1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 27. juli 1976
om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om montering af lygter og lyssignaler
på motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil
(76/756/EØF)
(EFT L 262 af 27.9.1976, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens direktiv 80/233/EØF af 21. november 1979 L 51 8 25.2.1980
►M2Kommissionens direktiv 82/244/EØF af 17. marts 1982 L 109 31 22.4.1982
►M3Rådetsdirektiv 83/276/EØF af 26. maj 1983 L 151 47 9.6.1983
►M4Kommissionens direktiv 84/8/EØF af 14. december 1983 L 9 24 12.1.1984
►M5Kommissionens direktiv 89/278/EØF af 28. marts 1989 L 109 38 20.4.1989
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 111 af 30.4.1980, s. 22 (80/233/EØF)
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 27. juli 1976
om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om
montering af lygter og lyssignaler på motordrevne køretøjer og
påhængskøretøjer dertil
(76/756/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økono-
miske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale
Udvalg(2), og
ud fra følgende betragtninger:
De tekniske forskrifter, som motordrevne køretøjer skal opfylde i
henhold til de enkelte staters lovbestemmelser, omhandler blandt andetmonteringen af lygter og lyssignaler;
disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat; det er
derfor påkrævet, at ensartede forskrifter vedtages af samtlige medlems-
stater enten som tillæg til eller i stedet for deres nugældendebestemmelser særlig med henblik på, at fremgangsmåden for EØF-typegodkendelse, i henhold til Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelseaf motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer hertil(
3) kan anvendes
for alle køretøjstyper;
de fælles bestemmelser vedrørende udførelsen af lygter og lyssignaler
vil blive behandlet i andre særdirektiver;
tilnærmelse af de nationale retsforskrifter om motordrevne køretøjer
medfører en gensidig anerkendelse medlemsstaterne imellem af denkontrol, som hver af dem udøver på grundlag af de fælles forskrifter;forudsætningen for, at en sådan ordning fungerer godt, er, at disseforskrifter anvendes af alle medlemsstaterne fra samme dato —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Ved køretøjer forstås i dette direktiv alle motordrevne køretøjer med
eller uden karosseri, der er bestemt til færdsel på vej, og som har
mindst fire hjul og en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på
mere end 25 km/t, samt påhængskøretøjer dertil, med undtagelse afskinnekøretøjer, landbrugs- eller skovbrugstraktorer og -maskiner samtentreprenørmateriel.
Artikel 2
1. Medlemsstaterne kan ikke
— for en køretøjstype nægte EØF-standardtypegodkendelse eller nati-
onal godkendelse,
— nægte eller forbyde salg, indregistrering, ibrugtagning eller anven-
delse af køretøjer,1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 2
(1) EFT nr. C 55 af 13. 5. 1974, s. 14.
(2) EFT nr. C 109 af 19. 9. 1974, s. 22.
(3) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 1.▼M3
▼M3
af grunde, der vedrører montering af de i punkt 1.5.7 til 1.5.20 i bilag I
omhandlede påbudte eller tilladte lygter og lyssignaler, når disse anord-ninger er monteret i overensstemmelse med forskrifterne i bilag I.
2. Uanset stk. 1 skal bestemmelserne i punkt 4.2.6 i bilag I først
overholdesfra den 1. oktober 1984. De i punkt 4.2.6.2 omhandledeanordninger, der er monteret inden denne dato, skal dog være i over-ensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.2.6. Når EØF-godkendelsen(eller udstedelse af det i artikel 10, stk. 1, sidste led, i direktiv 70/156/EØF omhandlede dokument) eller national godkendelse er meddelt
efter den 1. oktober 1979 og inden den 1. oktober 1984 for en køretøjs-
type, der ikke opfylder de i stk. 1 omhandlede forskrifter, kanmedlemsstaterne fra den 1. oktober 1987 forbyde første ibrugtagningaf denne type.
Artikel 3
Den medlemsstat, som har udstedt EØF-typegodkendelsen, træffer alle
nødvendige foranstaltninger for at holde sig underrettet om enhverændring af én af de i punkt 1.1 i bilag I omhandlede dele eller kende-
tegn. De kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat
afgør, om der på den ændrede køretøjstype skal udføres nye afprøv-ninger med udarbejdelse af en ny afprøvningsrapport. Viserafprøvningerne, at forskrifterne i dette direktiv ikke er opfyldt,godkendesændringen ikke.
Artikel 4
Ændringer, der er nødvendige for at tilpasse forskrifterne i bilaget til
den tekniske udvikling, vedtages efter fremgangsmåden i artikel 13 idirektiv 70/156/EØF.
Artikel 5
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige bestemmelser i kraft for
senest den 1. oktober 1983 at efterkomme dette direktiv. De underretter
straks Kommissionen herom.
2. Efter meddelelsen af dette direktiv(
1) drager medlemsstaterne
desuden omsorg for, at Kommissionen underrettes om ethvert forslagtil love eller administrative bestemmelser, som de påtænker at udstedepå det af dette direktiv omfattede område, i så god tid, at den kan frem-sætte sine bemærkninger dertil.
Artikel►
M16◄
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 3
(1) Dette direktiv er meddelt medlemsstaterne den 1. juni 1983.▼B
▼B
BILAG I
MONTERING AF LYGTER OG LYSSIGNALER
1. DEFINITIONER
1.1. »Køretøjstype med hensyn til montering af lygter og lyssig-
naler«
ved køretøjstype med hensyn til montering af lygter og lyssig-
naler forstås køretøjer, der indbyrdes ikke frembyder væsentligeforskelle som nævnt i pkt. 1.1.1 — 1.1.4.
Som andre køretøjstyper betragtes ikke køretøjer, der frembyder
væsentlige forskelle anført under pkt. 1.1.1 — 1.1.4, men som
ikke medfører ændringer i art, antal, placering og geometrisk
synlighed af de for den pågældende køretøjstype påbudte lygter
eller lyssignaler og nærlysstrålebundtets krævede fald med eller
uden tilladte ekstra lygter eller lyssignaler.
1.1.1. køretøjetsydre dimens ioner og form,
1.1.2. antal lygter/lyssignaler og deres placering;
som andre køretøjstyper betragtes ikke køretøjer, der frembyder
forskelle anført under 1.1.1 og 1.1.2, men som ikke medfører
ændringer i art, antal, placering og geometrisk synlighed af de
for den pågældende køretøjstype påbudte lygter eller lyssignaler;
køretøjer med eller uden tilladte ekstra lygter eller lyssignaler;
1.1.3. type anordning til indstilling af nærlysets fald;
1.1.4. type affjedringssystem.
1.2. »Tværplan«
ved »tværplan« forstås et lodret plan vinkelret på køretøjets
midterplan i længderetningen.
1.3. »Ubelastet køretøj«
ved »ubelastet køretøj« forstås køretøjet i køreklar stand i
henhold til definitionen i punkt 2.6 i bilag I, eksempel på beskri-
velse, til direktiv 70/156/EØF, dog uden fører.
1.4. »Belastet køretøj«
ved »belastet køretøj« forstås køretøjet belastet til den af fabri-
kanten angivne teknisk tilladte totalvægt; fabrikanten fastsætter
også fordelingen af vægten på akslerne i henhold til den i tillæg
1 beskrevne fremgangsmåde.
1.5. »Lygte eller lyssignal«
ved »lygte eller lyssignal« forstås en anordning, der har til
formål at belyse vejbanen (projektør) eller at afgive et lyssignal.
Som lygter eller lyssignaler anses endvidere belysningsanord-
ninger for den bageste nummerplade samt refleksanordninger.
1.5.0. Lyskilde for så vidt angår glødetrådslygter
ved »lyskilde for så vidt angår glødetrådslygter« forstås selve
glødetråden. (Når en lygte har flere glødetråde udgør hver af
disse en lyskilde).
1.5.1. »Tilsvarende lygter eller lyssignaler«
ved »tilsvarende lygter eller lyssignaler« forstås lygter eller
lyssignaler, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor
køretøjet er registreret; disse lygter eller lyssignaler kan have1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 4
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼M1
▼B
▼M4
▼B
▼B
andre egenskaber end de ved godkendelsen monterede lygter/
lyssignaler under forudsætning af, at de opfylder kravene i dette
bilag.
1.5.2. »Uafhængige lygter eller lyssignaler« (1)
ved »uafhængige lygter eller lyssignaler« forstås anordninger
med særskilte lysende flader, særskilte lyskilder og særskilte
lygtehuse.
1.5.3. »Sammenbyggede lygter eller lyssignaler« (1)
ved »sammenbyggede lygter eller lyssignaler« forstås anord-
ninger med særskilte lysende flader, særskilte lyskilder, men
med fælleslygtehus .
1.5.4. »Kombinerede lygter eller lyssignaler« (1)
ved »kombinerede lygter eller lyssignaler« forstås anordninger
med særskilte lysende flader, men med samme lyskilde og
samme lygtehus.
1.5.5. »I hinanden indbyggede lygter eller lyssignaler« (1)
ved »i hinanden indbyggede lygter eller lyssignaler« forstås
anordninger med særskilte lyskilder eller en enkelt lyskilde, der
fungerer under forskellige vilkår (f. eks. optiske, mekaniske eller
elektriske forskelle), med delvis eller fuldstændig fælles lysende
flader og med samme lygtehus.
1.5.6. »Anordning«
Ved anordning forstås et belysnings- eller lyssignalapparat, som
indeholder mindst én lyskilde (og i visse tilfælde et optisk
system), en lysåbning og et lygtehus. En anordning kan omfatte
en eller flere lygter eller lyssignaler; hvis den omfatter flere
lygter eller lyssignaler, kan disse være sammenbyggede, kombi-
nerede eller indbyggede i hinanden.
1.5.7. »Enkeltlygte«
Ved enkeltlygte forstås en del af en anordning, som sikrer en
enkelt belysnings- eller signaleringsfunktion.
►M51.5.8.◄»Tildækkelig lygte«
ved »tilldækkelig lygte« forstås en lygte, der helt eller delvis kan
skjules, når den ikke bruges. Det kan opnås ved hjælp af et
bevægeligt dæksel, ved ændring af lygtens stilling eller andre
passende midler. Som »indtrækkelig lygte« betegnes specielt en
tildækkelig lygte, der kan trækkes ind i karosseriet.
►M51.5.9.◄»Lygte til fjernlys«
ved »lygte til fjernlys« forstås en lygte, der har til formål at
belyse vejen på en stor strækning foran køretøjet.
►M51.5.10.◄»Lygte til nærlys«
ved »lygte til nærlys« forstås en lygte, der har til formål at
belyse vejen foran køretøjet uden at blænde eller volde unødig
gene for førerne af modgående køretøjer eller andre trafikanter.
►M51.5.11.◄»Tågeforlygte«
ved »tågeforlygte« forstås en lygte, der har til formål at forbedre
belysningen af vejen ved tåge, snefald, uvejr eller støvskyer.
►M51.5.12.◄»Baklygte«
ved »baklygte« forstås en lygte, der har til formål at oplyse vejen
bag køretøjet og at advare andre trafikanter om, at køretøjet
bakker eller skal til at bakke.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 5
(1) Ved bagnummerpladebelysning og belysningsanordninger til retningsvisning for kate-
gori 5 erstatter lysåbningen den lysende flade i fravær af en sådan.▼M4
▼M5
▼B
▼B
►M51.5.13.◄»Retningsviserblinklys«
ved »retningsviserblinklys« forstås et lyssignal, der har til formål
at advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at ændre
kørselsretning mod højre eller venstre.
