8.4.3. Bygninger til alt fjerkræ skal opfylde følgende mindstekrav: — mindst en tredjedel af gulvarealet skal være fast, dvs. ikke være en fuldspalte- eller tremmegulvskonstruktion, og være dækket med strøelse såsom strå, høvlspåner, sand eller tørv — i hønsehuse til læggehøns skal en tilstrækkelig stor del af det areal, hønsene har adgang til, være beregnet til opsamling af deres ekskrementer — de skal have siddepinde, der i antal og størrelse svarer til flokkens omfang og dyrenes størrelse som fastsat i bilag VIII — de skal have indgangs- og udgangshuller af en størrelse, som passer til fuglene, og disse huller skal tilsammen være mindst 4 m pr. 100 m2 af det husareal, der er til rådighed for fuglene — det enkelte fjerkræhus må højst rumme — 4 800 kyllinger 3 000 læggehøns 5 200 perlehøns 4 000 berberænder eller pekingænder (hundyr) eller 3 200 berberænder eller pekingænder (handyr) eller andre ænder 2 500 kapuner, gæs eller kalkuner — det samlede fjerkræhusareal til kødproduktion på et enkelt produktionssted må ikke være på over 1 600 m2.

8.4.4. For lægehøns kan dagslys suppleres med kunstig belysning, så der dagligt er lys i indtil 16 timer med en sammenhængende natlig hvileperiode uden kunstigt lys på mindst 8 timer.

8.4.5. Fjerkræ skal have adgang til en hønsegård i fri luft, når vejrforholdene tillader det, og skal, når det er muligt, have en sådan adgang i mindst en tredjedel af deres liv. Disse hønsegårde i fri luft skal navnlig være dækket af vegetation, give rimeligt ly og give dyrene let adgang til et tilstrækkeligt antal drikke- og spisekar.

8.4.6. Af sundhedshensyn skal der være en tomgangsperiode mellem opdræt af to fjerkræflokke. I denne periode rengøres og desinficeres bygningen og dens udstyr. Ligeledes skal hønsegården hvile efter opdræt af en fjerkræflok, så vegetationen kan gro frem igen og der kan overholdes en tomgangsperiode. Medlemsstaterne fastsætter tomgangsperiodens længde og meddeler Kommissionen og de andre medlemsstater beslutningen. Disse krav gælder ikke for små fjerkræflokke, som ikke holdes i hønsegårde, og som kan bevæge sig frit h