►M51.5.14.◄»Havariblink«
ved »havariblink« forstås samtidig funktion af alle blinklys; det
har til formål at advare andre trafikanter om en særlig fare, som
køretøjet midlertidigt udgør for disse.
►M51.5.15.◄»Stoplygte«
ved »stoplygte« forstås en lygte, der har til formål at advare
andre trafikanter bag køretøjet om, at detsfører betjener drifts -
bremsen.
►M51.5.16.◄»Bagnummerpladebelysning«
ved »bagnummerpladebelysning« forstås en anordning, der har til
formål at belyse bageste nummerplade; den kan være sammensat
af forskellige optiske dele.
►M51.5.17.◄»Positionslygter (fortil)«
ved »positionslygter (fortil)« forstås lygter, der tjener til at
angive køretøjets tilstededeværelse samt dets bredde set forfra.
►M51.5.18.◄»Baglygter«
ved »baglygter« forstås lygter, der tjener til at angive køretøjets
tilstedeværelse og bredde set bagfra.
►M51.5.19.◄»Tågebaglygte«
ved »tågebaglygte« forstås en lygte, der har til formål at gøre
køretøjet mere synligt bagfra i tæt tåge;
►M51.5.20.◄»Parkeringslygte«
ved »parkeringslygte« forstås en lygte, der har til formål at
angive tilstedeværelsen af et parkeret køretøj i et bebygget
område; den erstatter i dette tilfælde positions- og baglys;
►M51.5.21.◄»markeringslygte«
ved »markeringslygte« forsås en lygte, der anbringes så tæt som
muligt ved afgrænsningen af køretøjets største bredde og så højt
som muligt på køretøjet, og som har til formål at angive køretø-
jets største bredde. Den skal for visse motordrevne køretøjers og
påhængskøretøjers vedkommende supplere positions- og baglyg-
terne og særlig henlede opmærksomheden på køretøjets omfang;
►M51.5.22.◄»Refleksanordning«
ved »refleksanordning« forstås en anordning, der har til formål at
angive et køretøjs tilstedeværelse ved tilbagekastning af lys fra
en lyskilde, som ikke er monteret på det pågældende køretøj,
idet iagttageren befinder sig i nærheden af denne lyskilde.
I henhold til dette direktiv betragtes følgende ikke som refleksa-
nordninger:
— refleksnummerplade;
— de refleksskilte, der er nævnt i ADR (europæisk aftale vedrø-
rende international landevejstransport af farlige stoffer);
— andre refleksplader og -skilte, som skal anvendes i overens-
stemmelse med den enkelte medlemsstats bestemmelser for
brug på visse kategorier af køretøjer eller ved visse anvendel-
sesformer.
1.6. »En lygtes/lyssignals lysende flade«
1.6.1. »En lygtes/lyssignals lysende flade«
ved »en lygtes/lyssignals lysende flade« (punkt 1.5.7 til 1.5.10)
forstås en retvinklede projektion af den fulde åbning af lygtens
refelktor på et tværplan. Såfremt lygten/lyssignalet ikke har
nogen reflektor, skal definitionen i punkt 1.6.2 anvendes. Dækker1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 6
▼M1
▼B
▼M1
▼M1
lygteglasset (lygteglassene) kun en del af reflektorens fulde
åbning, tageskun projektionen af denne del i betragtning.
Ved lygter til nærlys er den lysende flade begrænset af lysmørke-
grænsens synlige linje på lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas
indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen.
1.6.2. »Et lyssignals lysende flade, bortset fra refleksanordninger«
ved »et lyssignals lysende flade, bortset fra refleksanordninger«
(pkt. 1.5.11 til 1.5.19) forstås den retvinklede projektion af
lyssignalet på et plan vinkelret på referenceaksen, og som berører
lyssignalets glas udvendigt; denne projektion begrænses af de i
dette plan liggende lygterande, hvorved hver rand for sig
nedsætter lyssignalets totale lysstyrke i referenceaksens retning
til 98 %. Til bestemmelse af signallysets under-, over- og side-
rande tageskun lodrette eller vandrette planer i betragtning.
1.6.3. »En refleksanordnings reflekterende flade«
ved »en refleksanordnings reflekterende flade« (pkt. 1.5.20)
forstås den reflekterende flade i et på referenceaksen vinkelret
plan begrænset af de planer, der berører reflektoroptikens ydre
kanter og som er parallelle med denne akse. Til fastlæggelse af
reflektorensunder-, over- og s idekanter tageskun lodrette eller
vandrette planer i betragtning.
1.6.4. »Synlig overflade«
ved »synlig overflade« i en bestemt iagttagelsesretning forstås
den retvinklede projektion af den ydre flade af en lygteseller et
lyssignals lysåbning på et på iagttagelsesretningen vinkelret
liggende plan (se tegning ti tillæg 2), der er tangent til lygteglas-
sets mest ydre punkt.
1.6.5. Lysåbning
ved »lysåbning« forstås hele det gennemsigtige materiales ydre
overflade eller en del heraf, som indeslutter lygten/lyssignalet
og bevirker at denne er i overensstemmelse med de fotometriske
og kolorimetriske krav.
Når kun en del af den ydre overflade udsender lys, fastlægges
lysåbningen i tvivlstilfælde af den kompetente myndighed efter
høring af køretøjsfabrikanten og/eller komponentfabrikanten.
1.7. »Referenceakse«
Ved »referenceakse« forstås lyssignalets karakteristiske akse, der
fastlægges af fabrikanten og tjener som udgangsretning (H = 0º,
V = 0º) for synsfelterne ved de fotometriske målinger og ved
monteringen på køretøjet.
1.8. »Referencecentrum«
Ved »referencecentrum« forstås skæringspunktet mellem referen-
ceaksen og lysåbningens flade. Dette referencecentrum skal
angivesaf lygtefabrikanten.
1.9. »Vinkler for den geometriske synlighed«
Ved »vinkler for den geometriske synlighed« forstås de vinkler,
der afgrænser den mindste rumvinkels område, inden for hvilken
den synlige overflade skal kunne ses. Dette rumvinkelområde
afgrænses af kugleafsnit, hvis centrum falder sammen med
lygtensreferencecentrum, og hvisækvator er parallel med køre-
banen. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De
vandrette vinkler βmodsvarer længden, de lodrette αbredden.
Inden for vinklerne for den geometriske synlighed må der ikke
være nogen hindring for lysets udstråling fra nogen del af
lygtens/lyssignalets synlige overflade set på meget stor afstand.
Såfremt der foretages målinger i kortere afstand fra lygten/lyssig-
nalet, skal observationsretningen flyttes parallelt for at opnå
samme nøjagtighed.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 7
▼B
▼M1
▼M4
▼B
▼M1
▼M1
Inden for vinklerne for den geometriske synlighed tages der ikke
hensyn til hindringer, der allerede var tilstede ved lygtens/lyssig-
naletsgodkendels e.
Såfremt nogen del lygtens/lyssignalets synlige overflade efter
montering er skjult af nogen anden del af køretøjet, skal det
bevises, at den del af lygten/lyssignalet, der ikke er skjult, stadig
er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er fore-
skrevet for anordningens godkendelse som optisk enhed (se
efterfølgende figur).
1.10. »Afgrænsning af største bredde«
Ved »afgrænsning af største bredde« på hver side af køretøjet
forstås det plan, der er parallelt med køretøjets midterplan i
længderetningen, og som går gennem det yderste punkt på køre-
tøjets bredeste sted, idet følgende fremspring lades ude af
betragtning:
1.10.1. dæk i nærheden af deres berøringspunkt med vejbanen samt
forbindelser til trykmålere for dækkene,
1.10.2. eventuelle anordninger mod udskridning monteret på hjulene,
1.10.3. førerspejle,
1.10.4. retningsviserblinklys på siden, markeringslygter, positionslygter,
parkeringslygter og refleksanordninger,
1.10.5. toldplomber på køretøjet samt befæstigelses- og beskyttelsesan-
ordninger for sådanne plomber.
1.11. »Største bredde«
Ved »største bredde« forstås afstanden mellem de to under pkt.
1.10 definerede lodrette planer.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 8
▼B
▼M2
▼B
▼M1
1.12. »Lygteenhed«
►M5Ved »lygteenhed« forstås en enkeltlygte eller en samling
af ens eller uens lygter, der har samme funktion og samme farve,
og som består af anordninger, hvor ◄projektionen af de
lysende flader på samme tværplade udgør mindst 60 % af arealet
af det mindst mulige om lygteenhedens lysende flader omskrive-
lige rektangel, under forudsætning af, at en sådan kombination er
godkendt som en lygteenhed, såfremt godkendelse kræves.
Denne kombinationsmulighed gælder ikke for lygter til fjernlys,
lygter til nærlysog tågelygter.
1.13. »Lygtepar« eller »et lige antal lygter/lyssignaler«
Ved »lygtepar« eller ved »et lige antal lygter/lyssignaler« forstås
en enkelt lysende flade i form af et lysbånd, såfremt dette bånd
er anbragt symmetrisk i forhold til køretøjets midterplan i læng-
deretningen, og såfremt det mindst strækker sig til 400 mm fra
afgrænsningen af køretøjets største bredde på hver side og er
mindst 800 mm langt. Der skal være mindst to lyskilder til
oplysning af denne flade, og disse skal være anbragt så yderligt
i denne som muligt. Lygtens/lyssignalets lysende flade kan bestå
af særskilte komponenter, der er anbragt ved siden af hinanden,
såfremt projektionen af disse komponenters lysende flader på
samme tværplan udgør mindst 60 % af aeralet af det mindst
mulige om komponenternes lysende flade omskrivelige
rektangel.
1.14. »Afstanden mellem to lygter«
Ved »afstanden mellem to lygter«, der vender i samme retning,
forstås den korteste afstand mellem de retvinklede projektioner
af omridsene af to ifølge punkt 1.6 bestemte lysende flader på
et plan, der er vinkelret på de pågældende referenceakser.
Afstanden mellem to lygter/lyssignaler kan imidlertid måles
uden nøjagtig bestemmelse af de lysende fladers omrids, når
afstanden er klart større end det minimum, der kræves i direk-
tivet.
1.15. »Tilladt«
Ved »tilladt« forstås en lygte/lyssignal, som fabrikanten kan
montere efter eget valg.
1.16. »Funktionskontrol«
Ved funktionskontrol forstås kontrollampe eller lydsignal, der
angiver, om en anordning, der tilsluttes, fungerer korrekt eller
ikke.
1.17. »Tilslutningskontrol«
Ved tilslutningskontrol forstås kontrollampe, der angiver, at en
anordning er tilsluttet, men ikke viser, om den fungerer korrekt
eller ikke.
1.18. »Kørebane«
Ved »kørebanen« forstås den overflade, hvorpå køretøjet holder,
og som stort set skal være vandret.
2. ANMODNING OM EØF-TYPEGODKENDELSE
2.1. Anmodning om EØF-typegodkendelse for en køretøjstype for så
vidt angår montering af lygter og lyssignaler skal indgives af
køretøjetsfabrikant eller af dennesrepræs entant.
2.2. Anmodningen skal være vedføjet følgende bilag i tre eksemplarer
samt nedenstående angivelser:1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 9
▼B
▼M1
▼B
▼M4
▼M1
▼B
▼B
2.2.1. beskrivelse af køretøjet i henhold til pkt. 1.1, dog med angivelse
af begrænsninger for belastningen, navnlig for den tilladte maksi-
malbelastning i bagagerummet;
2.2.2. fortegnelse over anordninger, der er bestemt fra fabrikantens side
som lygte/lyssignaludstyr. Fortegnelsen kan for hver art omfatte
flere typer; hver enkelt type skal være behørigt identificeret
(blandt andet godkendelsesmærker og angivelse af fabrikanten
osv.);
2.2.3. diagram over samtlige lygter og lyssignaler med angivelse af de
forskellige anordningers placering på køretøjet;
2.2.4. skitser, der for hver anordning viser den lysende flade som defi-
neret i pkt. 1.6, referenceaksen som defineret i pkt. 1.7 og
referencecentret som defineret i pkt. 1.8.
Disse oplysninger er ikke nødvendige for bagnummerpladebelys-
ning (1.5.14).
2.3. Et ubelastet køretøj med påmonterede lygter og lyssignaler, som
angivet under pkt. 2.2.2, repræsentativt for den pågældende køre-
tøjstype, fremstilles for den tekniske myndighed, der skal
foretage afprøvningerne.
2.4. Det i bilag II anførte oplysningsskema vedlægges EØF-typegod-
kendelsesskemaet.
3. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
3.1. Lygter og lyssignaler skal monteres således, at de i dette bilag
foreskrevne egenskaber bevares under normale brugsvilkår trods
de eventuelle rystelser, de kan blive udsat for, og således at køre-
tøjet kan opfylde bestemmelserne i dette bilag. Især må det være
udelukket, at lygterne utilsigtet bringes ud af indstilling.
3.2. Lygter som beskrevet under pkt. 1.5.7, 1.5.8 og 1.5.9 skal
monteres således, at det er let at foretage en korrekt indstilling.
3.3. For alle lyssignaler gælder det — også for dem, der er anbragt på
siderne — at referenceaksen efter montering af lyssignalet på
køretøjet skal ligge parallelt med køretøjets standflade på
vejbanen; for siderefleksanordningers vedkommende skal denne
akse være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen,
og for alle andre lyssignalers vedkommende skal den være
parallel med dette plan. En tolerance på ±3º er tilladt i enhver
retning. Har fabrikanten angivet særlige monteringsforskrifter,
skal disse tillige iagttages.
3.4. Såfremt der ikke foreligger særlige forskrifter, skal lygternes/
lyssignalernes højde og indstilling kontrolleres, medens køretøjet
ubelastet er anbragt på en plan og vandret flade.
3.5. Foreligger der ikke særlige forskrifter, skal lygterne i samme
lygtepar:
3.5.1. være anbragt symmetrisk i forhold til køretøjets midterlængde-
plan; (bestemt ved lygtens/lyssignalets ydre geometriske form
og ikke ved dens/dets lysende flades kant i henhold til punkt 1.6;
3.5.2. være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterlæng-
deplan; dette krav gælder ikke for lygtens/lyssignalets indre
opbygning;
3.5.3. opfylde samme kolorimetriske forskrifter;
3.5.4. have tilnærmelsesvis samme fotometriske egenskaber.3.6. I tilfælde af køretøjer med asymmetrisk ydre form skal oven-
stående krav opfyldes i videst mulig udstrækning.
3.7. Lygter/lyssignaler med forskellige funktioner kan være uafhæn-
gige eller sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i
samme anordning under forudsætning af, at enhver af disse
lygter/lyssignaler opfylder de for denne gældende forskrifter.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 10
▼M1
▼B
▼M2
▼B
▼M1
▼B
▼M1
3.8. Største højde over vejbanen skal måles fra det højeste punkt på
den lysende eller reflekterende flade, mindste højde over
vejbanen fra laveste punkt på den lysende flade. For lygter til
nærlysmålesminimums højden over vejbanen fra reflektorens
underkant.
3.8.1. I bredden bestemmes placeringen fra den kant af den lysende
flade, som ligger længst fra køretøjets midterlængdeplan, når
det drejer sig om den samlede bredde, og fra de indre kanter af
den lysende flade, når det drejer sig om afstanden mellem
lygterne/lyssignalerne.
3.9. Foreligger der ikke særlige forskrifter, må ingen lygte/lyssignal
udsende blinkende lys bortset fra retningsviserblinklys og havari-
blink.
3.10. Intet rødt lys, der kan give anledning til forveksling, og som
afgives af en lygte eller et lyssignal som beskrevet i punkt 1.5,
må afgivesfremad, og intet hvidt lysder kan give anledning til
forveksling, og som afgives af en lygte eller et lyssignal som
beskrevet i punkt 1.5, må afgives bagud, undtagen fra baklygter.
I denne forbindelse tages der ikke hensyn til belysningsanord-
ninger inden i køretøjet. Opfyldelsen af dette krav kontrolleres
på følgende måde:
3.10.1. synlighed af rød lygte/rødt lyssignal fremad: ingen del af
lysåbningens flade på en rød lygte/et hvidt lyssignal må være
direkte synlig, når køretøjet iagttages af en person, bevæger sig
inden for zone 1 i et tværplan 25 m foran køretøjet (se tillæg 3,
figur 1).
3.10.2. synlighed af hvid lygte/hvidt lyssignal bagud: ingen del af
lysåbningens flade på en hvid lygte/et hvidt lysseignal må være
direkte synlig, når køretøjet iagttages af en person, der bevæger
sig inden for zone 2 i et tværplan 25 m bag køretøjet (se tillæg 3,
figur 2).
3.10.3. Zone 1 og 2 er i deres respektive planer og som set af iagtta-
geren begrænset på følgende måde:
3.10.3.1. i højden: af to vandrette planer, der ligger hhv. 1 m og 2,20 m
over vejbanen
3.10.3.2. i bredden: af to lodrette planer, der hhv. fremad og bagud danner
en vinkel på 15º udad med køretøjetsmidterplan i længderet-
ningen, og som går igennem berøringspunktet eller
berøringspunkterne med de lodrette planer, parallelle med
midterplanet, og som afgrænser køretøjets største bredde.
Forefindes der flere punkter, skal det forreste anvendes til det
forreste plan, det bageste til det bageste plan.
3.11. De elektriske forbindelser skal være udført på en sådan måde, at
positionslygter, baglygter, markeringslygter (hvis sådanne findes)
samt bagnummerpladebelysninger kun kan tændes og slukkes
samtidigt.
Dette gælder ikke, når positionslygterne (for og bag) benyttes
som parkeringslygter.
3.12. De elektriske forbindelser skal være udført på en sådan måde, at
lygterne til fjernlys, lygterne til nærlys og tågelygterne for og
bag kun kan tændes, når de under 3.11 nævnte lygter og lyssig-
naler er tændt.
Dette krav er imidlertid ikke foreskrevet for lygter til fjernlys og
lygter til nærlys, når de anvendes som advarselssignal i form af
intermitterende afgivelse af lysblink med korte mellemrum mednærlyset, fjernlyset eller skiftevis med fjernlys og nærlys.
3.13. Det af lygter/lyssignaler afgivne lys har følgende farver:
— lygter til fjernlys: hvid eller selektiv gul
— lygter til nærlys: hvid eller selektiv gul
— tågeforlygter: hvid eller gul1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 11
▼B
▼M4
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
— baklygter: hvid
— retningsviserblinklys: gul
— havariblink: gul
— stoplygter: rød— bagnummerpladebelysning: hvid
— positionslygter (fortil): hvid, selektiv gul er tilladt, såfremt posi-
tionslygten er indbygget i en lygte med
selektivt gult lys
— baglygter: rød— tågebaglygter: rød
— parkeringslygter: foran hvid, bagtil rød, evt. gul, hvis de er
indbygget sammen med sideretningsviser-
blinklysene.
— markeringslygter: foran hvid, bagtil rød— bageste, ikke trekantede refleksanord-
ning: rød
— bageste, trekantede refleksanordning: rød— førreste, ikke trekantede refleksanord-
ning (
1): samme farve som det modtagne lys
— ikke trekantede siderefleksanordning: gul
(1) også kaldet hvid eller farveløs refleksanordning.
Så længe alle forskrifter, som er nødvendige for EØF-typegod-
kendelse, ikke finder anvendelse, kan medlemsstaterne frit
vælge farven af det af forlygter til fjernlys, forlygter til nærlys
og tågeforlyger afgivne lys.
3.14. En tilslutningskontrols opgave kan overtages af en funktionskon-
trol.
3.15. Tildækkelige lygter og lyssignaler
3.15.1. Tildækning af lygter/lyssignaler er forbudt, bortset fra lygter til
fjernlys, lygter til nærlys og tågeforlygter, der kan tildækkes,
når de ikke er i brug.
3.15.2. Lygter i driftsstilling skal forblive i denne, når den under pkt.
3.15.2.1 omtalte fejl optræder alene eller i forbindelse med en
af de under pkt. 3.15.2.2 omtalte fejl,
3.15.2.1. ved svigt af den kraft, der betjener lygten eller lyssignalet,
3.15.2.2. ved brud (utilsigtet), forstyrrelse, kortslutning ved stelforbindelse
i strømkredsen, fejl i den hydrauliske eller pneumatiske forbin-
delse bowdenkabler, solenoider eller andre dele, der styrer eller
overfører kraften, der aktiverer tildækningsanordningerne.
3.15.3. Ved svigt af betjeningsorganerne til tildækningsanordningen eller
ved andre af de i punkt 3.15.2.1 og 3.15.2.2 nævnte fejl skal en
tildækket lygte kunne bringes i driftsstilling uden brug af
værktøj.
3.15.4. Det skal være muligt at bringe lygterne i driftsstilling og at
tænde dem med et og samme betjeningsorgan, men dette
udelukker ikke muligheden for at bringe dem i driftsstilling
uden at tænde dem. I tilfælde af sammenbyggede lygter til
fjernlysog nærlyskrævesdet dog kun, at betjenings organet kan
tænde lygterne til nærlys.
3.15.5. Det må ikke fra førersædet være muligt forsætligt at standse de
tændte lygters bevægelse, før driftsstillingen er nået. Såfremt der
er risiko for, at andre trafikanter kan blændes under lygternes
bevægelse, må disse først kunne tændes, når de har nået den
endelige stilling.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 12
▼M1
▼B
▼M1
3.15.6. Når tildækningsanordningen har en temperatur på mellem − 30
og + 50 ºC skal lygten kunne nå sin slutstilling inden for tre
sekunder efter aktivering af betjeningsorganet.
3.16. Antal lygter
Det antal lygter, som monteres på køretøjet, skal svare til det
(de) antal, der er angivet i underpunkt 2 i punkt 4.1 til 4.17.
4. SÆRLIGE FORSKRIFTER
4.1. Lygter til fjernlys
4.1.1. Montering
Påbudt på motordrevne køretøjer.Forbudt på påhængskøretøjer.
4.1.2. Antal
2 eller 4.Når køretøjet er udstyret med fire nedklappelige fjernlys, er
montering af yderligere to fjernlys kun tilladt, når disse skal
bruges som advarselssignal om dagen som defineret i punkt 3.12.
4.1.3. Monteringsdiagram
Ingen særlige forskrifter.
4.1.4. Placering
4.1.4.1. I bredden
Den lysende flades ydre kanter må i intet tilfælde ligge nærmere
ved afgrænsningen af køretøjets største bredde end nærlysets
lysende flades ydre kanter.
4.1.4.2. I højden
Ingen særlige forskrifter.
4.1.4.3. I længden
Foran på køretøjet og monteret således, at det udsendte lys ikke
generer køreren hverken direkte eller indirekte via førerspejl og/
eller andre reflekterende flader på køretøjet.
4.1.5. Geometrisk synlighed
Den lysende flades synlighed også i områder, der ikke frem-
træder oplyst i den pågældende iagttagelsesretning, skal være
sikret inden for et kegleformet rum, som begrænses af frembrin-
gere, der udgår fra den lysende flades omrids og danner en
vinkel på mindst 5º med lygtens referenceakse. Som udgangs-
punkt for de geometriske synlighedsvinkler tages omridset af
den lysende flades projektion på et tværplan, der danner tangent
til den forreste del af lygteglasset.
4.1.6. Retning
Fremad.Foruden de nødvendige anordninger til sikring af korrekt indstil-
ling, og såfremt der forefindes to par lygter til fjernlys, kan det
ene par, forudsat at det kun kan udsende fjernlys, være drejeligt
afhængigt af styreapparatets drejningsvinkel; omdrejningsaksen
skal være tilnærmelsesvis lodret.
4.1.7. Kan være »sammenbygget«
med lygten til nærlysog de andre forlygter.
4.1.8. Kan ikke være »kombineret«
med nogen anden lygte/lyssignal.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 13
▼B
▼M5
▼B
▼M1
▼B
▼B
4.1.9. Kan være »indbygget«
4.1.9.1. sammen med lygte til nærlys, undtagen når lygten til fjernlys er
drejelig afhængigt af styreapparatets drejningsvinkel;
4.1.9.2. sammen med positionslygte (fortil);
4.1.9.3. sammen med tågeforlygte;
4.1.9.4. sammen med parkeringslygte.
4.1.10. Elektriske forbindelser
4.1.10.1. Lygterne til fjernlys må kun kunne tændes samtidigt eller parvis.
Ved skift fra nærlys til fjernlys skal mindst et par lygter til
fjernlys tændes. Ved nedblænding skal alle lygter til fjernlys
slukke samtidig.
4.1.10.2. Nærlyslygterne kan forblive tændt samtidig med fjernlyslygterne.
4.1.10.3. Når der er monteret fire nedklappelige fjernlys, skal disse i
opklappet stand forhindre, at de supplerende fjernlys kan fungere
samtidig, hvis disse er monteret til brug som advarselssignal om
dagen som defineret i punkt 3.12.
4.1.11. Kontrolanordning
Tilslutningskontrolanordning er obligatorisk.
4.1.12. Andre forskrifter
4.1.12.1. Den maksimale lysstyrke for samtlige lygter til fjernlys, der kan
lyse samtidigt, må ikke overskride 225 000 cd.
4.1.12.2. Denne maksimale lysstyrke er summen af de enkelte maksimale
lysstyrker, der måltes ved de enkelte lygters godkendelse, og som
er anført på det pågældende godkendelsesskema.
4.2. Lygte til nærlys
4.2.1. Montering
Påbudt på motordrevne køretøjer.
Forbudt på påhængskøretøjer.
4.2.2. Antal
2.
4.2.3. Monteringsdiagram
Ingen særlige forskrifter.
4.2.4. Placering
4.2.4.1. I bredden
Den i forhold til køretøjetsmidterplan i længderetningen fjer-
neste kant af den lysende flade må ikke være længere end
400 mm fra afgrænsningen af køretøjets største bredde.
Lysende fladers indre kanter skal være mindst 600 mm fra
hinanden.
4.2.4.2. I højden
Over vejbanen: mindst 500 mm, højst 1 200 mm.
4.2.4.3. I længden
Foran på køretøjet; dette krav anses for opfyldt, når lyset ikke
generer føreren, hverken direkte eller indirekte via førerspejl og/
eller andre reflekterende flader på køretøjet.
4.2.5. Geometrisk synlighed
Denne er bestemt ved vinklerne αogβsom anført under punkt
1.9:
α= 15º opad og 10º nedad,
β= 45º udad og 10º indad.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 14
▼M5
▼M1
▼B
▼M1
▼M1
Eftersom de fotometriske værdier, der kræves for lygter til
nærlys, ikke helt dækker det geometriske synlighedsfelt i det
resterende område, kræves der i det resterende område en mind-
steværdi på 1 od med henblik på standardtypegodkendelse.
Tilstedeværelse af vægge eller andre former for udstyr i
nærheden af lygten må ikke bevirke generende bieffekter for
andre vejfarende.
4.2.6. Retning
4.2.6.1. Efter indstilling af det oprindelige fald, måles nærlysstrålebund-
tets fald under statiske forhold i samtlige belastningstilstande i
henhold til tillæg 1. Det skal forblive mellem 0,5 og 2,5 %
uden manuelle indgreb. Det oprindelige fald indstilles mellem 1
og 1,5 % ved ubelastet køretøj med en person på førersædet.
Fabrikanten skal udtrykkeligt specificere den oprindelige indstil-
ling for hver køretøjstype, og denne skal anføres klart læseligt og
holdbart på hvert køretøj enten tæt ved lygten eller ved fabrikan-
tens skilt ved hjælp af det symbol, der er vist i tillæg 6.
4.2.6.2. Forannævnte krav kan også opfyldes ved hjælp af en anordning,
der indvirker på lygtenss tilling i forhold til køretøjet. Stråle-
bundtet må ved svigt af denne anordning ikke føres tilbage til
en stilling, der er rettet mindre nedad end i det øjeblik, hvor
anordningen svigtede.
4.2.6.2.1. Den under punkt 4.2.6.2 nævnte anordning skal være automatisk.
4.2.6.2.2. Manuelle indstillingsanordninger af såvel kontinuerlig som ikke-
kontinuerlig eller trininddelt type tilladesdog, s åfremt der fore-
findesen neutral s tilling, ud fra hvilken lygterne under
anvendelse af traditionelle stilleskruer kan indstilles med det i
pkt. 4.2.6.1 anførte oprindelige fald. Disse manuelle indstillings-
anordninger skal kunne betjenes fra førersædet.
Indstillingsanordninger af den kontinuerlige type skal være
forsynet med mærker, der angiver de belastningstilstande, som
nødvendiggør indstilling af nærlyset.
Antallet af trin på indstillingsanordninger af ikke-kontinuerlig
type skal ud fra det oprindelige fald på mellem 1 og 1,5 % give
sikkerhed for, at et strålebundtsfald på mellem 0,5 % og 2,5 %
overholdes for belastningstilstandene anført i tillæg 1. For disse
anordninger skal de belastningstilstande, der nødvendiggør
indstilling af nærlyset, klart være angivet nær ved betjeningsan-
ordningen (jf. tillæg 7).
4.2.6.2.3. Målingen af variationen i nærlysets fald som funktion af belast-
ningen skal gennemføres i henhold til den i tillæg 5 nævnte
prøvningsfremgangsmåde.
4.2.7. Kan være »sammenbygget«
med lygten til fjernlysog de andre forlygter.
4.2.8. Kan ikke være »kombineret«
med nogen anden lygte.
4.2.9. Kan være »indbygget«
4.2.9.1. sammen med lygter til fjernlys, undtagen i tilfælde af, at disse
drejes afhængigt af styreapparatets drejningsvinkel;
4.2.9.2. sammen med de andre forlygter.4.2.10. Elektriske forbindelser
Ved nedblænding skal alle lygter til fjernlys samtidig slukke.Lygter til nærlys kan være tændt samtidig med lygter til fjernlys.
4.2.11. Kontrolanordning
Kontrolanordning tilladt.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 15
▼B
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼M1
▼B
4.2.12. Andre forskrifter
Forskrifterne i pkt. 3.5.2 gælder ikke for nærlyslygter.
4.3. Tågeforlygter
4.3.1. Montering
Tilladt på motordrevne køretøjer.
Forbudt på påhængskøretøjer.
4.3.2. Antal
2.
4.3.3. Monteringsdiagram
Ingen særlige forskrifter.
4.3.4. Placering
4.3.4.1. I bredden
Den i forhold til køretøjetsmidterplan i længderetningen fjer-
neste kant af den lysende flade må ikke være længere end
400 mm fra afgrænsningen af køretøjets største bredde.
4.3.4.2. I højden
Mindst 250 mm over vejbanen.
Intet punkt af den lysende flade må befinde sig over det højeste
punkt af nærlyslygtens lysende flade.
4.3.4.3. I længden
Foran på køretøjet: dette krav anses for opfyldt, når lyset ikke
generer føreren, hverken direkte eller indirekte via bakspejl og/
eller andre reflekterende flader på køretøjet.
4.3.5. Geometrisk synlighed
Denne er bestemt ved vinklerne αogβ,som anført under pkt.
1.9
α= 5º opad og nedad,
β= 45º udad og 10º indad.
4.3.6. Retning
Tågeforlygterne må ikke kunne forandre retning afhængigt af
styreapparatets drejningsvinkel.
De skal være rettet fremad uden at blænde eller volde unødig
gene for førerne af modkørende motorkøretøjer eller andre trafik-
anter.
4.3.7. Kan være »sammenbygget«
med andre forlygter.
4.3.8. Må ikke være »kombineret«
med andre forlygter.
4.3.9. Kan være »indbygget«
4.3.9.1. sammen med lygte til fjernlys, der ikke drejes afhængigt af styre-
apparatets drejningsvinkel, såfremt der findes fire lygter til
fjernlys;
4.3.9.2. sammen med positionslygte (fortil);4.3.9.3. sammen med parkeringslygte.
4.3.10. Elektriske forbindelser
Tågelygterne skal kunne tændes og slukkes uafhængigt af —
fjernlys — nærlys — en kombination af fjernlys/nærlys.
4.3.11. Kontrolanordning
Kontrolanordning tilladt.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 16
▼M4
▼M1
▼B
4.4. Baklygte
4.4.1. Montering
Påbudt for motorkøretøjer.
Tilladt på påhængskøretøjer.
4.4.2. Antal
1 eller 2.
4.4.3. Monteringsdiagram
Ingen særlige forskrifter.
4.4.4. Placering
4.4.4.1. I bredden
Ingen særlige forskrifter.
4.4.4.2. I højden
Mindst 250 mm, højst 1 200 mm over vejbanen.
4.4.4.3. I længden
Bag på køretøjet.
4.4.5. Geometrisk synlighed
Denne er bestemt ved vinklerne αog,βsom anført under pkt.
1.9,
α15º opad og 5º nedad
β45º til højre og venstre, hvis der kun er en baklygte
β45º udad og 30º indad, hvisder er to lygter.
4.4.6. Retning
Bagud.
4.4.7. Kan være »sammenbygget«
med alle andre lygter/lyssignaler bagtil.
4.4.8. Kan ikke være »kombineret«
med andre lygter/lyssignaler.
4.4.9. Kan ikke være »indbygget«
sammen med andre lygter/lyssignaler.
4.4.10. Elektriske forbindelser
Den må kun kunne tændes, når køretøjet er i bakgear, og når
betjeningsorganet for start og standsning af mototen befinder sig
i den stilling, der muliggør, at motoren går.
Er et af disse to krav ikke opfyldt, må lygten ikke kunne tændes
eller forblive tændt.
4.4.11. Kontrolanordning
Kontrolanordning tilladt.
4.5. Retningsviserblinklys
4.5.1. Montering (jf. tillæg 4)
Påbudt. Retningsviserblinklysene inddeles i kategorier efter type
(1, 1a, 1b, 2a, 2b og 5), hvis anbringelse på det samme køretøj
vises på et monteringsdiagram (A og B).
Diagram A gælder for alle motorkøretøjer.
Diagram B gælder kun for påhængskøretøjer.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 17
▼M2
▼B
▼M1
▼B
▼M5
▼B
4.5.2. Antal
Antallet af retningsviserblinklys skal muliggøre afgivelse af
signåler i overensstemmelse med et af de i pkt. 4.5.3 nævnte
monteringsdiagrammer.
4.5.3. Monteringsdiagrammer
A: to retningsviserblinklys, foran, i følgende kategorier:
— 1 eller 1a eller 1b
såfremt afstanden mellem kanten af den lysende flade på
et sådant blinklys og kanten af den lysende flade på
lygten til nærlysog/eller tågeforlygten, hvisen s ådan er
monteret, er mindst 40 mm
— 1a eller 1b
såfremt afstanden mellem kanten af den lysende flade på
dette blinklysog kanten af den lys ende flade på lygten til
nærlysog/eller tågeforlygten, hvisen s ådan er monteret,
er over 20 mm og under 40 mm
—1 b
såfremt afstanden mellem kanten af den lysende flade på
dette blinklysog kanten af den lys ende flade på lygten til
nærlysog/eller tågeforlygten, hvisen s ådan er monteret,
er under eller lig med 20 mm
to retningsviserblinklys, bagtil (kategori 2a eller 2b)
to retningsviserblinklys, på siden (kategori 5).Når der er monteret anordninger til aktivering af retningsvi-
serblinklys foran (kategori 1, 1a og 1b) og til aktivering af
retningsviserblinklys på siden (kategori 5), kan der monteres
yderligere to sideretningsviserblinklys (kategori 5) for at
opfylde de under punkt 4.5.5 anførte synlighedskrav.
B: to retningsviserblinklys, bagtil (kategori 2a eller 2b).
4.5.4. Placering
4.5.4.1. I bredden
Den i forhold til køretøjetsmidterplan i længderetningen fjer-
neste kant af den lysende flade må ikke være længere end
400 mm fra afgrænsningen af køretøjets største bredde.
Afstanden mellem de indvendige kanter af de to lysende flader
må ikke være mindre end 600 mm. Såfremt den lodrette afstand
mellem det bageste retningsviserblinklys og baglygten i samme
side er mindre end eller lig med 300 mm, må afstanden mellem
afgrænsningen af køretøjets største bredde og den yderste kant af
den lysende flade af det bageste retningsviserblinklys højst være
50 mm større end afstanden mellem afgrænsningen af køretøjets
største bredde og den yderste kant af den lysende flade af
baglygten i samme side.
4.5.4.2. I højden over vejbanen.
4.5.4.2.1. Højden af lysåbningen for retningsviserblinklys på siden (kate-
gori 5) må hverken være under 500 mm målt fra det laveste
punkt eller over 1 500 mm målt fra det højste punkt.
4.5.4.2.2. Højden af retningsviserblinklys i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b,
målt i henhold til punkt 3.8, må hverken være under 350 mm
eller over 1 500 mm.
4.5.4.2.3. Dersom køretøjets konstruktion ikke gør det muligt at overholde
disse maksimalgrænser målt som angivet ovenfor, kan disse
grænser udvides til 2 300 mm for retningsviserblinklys på siden
af kategori 5 og til 2 100 mm for retningsviserblinklys af kate-
gori 1, 1a, 1b, 2a og 2b.
4.5.4.3. I længden
Afstanden mellem lysåbningen for retningsviserblinklys på siden
(kategori 5) og det lodrette plan, som afgrænser køretøjets totale
længde fortil, må ikke være større end 1 800 mm. Tillader køre-1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 18
▼M5
▼B
▼M2
▼M4
▼M5
▼M4
▼M4
tøjets kontruktion ikke, at de minimale synlighedsvinkler over-
holdes, kan afstanden øges til 2 500 mm.
4.5.5. Geometrisk synlighed
Vandrette vinkler: Jf. tillæg 4.
Lodrette vinkler: 15º over og under vandret.
Den lodrette vinkel under vandret kan nedsættes til 5º, såfremt
monteringshøjden over vejbanen er mindre end 750 mm.
4.5.6. Retning
Såfremt fabrikanten angiver særlige monteringsforskrifter, skal
de overholdes.
4.5.7. Kan være »sammenbygget«
med en eller flere lygter/lyssignaler.
4.5.8. Må ikke være kombineret med en anden lygte/lyssignal. Det kan
dog kombineres med retningsviserblinklyset af en anden kate-
gori.
4.5.9. Kan kun være »indbygget«
sammen med parkeringslygte.
4.5.10. Elektriske forbindelser
Retningsviserblinklysene skal fungere uafhængigt af de andre
lygter/lyssignaler. Alle retningsviserblinklys på samme side af
køretøjet skal tændes og slukkes af samme betjeningsanordning
og skal blinke synkront.
4.5.11. Kontrolanordning
Funktionskontrolanordning obligatorisk for retningsviserblinklys
fortil og bagtil. Anordningen kan virke optisk eller akustisk eller
begge dele. En optisk anordning skal blinke samt slukkes eller
lyse konstant eller væsentligt ændre frekvens i tilfælde af fejl-
funktion i et af retningsviserblinklysene foran eller bagtil. Er
anordningen udelukkende akustisk, skal den være tydeligt hørbar
og tydelig skifte frekvens i tilfælde af fejlfunktion i et af
retningsviserblinklysene foran eller bagtil.
Når en bil er udstyret til at trække et påhængskøretøj, skal den
være udstyret med et særligt kontrollys for påhængskøretøjets
retningsviserblinklys, med mindre det trækkende køretøjs
kontrolanordning gør det muligt at opdage fejlen ved et hvilket
som helst retningsviserblinklys på det således sammensatte
vogntog.
4.5.12. Andre forskrifter
Lyset skal være et blinklys med en frekvens på 90 ± 30 blink pr.
minut.
Første blink skal indtræffe højst 1 sekund efter, at lyssignalet er
slået til, og første slukning inden for højst halvandet sekund. Når
et motordrevet køretøj er udstyret til at trække et påhængskø-
retøj, skal betjeningsanordningen for det trækkende køretøjs
retningsviserblinklys også kunne aktivere påhængskøretøjets
retningsviserblinklys.
I tilfælde af svigt, bortset fra kortslutning, af et retningsviser-
blinklys skal de øvrige lys fortsat blinke, men under disse
omstændigheder kan blinkfrekvensen afvige fra den foreskrevne.
4.6. Havariblink
4.6.1. Montering
Påbudt1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 19
▼M2
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼M5
▼B
▼B
4.6.2. Antal/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150i overensstemmelse med
forskrifterne under de tilsva-
rende rubrikker under pkt. 4.5.4.6.3. Monteringsdiagram
4.6.4. Placering
4.6.4.1. I bredden4.6.4.2. I højden
4.6.4.3. I længden
4.6.5. Geometrisk synlighed
4.6.6. Retning
4.6.7. »Sammenbygget«/ikke
»sammenbygget«
4.6.8. »Kombineret«/ikke »kombi-
neret«
4.6.9. Indbygget«/ikke »indbygget«
sammen med
4.6.10. Elektriske forbindelser
Blinket skal sættes i funktion ved hjælp af en særskilt betje-
ningsanordning, således at samtlige retningsviserblinklys
blinker synkront.
4.6.11. Kontrolanordning
Tilslutningskontrolanordning obligatorisk. Blinkende
kontrollys, der kan fungere sammen med den (de) under punkt
4.5.11 foreskrevne kontrolanordning(er).
4.6.12. Andre forskrifter
I overensstemmelse med forskrifterne i pkt. 4.5.12. Når et motor-
drevet køretøj er udstyret til at trække et påhængskøretøj, skal
tænding af havariblinket samtidig sætte påhængskøretøjets
retningsviserblinklys i funktion. Havariblinket skal også kunne
fungere, såfremt motorens start- og stopanordning befinder sig i
en stilling, hvor motoren ikke kan være i gang.
4.7. Stoplygte
4.7.1. Montering
Påbudt.
4.7.2. Antal
2.
4.7.3. Monteringsdiagram
Ingen særlige forskrifter.
4.7.4. Placering
4.7.4.1. I bredden
Mindst 600 mm's afstand mellem de to lygter. Denne afstand kan
nedsættes til 400 mm, hvis køretøjets største bredde er mindre
end 1 300 mm.
4.7.4.2. I højden
Over vejbanen: mindst 350 mm, højst 1 500 mm eller 2 100 mm,
hvis karrosseriets form ikke tillader overholdelse af 1 500 mm.
4.7.4.3. I længden
Bag på køretøjet.
4.7.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 45º udad og indad.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 20
▼M1
▼B
▼B
Lodret vinkel: 15º over og under vandret.
Den lodrette vinkel under vandret kan
begrænses til 5º, såfremt lygten befinder sig
mindre end 750 mm over vejbanen
4.7.6. Retning
Bagud.
4.7.7. Kan være »sammenbygget«
med en eller flere andre lygter/lyssignaler bagtil.
4.7.8. Kan ikke være »kombineret«
med anden lygte, undtagen hvisbaglygten og s toplygten er
indbygget i hinanden og baglygten er kombineret med bagnum-
merpladebelysningen.
4.7.9. Kan være »indbygget«
sammen med baglygten eller parkeringslygten.
4.7.10. Elektriske forbindelser
Skal tændes, når driftsbremsen betjenes. Stoplygten behøver ikke
at kunne fungere, når den anordning, som starter og/eller stopper
motoren, er i en position, som umuliggør, at motoren fungerer.
4.7.11. Kontrolanordning
Kontrolanordning tilladt. Såfremt den monteres, skal denne
kontrolanordning være en funktionskontrolanordning, der består
af et ikke-blinkende kontrollys, der tændes i tilfælde af fejlfunk-
tion i stoplygterne.
4.8. Bagnummerpladebelysning
4.8.1. Montering
Påbudt.
4.8.2. Antal/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150således, at det sikres, at
nummerpladen belyses af
anordningen4.8.3. Monteringsdiagram
4.8.4. Placering
4.8.4.1. I bredden
4.8.4.2. I højden
4.8.4.3. I længden4.8.5. Geometrisk synlighed
4.8.6. Retning
4.8.7. Kan være »sammenbygget«
med en eller flere lygter/lyssignaler bagtil.
4.8.8. Kan være »kombineret«
med baglygter.
4.8.8.1. Når stoplygterne og baglygterne er indbygget i hinanden tages
der ikke hensyn til ændringer i bagnummerpladebelysningens
fotometriske egenskaber som følge af, at stoplygterne lyser.
4.8.9. Kan ikke være »indbygget«
sammen med anden lygte/lyssignal.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 21
▼M2
▼B
▼M2
▼M1
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼M2
4.8.10. Elektriske forbindelser
Ingen særlige specifikationer.
4.8.11. Kontrolanordning
Kontrolanordning tilladt. Hvisden er monteret, s kal densfunk-
tion sikres af den kontrolanordning, der er foreskrevet for
positionslygter (fortil) og baglygter.
4.9. Positionslygter (fortil)
4.9.1. Montering
Påbudt for alle motordrevne køretøjer.
Påbudt for påhængskøretøjer af mere end 1 600 mm's bredde.
Tilladt for påhængskøretøjer med en bredde indtil 1 600 mm.
4.9.2. Antal
2.
4.9.3. Monteringsdiagram
Ingen særlige forskrifter.
4.9.4. Placering
4.9.4.1. I bredden
Det i forhold til køretøjetsmidterplan i længderetningen fjernes te
punkt på den lysende flade må ikke være længere end 400 mm
fra afgrænsningen af køretøjets største bredde.
Ved påhængskøretøjer må det i forhold til midterplanet i længde-
retningen fjerneste punkt på den lysende flade ikke være længere
end 150 mm fra afgrænsningen af køretøjets største bredde.
Den mindste afstand mellem de to lysende fladers indre kanter
skal være 600 mm.
4.9.4.2. I højden
Højde over vejbanen: mindst 350 mm, højst 1 500 mm eller
2 100 mm, hvis karosseriets form ikke tillader overholdelse af
1 500 mm.
4.9.4.3. I længden
Ingen særlige forskrifter.
4.9.4.4. Når positionslygterne fortil er sammenbygget med en anden
lygte, skal overholdelse af betingelserne vedrørende placering
(punkt 4.9.4.1 — 4.9.4.3) kontrolleresved hjælp af den anden
lygteslys ende flade.
4.9.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel for begge positionslygter (fortil): 45º indad og
80º udad.
For påhængskøretøjer kan vinklen indad nedsættes til 5º.
Lodret vinkel:
15º over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan
nedsættes til 5º, hvis lygtens højde over vejbanen er mindre end
750 mm.
4.9.6. Retning
Fremad.
4.9.7. Kan være »sammenbygget«
med enhver anden lygte/lyssignal fortil.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 22
▼B
▼M5
▼M4
▼M5
▼B
▼B
4.9.8. Kan ikke være »kombineret«
med andre lygter/lyssignaler.
4.9.9. Kan være »indbygget«
sammen med enhver anden lygte/lyssignal fortil.
4.9.10. Elektriske forbindelser
ingen særlige forskrifter.
4.9.11. Kontrolanordning
Tilslutningskontrol påbudt. Kontrolanordningen må ikke blinke.
Den kræves ikke, når instrumentpanelets belysning kun kan
tændes sammen med positionslygterne (fortil).
4.10. Baglygter
4.10.1. Montering
Påbudt.
4.10.2. Antal
2
4.10.3. Monteringsdiagram
Ingen særlige forskrifter.
4.10.4. Placering
4.10.4.1. I bredden
Det fra køretøjetsmidterplan i længderetningen fjernes te punkt
på den lysende flade må ikke være længere end 400 mm fra
afgrænsningen af køretøjets største bredde.
Mindste afstand mellem de to lysende fladers inderste kanter skal
være 600 mm. Denne afstand kan nedsættes til 400 mm, hvis
køretøjets største bredde er mindre end 1 300 mm.
4.10.4.2. I højden
Over vejbanen: mindst 350 mm, højst 1 500 mm eller 2 100 mm,
hvis karosseriets form ikke tillader overholdelse af højden
1 500 mm.
4.10.4.3. I længden
Bagtil på køretøjet.
4.10.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel:
45º indad og 80º udad.
Lodret vinkel:15º over og under vandret.Den lodrette vinkel under vandret kan nedsættes til 5º, hvis
lygterneshøjde over vejbanen er mindre end 750 mm.
4.10.6. Retning
Bagud
4.10.7. Kan være »sammenbygget«
med enhver lygte/lyssignal bagtil.
4.10.8. Kan være »kombineret«
med bagnummerpladebelysningen.
4.10.9. Kan være »indbygget«
sammen med stoplygten, tågebaglygten eller parkeringslygten.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 23
▼M2
▼B
▼M4
▼B
▼B
4.10.10. Elektriske forbindelser
Ingen særlige forskrifter
4.10.11. Kontrolanordning
Tilslutningskontrol påbudt. Skal kombineres med kontrolanord-
ningen for positionslygterne (fortil).
4.11. Tågebaglygter
4.11.1 Montering
Påbudt.
4.11.2. Antal
1; 2 er tilladt.
4.11.3. Monteringsdiagram
Ingen særlige forskrifter
4.11.4. Placering
4.11.4.1. I bredden
Forefindes kun én tågebaglygte, skal den anbringes på den side
af køretøjetsmidterplan i længderetningen, der er mods at den i
indregistreringslandet påbudte trafikretning; referencecentret kan
også være beliggende i køretøjets midterplan i længderetningen.
4.11.4.2. I højden
Mellem 250 og 1 000 mm over vejbanen.
4.11.4.3. I længden
Bagtil på køretøjet.
4.11.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 25º indad og udadLodret vinkel: 5º over og under vandret.
4.11.6. Retning
Bagud.
4.11.7. Kan være »sammenbygget«
med enhver anden lygte/lyssignal bagtil.
4.11.8. Kan ikke være »kombineret«
med andre lygter/lyssignaler.
4.11.9. Kan være »indbygget«
sammen med baglygterne eller parkeringslygterne.
4.11.10. Elektriske forbindelser
Må kun kunne tændes, hvis nærlyslygter, fjernlyslygter eller
tågeforlygter eller en kombination af disse er tændt, og skal
kunne tændes samtidig med fjernlyslygter, nærlyslygter og
tågeforlygter.
Når tågebaglygten er tændt, må betjening af omskifteren for
nærlys/fjernlys ikke bevirke, at den slukker. Hvis der er monteret
tågeforlygter, skal det være muligt at slukke tågebaglygten
uafhængigt af tågeforlygterne.
4.11.11. Kontrolanordning
Tilslutningskontrol påbudt. Uafhængig ikke-blinkende kontrol-
lampe.
4.11.12. Andre forskrifter
Afstanden mellem tågebaglygten og stoplygten skal altid være
større end 100 mm.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 24
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼M2
▼B
4.12. Parkeringslygte
4.12.1. Montering
På motordrevne køretøjer, hvislængde ikke overs tiger 6 m, og
hvisbredde ikke overs tiger 2 m: tilladt, på ethvert andet køretøj:
forbudt.
4.12.2. Antal
Afhængigt af monteringsdiagrammet.
4.12.3. Monteringsdiagram
— enten 2 lygter foran og 2 lygter bagtil
— eller en lygte i hver side.
4.12.4. Placering
4.12.4.1. I bredden
Det i forhold til køretøjetsmidterplan i længderetningen fjernes te
punkt af den lysende flade må ikke være længere end 400 mm
fra afgrænsningen af køretøjets største bredde. Hvis der kun er
monteret 2 lygter, skal de forefindes på køretøjets sider.
4.12.4.2. I højden
Over vejbanen: mindst 350 mm, højst 1 500 mm eller
2 100 mm, hvis karosseriets form ikke tillader
overholdelse af højden på 1 500 mm.
4.12.4.3. I længden
Ingen særlige forskrifter.
4.12.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 45º udad, fremad og bagud.
Lodret vinkel: 15º over og under vandret. Den lodrette
vinkel under vandret kan nedsættes til 5º,
hvislygtenshøjde over vejbanen er mindre
end 750 mm.
4.12.6. Retning
Således at lygterne opfylder forskrifterne for synlighed fremad
og bagud.
4.12.7. Kan være »sammenbygget«
med enhver anden lygte/lyssignal.
4.12.8. Kan ikke være »kombineret«
med andre lygter/lyssignaler.
4.12.9. Kan være »indbygget«
— foran: sammen med positionslygte fortil, lygte til nærlys,
lygte til fjernlysog tågeforlygte,
— bagpå: sammen med baglygte, stoplygte og tågebaglygte.— sammen med retningsviserblinklys i kategori 5.
4.12.10. Elektriske forbindelser
De elektriske forbindelser skal være udført således, at parke-
ringslygterne kan lyse i køretøjets ene side, uden at nogen af de
andre lygter tændes.
Parkeringslygten eller -lygterne skal kunne lyse, selv om den
anordning, som starter og/eller stopper motoren, er i en position,
som umuliggør, at motoren fungerer.
4.12.11. Kontrolanordning
Tilslutningskontrol tilladt. Forefindes en kontrolanordning, må
den ikke kunne forveksles med kontrolanordningen for positions-
lygter og baglygter.
4.12.12. Andre forskrifter
Disse lygters funktion kan også sikres ved samtidig tænding af
positionslygte (fortil) og baglygte i samme side af køretøjet.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 25
▼M2
▼B
▼B
4.13. Markeringslygter
4.13.1. Montering
Påbudt for køretøjer med en bredde på over 2,10 m. Tilladt for
køretøjer med en bredde mellem 1,80 og 2,10 m. Markerings-
lygte bagtil er tilladt på førerhuset.
4.13.2. Antal
2 synlige forfra, 2 synlige bagfra.
4.13.3. Monteringsdiagram
Ingen særlige forskrifter.
4.13.4. Placering
4.13.4.1. I bredden
Fortil og bagtil Motordrevne køretøjer: det vandrette tangent-
plan gennem den lysende flades øverste kant
på anordningen må ikke være beliggende
under det vandrette tangentplan gennem den
øverste kant af den gennemsigtige zone i
forruden.Påhængsvogne og sættevogne: i den
maksimale højde, som er forenelig med krav
vedrørende bredde, konstruktionsmæssig
udformning og funktionskrav for køretøjet
samt med lygtesymmetrien.
4.13.4.2. I højden
Fortil: Motordrevne køretøjer: det vandrette tangentplan
gennem den lysende flades øverste kant på anordningen
må ikke være beliggende under det vandrette tangent-
plan gennem den øverste kant af den gennemsigtige
zone i forruden.Påhængsvogne og sættevogne: i den
maksimale højde, som er forenelig med krav vedrø-
rende bredde, konstruktionsmæssig udformning og
funktionskrav for køretøjet samt med lygtesymmetrien.
Bagtil: I den maksimale højde, som er forenelig med krav
vedrørende bredde, konstruktionsmæssig udformning
og funktionskrav for køretøjet samt med lygtesymme-
trien.
4.13.4.3. I længden
Ingen særlige forskrifter.
4.13.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 80º udad
Lodret vinkel: 5º over og 20º under vandret.
4.13.6. Retning
Således at lygterne opfylder forskrifterne for synlighed fremad
og bagud.
4.13.7. Kan være »sammenbygget«/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150med andre lygter/lyssignaler 4.13.8. Kan ikke være »kombineret«
4.13.9. Kan ikke være »indbygget«
sammen
4.13.10. Elektriske forbindelser
Ingen særlige forskrifter.
4.13.11. Kontrolanordning
Tilladt. Dersom den findes, skal funktionen varetages af
kontrolanordningen for positionslygter.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 26
▼M4
▼B
▼M4
▼B
▼M2
▼B
▼M2
▼B
4.13.12. Andre forskrifter
Med forbehold af, at alle andre krav er opfyldt, kan de bagfra
og forfra synlige lygter i samme side af køretøjet udgøre en
enkelt anordning. Placeringen af en markeringslygte i forhold
til positionslygten (fortil) hhv. baglygten i samme side skal
være således, at afstanden mellem projektionerne af de lysende
fladersindbyrdesnærmes t liggende punkter for de pågældende
lygter på et lodret tværplan ikke er mindre end 200 mm.
4.14. Bageste, ikke trekantede refleksanordninger
4.14.1. Montering
Påbudt på motordrevne køretøjer.Tilladt på påhængskøretøjer under den forudsætning, at de er
sammenbygget med de andre lyssignaler bagtil.
4.14.2. Antal
2.
4.14.3. Monteringsdiagram
Ingen særlige forskrifter.
4.14.4. Placering
4.14.4.1. I bredden
Det i forhold til køretøjetsmidterplan i længderetningen fjernes te
punkt på den lysende flade må ikke være længere end 400 mm
fra afgrænsningen af køretøjets største bredde.
Afstanden mellem refleksanordningerens indre kanter: mindst
600 mm. Denne afstand kan nedsættes til 400 mm, hvis køretø-
jets største bredde er mindre end 1 300 mm.
4.14.4.2. I højden
Over vejbanen: mindst 350 mm, højst 900 mm.
4.14.4.3. I længden
Bagest på køretøjet.
4.14.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 30º indad og udad
Lodret vinkel: 15º over og under vandret.
Den lodrette vinkel under vandret kan
nedsættes til 5º, hvis højden over vejbanen er
mindre end 750 mm.
4.14.6. Retning
Bagud.
4.14.7. Kan være »sammenbygget«
med andre lygter/lyssignaler.
4.14.8. Særlige forskrifter
Refleksanordningens lysende flade kan havde dele til fælles med
hvilke som helst andre lygter/lyssignaler bagtil.
4.15. Bageste, trekantede refleksanordning
4.15.1. Montering
Påbudt på påhængskøretøjer.Forbudt på motordrevne køretøjer.
4.15.2. Antal
2.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 27
▼M4
▼B
▼M2
▼B
▼B
4.15.3. Monteringsdiagram
Trekantens spids skal vende opad.
4.15.4. Placering
4.15.4.1. I bredden
Det i forhold til køretøjetsmidterplan i længderetningen fjernes te
punkt på den lysende flade må ikke være længere end 400 mm
fra afgrænsningen af køretøjets største bredde.
Afstand mellem refleksanordningernes indre kanter: mindst
600 mm. Denne afstand kan nedsættes til 400 mm, hvis køretø-
jets største bredde er mindre end 1 300 mm.
4.15.4.2. I højden
Over vejbanen: mindst 350 mm, højst 900 mm.
4.15.4.3. I længden
Bagest på køretøjet.
4.15.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 30º indad og udad
Lodret vinkel: 15º over og under vandret. Den lodrette vinkel
under vandret kan nedsættes til 5º, hvis højden over vejbanen er
mindre end 750 mm.
4.15.6. Retning
Bagud.
4.15.7. Kan ikke være »sammenbygget«
med andre lygter/lyssignaler.
4.15.8. Andre forskrifter
Ingen lygte/lyssignal må være anbragt inden i trekanten.
4.16. Forreste, ikke trekantede refleksanordning
4.16.1. Montering
Påbudt på påhængskøretøjer.
Tilladt på motordrevne køretøjer.
4.16.2. Antal
2.
4.16.3. Monteringsdiagram
Ingen særlige forskrifter.
4.16.4. Placering
4.16.4.1. I bredden
Det i forhold til køretøjetsmidterplan i længderetningen fjernes te
punkt på den lysende flade må ikke være længere end 400 mm
fra afgrænsningen af køretøjets største bredde. Ved påhængskøre-
tøjer må det i forhold til midterplanet i længderetningen fjerneste
punkt på den lysende flade ikke være længere end 150 mm fra
afgrænsningen af køretøjets største bredde. Afstand mellem
refleksanordningernes indre kanter: mindst 600 mm. Denne
afstand kan nedsættes til 400 mm, hvis køretøjets største bredde
er mindre end 1 300 mm.
4.16.4.2. I højden
Over vejbanen: mindst 350 mm, højst 900 mm eller 1 500 mm,
såfremt køretøjets opbygning ikke tillader overholdelse af
900 mm.
4.16.4.3. I længden1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 28
▼M2
▼B
▼M4
▼B
▼M2
▼M2
Forrest på køretøjet.
4.16.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 30º indad og udad.Hvis det på grund af indstillelig trækstang ikke er muligt at
opfylde den krævede vinkel på 30º indadtil, kan denne formind-
skes til 10º.
Lodret vinkel: 15º over og under vandret.Den lodrette vinkel under vandret kan nedsættes til 5º, såfremt
højden over vejbanen er mindre end 750 mm.
4.16.6. Retning
Fremad.
4.16.7. Kan være »sammenbygget«
med positionslygte (fortil).
4.16.8. Andre forskrifter
Refleksanordningens lysende flade kan have dele til fælles med
positionslygten (fortil).
4.17. Ikke trekantet refleksanordning på siden af køretøjet
4.17.1. Montering
Påbudt
— på alle motordrevne køretøjer med en længde på over 6 m,
med undtagelse af køretøjer i klasse M
1
— på alle påhængskøretøjer.
Tilladt
— på motordrevne køretøjer i klasse M1
— på motordrevne køretøjer med en længde på indtil 6 m, med
undtagelse af klasse M1.
4.17.2. Mindste antal i hver side
Således, at forskrifterne for placering i længden overholdes.
4.17.3. Monteringsdiagram
Ingen særlige forskrifter.
4.17.4. Placering
4.17.4.1. I bredden
Ingen særlige forskrifter.
4.17.4.2. I højden
Over vejbanen: mindst 350 mm, højst 900 mm eller 1 500 mm,
såfremt køretøjets opbygning ikke tillader overholdelse af
900 mm.
4.17.4.3. I længden
Mindst én refleksanordning skal forefindes inden for midterste
tredjedel af køretøjetslængde; den refleks anordning, der er
placeret længst fremme på køretøjet, må ikke være længere fra
køretøjets forreste begrænsning end 3 m; for påhængskøretøjer
skal trækstangens længde inkluderes.
Mellem to på hinanden følgende refleksanordninger må der ikke
være større afstand end 3 m.
Den refleksanordning, der er anbragt længst bagtil på køretøjet,
må ikke være længere end 1 m fra køretøjets bageste begræns-
ning.
For køretøjer af klasse M1er det imidlertid tilstrækkeligt at
anbringe én refleksanordning inden for den første tredjedel og
én inden for den sidste tredjedel af køretøjets længde.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 29
▼B
▼M2
▼B
4.17.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 45º fremad og bagud.
Lodret vinkel: 15º over og under vandret. Den lodrette
vinkel under vandret
kan nedsættes til 5º, såfremt højden over
vejbanen er under 750 mm.
4.17.6. Retning
Refleksanordningens referenceakse skal være vandret, vinkelret
på køretøjetsmidterplan i længderetningen og rettet udad.
4.17.7. Kan være »sammenbygget«
med andre lygter/lyssignaler.
5. OVERENSSTEMMELSE I PRODUKTIONEN
5.1. Ethvert køretøj inden for en serie skal, for så vidt angår monte-
ring af lygter og lyssignaler og disses egenskaber, som
omhandlet i dette direktiv, svare til den godkendte køretøjstype.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 30
▼B
Tillæg 1
Akselbelastninger i henhold til punkt 4.2.6.1
1. Med henblik på nedenstående afprøvninger beregnes passagerernes
masse ud fra 75 kg pr. person.
2. Belastninger for de enkelte køretøjstyper:
2.1. Køretøjer i klasse M1
2.1.1. Nærlysstrålebundtets fald bestemmes ved følgende belastninger:
2.1.1.1. En person på førersædet;
2.1.1.2. Fører samt en passager på det fra førersædet fjerneste forsæde;
2.1.1.3. Fører, en passager på det fra førersædet fjerneste forsæde og alle sæder
i bageste bagsæde besat;
2.1.1.4. Alle sæder besat;
2.1.1.5. Alle sæder besat, samt ensartet belastning af bagagerummet indtil den
tilladte bagakselbelastning, hhv. forakselbelastning ved foranliggende
bagagerum, er nået. Forefindesder bagagerum både for og bag, s kal
den ekstra belastning fordeles ensartet, således at de tilladte akselbelast-
ninger nås; nås den tilladte totalvægt imidlertid inden de tilladte
akselbelastninger, skal bagagerummets (-rummenes) belastning
begrænses således, at kun denne vægt nås.
2.1.1.6. Fører samt ensartet belastning i bagagerummet, indtil den pågældende
aksels tilladte belastning nås;
Nås den tilladte totalvægt imidlertid inden en af de tilladte akselbelast-
ninger, skal bagagerummets (-rummenes) belastning begrænses således,
at kun denne vægt nås;
2.1.2. Ved fastlæggelse af de ovenfor nævnte belastninger skal der tages
hensyn til de begrænsninger for belastningen, der eventuelt kan være
foreskrevet af fabrikanten.
2.2. Køretøjer i klasse M2og M3
Nærlysstrålebundtets fald bestemmes ved følgende belastninger:
2.2.1. Ubelastet køretøj
2.2.2. Køretøjet belastet på en sådan måde, at hver aksel bærer sin teknisk
tilladte maksimalbelastning.
2.3. Køretøjer i klasse N med lad
2.3.1. Nærlysstrålebundtets fald bestemmes ved følgende belastninger:2.3.1.1. Ubelastet køretøj;
2.3.1.2. En person på førersædet og belastningen fordelt således, at der nås den
teknisk tilladte maksimale bagakselbelastning og samtidig forakselbe-
lastning som ved ubelastet køretøj. Såfremt ladet ligger fortil,
foretagesdet mods atte.
2.4. Køretøjer i klasse N uden lad;
2.4.1. Sættevognstraktorer2.4.1.1. Ubelastet køretøj uden belastning på sættevognskoblingen;
2.4.1.2. En person på førersædet; teknisk tilladte maksimalbelastning på sætte-
vognskoblingen i den koblingsstilling, der svarer til størst belastning af
bagakslen
2.4.2. Trækkende køretøjer foran påhængsvogne2.4.2.1. Ubelastet køretøj
2.4.2.2. En person på førersædet, alle andre sæder i førerhuset besat.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 31
▼B
Tillæg 2
1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 32
▼M1
▼B
Tillæg 3
Fig. 1
Fig. 21976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 33
▼M5
Tillæg 4
RETNINGSVISERBLINKLYS
GEOMETRISK SYNLIGHED
1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 34
▼M2
Tillæg 5
Måling af variationer i nærlysstrålebundtets fald som funktion af belast-
ningstilstanden.
1. SIGTE
Dette tillæg angiver en målemetode for variationer i et motorkøretøjs
nærlysstrålebundts fald i forhold til det oprindelige fald forårsaget af
belastningsændringer.
2. DEFINITIONER
2.1.Oprindeligt fald
2.1.1.Angivet oprindeligt fald:
den værdi for nærlysstrålebundets oprindelige fald, som er angivet af
motorkøretøjetsfabrikant, og s om er referenceværdi for beregning af
tilladelige variationer.
2.1.2.Målt oprindeligt fald:
middelværdien af nærlysstrålebundtets fald eller køretøjets hældning
målt med køretøjet i første belastningstilstand som defineret i tillæg 1
for den givne køretøjsklasse. Denne værdi tjener som referenceværdi
ved bestemmelse af variationer i nærlysstrålebundtets fald som funktion
af belastningsvariationer.
2.2. Nærlysstrålebundtets fald: dette kan defineres
— enten som vinklen, udtrykt i milliradianer, mellem strålebundtets
retning til et karakteristisk punkt på afskæringens vandrette del i
nærlysets lysfordeling og det vandrette plan;
— eller som tangens af denne vinkel, udtrykt i % fald, eftersom
vinklerne er små (for disse små vinkler er 1 % = 10 mrad).
Dersom faldet udtrykkes i %, kan det beregnes efter følgende formel:
h1/C0h2
l/C2100
hvor:
h1er ovennævnte karakteristiske punkts højde over jorden i mm målt
på en lodret skærm vinkelret på køretøjets midterplan i længderet-
ningen, placeret i en vandret afstand l;
h2er referencecentretshøjede over jorden i mm (centret er det nomi-
nelle nulpunkt for det under h1valgte karakteristiske punkt);
l er afstanden i mm fra skærmen til referencecentret.
Negative værdier angiver, at strålebundtet er rettet nedad (fald) (se fig.
1).
Positive værdier angiver, at strålebundtet er rettet opad (stigning).
Fig 1
Fald af nærlys for køretøj af klasse M1
Bemærkninger:
1. Denne tegning viser et køretøj af klasse M1, men princippet gælder
ligeledes for køretøjer af anden klasse.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 35
▼M2
2. Hvis køretøjet ikke er forsynet med en indstillingsanordning for
nærlysets fald, er variationen i nærlysstrålebundtets fald den samme
som variationen i selve køretøjets hældning.
3. MÅLEBETINGELSER
3.1. Dersom der anvendes visuel inspektion eller en fotometrisk metode til
at undersøge nærlysstrålebundtets aftegning på skærmen, skal målin-
gerne foretages i mørke omgivelser (f.eks. et mørkt rum) af
tilstrækkelig størrelse til, at køretøjet og skærmen kan placeres som
vist i fig. 1. Referencecentrene for forlygter skal være i en afstand l på
mindst 10 m fra skærmen.
3.2. Det underlag, på hvilket målingerne foretages, skal være så plant og
vandret som muligt, således at reproducerbarheden af målingen af
nærlysstrålebundtets fald bliver ± 0,5 mrad (± 0,05 % fald).
3.3. Dersom der anvendes en skærm, skal dennes markering, position og
retning i forhold til underlaget og køretøjetsmidterplan i længderet-
ningen være således, at reproducerbarheden af målingen af
nærlysstrålebundtets fald bliver ± 0,5 mrad (± 0,05 % fald).
3.4. Under målingerne skal den omgivende temperatur være mellem 10 og
30 ºC.
4. KØRETØJETS KLARGØRING
4.1. Målingerne skal gennemføres med et køretøj, som har kørt mellem
1 000 og 10 000 km, helst omkring 5 000 km.
4.2. Dækkene skal have det fuldlasttryk, som er angivet af køretøjets fabri-
kant. Køretøjet skal være fuldtanket, fyldt op med vand og olie og
udstyret med det tilbehør og værktøj, som er specificeret af fabrikanten.
Fuldtanket betyder, at brændstoftanken skal være mindst 90 % fyldt, jf.
skemaet i bilag 1 til direktiv 70/156/EØF.
4.3. Køretøjet skal have udløst håndbremse og være i frigear.4.4. Køretøjet skal mindst konditioneres i 8 timer ved den i pkt. 3.4 angivne
temperatur.
4.5. Dersom der anvendes en visuel eller fotometrisk metode, bør man for at
lette målingerne fortrinsvis på det afprøvede køretøj montere lygter med
en veldefineret afskæring af strålebundtet. Andre midler til at opnå en
mere præcis skelnen (f.eks. fjernelse af lygteglasset) er tilladt.
5. AFPRØVNINGSFREMGANGSMÅDE5.1.Generelt
Variationen i nærlysstrålebundtets fald eller variationen i køretøjets
hældning, alt efter hvilken metode der anvendes, måles separat for
hver side af køretøjet. Resultaterne for både venstre og højre lygter
under alle de i tillæg 1 nævnte belastningstilstande skal ligge inden for
de i pkt. 5.5 nævnte grænser. Belastningen skal øges gradvis, uden at
køretøjet udsættes for store chokpåvirkninger.
5.2.Bestemmelse af det målte oprindelige fald
Køretøjet skal være i den i pkt. 4 nævnte stand og belastes som nævnt i
tillæg 1 (første belastningstilstand for den givne køretøjsklasse).
Før hver måling skal køretøjet rokkes som nævnt i pkt. 5.4. Målingerne
skal gennemføres tre gange.
5.2.1. Dersom ingen af de tre målte værdier afviger mere end 2 mrad (0,2 %
fald) fra resultatets aritmetiske middelværdi, er denne middelværdi det
endelige resultat.
5.2.2. Hvis der for nogen af målingerne konstateres en større afvigelse end
2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske middelværdi, gennem-
føres yderligere 10 målinger, og den aritmetiske middelværdi af disse
udgør det endelige resultat.
5.3.Målemetoder
Til måling af faldetsvariation kan fors kellige metoder anvendesunder
forudsætning af, at resultaterne har en nøjagtighed på ± 0,2 mrad
(± 0,02 % fald).1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 36
▼M2
5.4.Klargøring af køretøjet i hver belastningstilstand
Køretøjets affjedring og enhver anden del, som kan påvirke nærlys-
strålebundtets fald, aktiveres i henhold til nedenfor beskrevne metoder.
De tekniske myndigheder og fabrikanten kan imidlertid aftale andre
metoder (enten eksperimentelle eller beregningsmæssige), især når
afprøvningen frembyder særlige vanskeligheder, og hvor sådanne bereg-
ninger er klart gyldige.
5.4.1.Køretøjer af klasse M1med konventionelt ophængningssystem:
Med køretøjet stående på målepladsen og om nødvendigt med hjulene
hvilende på flydende platforme (som kun må anvendes, dersom deres
fravær ville føre til en begrænsning af støddæmperbevægelsen, som vil
kunne påvirke måleresultaterne) bevæges køretøjet som følger: køretøjet
rokkes kontinuerligt i mindst 3 komplette cykler, idet hver cyklus består
i først at trykke køretøjets bagende og derefter dets forende ned.
Rokkesekvensen afsluttes med fuldførelse af en cyklus. Før målingen
gennemføres, skal køretøjet falde til ro af sig selv. I stedet for at
anvende flydende platforme kan samme virkning opnås ved at bevæge
køretøjet frem og tilbage under mindst en hjulomdrejning.
5.4.2.Køretøjer af klasse M2,M3og N med konventionel affjedring.
5.4.2.1. Når den behandlingsmetode, som er beskrevet i pkt. 5.4.1 for køretøjer
af klasse M1, ikke kan anvendes, kan metoden i pkt. 5.4.2.2 eller 5.4.2.3
anvendes.
5.4.2.2. Med køretøjet stående på målepladsen og hjulene på jorden rokkes
køretøjet ved, at belastningen varieres kortvarigt.
5.4.2.3. Med køretøjet stående på målepladsen og hjulene på jorden aktiveres
køretøjets affjedring og andre dele, som kan påvirke nærlysstrålebund-
tetsfald, ved anvendels e af en vibrator. Denne vibrator kan, være en
vibrationsplatform, på hvilken hjulene hviler.
5.4.3.Køretøjer med ikke-konventionel affjedring, som kræver, at motoren er i
gang.
Før nogen måling foretages, ventes indtil køretøjet igen er faldet til ro
med motoren i tomgang.
5.5.Målinger
Variationen i nærlysstrålebundtets fald måles for hver af de forskellige
belastningstilstande i forhold til det målte oprindelige fald bestemt i
henhold til pkt. 5.2. Når køretøjet er forsynet med en manuel lygteind-
stillingsanordning, skal denne indstilles i de positioner, som er
specificeret af fabrikanten for de forskellige belastningstilstande (i
henhold til tillæg 1).
5.5.1. I første omgang foretages en enkelt måling for hver belastningstilstand.
Dersom variationen i faldet for hver belastningstilstand er inden for de
beregnede grænser (f.eks. inden for forskellen mellem det nominelle
oprindelige fald og de øvre og nedre grænser, som er påbudt for
godkendelse) med en tolerance på 4 mrad (0,4 % fald), opfylder køre-
tøjet bestemmelserne.
5.5.2. Dersom resultatet af en given måling ikke ligger inden for den i pkt.
5.5.1 angivne tolerance eller overstiger grænseværdierne, foretages i
den belastningstilstand, for hvilken det pågældende resultat er opnået,
yderligere tre målinger, som er anført i pkt. 5.5.3.
5.5.3. For hver af de ovennævnte belastninger gælder:
5.5.3.1. Dersom ingen af de tre måleresultater afviger mere end 2 mrad (0,2 %
fald) fra resultaternes aritmetiske middelværdi, er denne middelværdi
det endelige resultat.
5.5.3.2. Hvis der for nogen af målingerne konstateres en større afvigelse end
2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske middelværdi, foretages
yderligere 10 målinger, og den aritmetiske middelværdi af disse udgør
det endelige resultat.
5.5.3.3. Dersom køretøjet er udstyret med en automatisk indstillingsanordning
for nærlysets fald med iboende hysterese betragtes middelværdierne af
resultaterne opnået ved top og bund af hysteresesløjfen som de bety-
dende værdier.
Alle disse målinger foretages i henhold til ovennævnte pkt. 5.5.3.1 og
5.5.3.2.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 37
▼M2
5.5.4. Dersom den i alle belastningstilstande således fremkomme variation
mellem det målte oprindelige fald bestemt i henhold til pkt. 5.2 og
faldet målt for hver belastningstilstand er mindre end de i pkt. 5.5.1
beregnede værdier (uden sikkerhedsmargen), opfylder køretøjet bestem-
melserne.
5.5.5. Dersom kun en af de beregnede øvre eller nedre grænser for variationen
overskrides, har fabrikanten lov til inden for godkendelsesgrænserne at
vælge en anden værdi for det angivne oprindelige fald.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 38
▼M2
Tillæg 6
Mærkning for den angivne oprindelige indstilling som nævnt i bilag I, pkt. 4.2.6.1.
Eksempel:
Symbolets og tegnenes størrelse overlades til fabrikantens skøn.1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 39
▼M2
Tillæg 7
Betjeningsorganer for lygteindstilling som nævnt i pkt. 4.2.6.2.2 i bilag I
1. FORSKRIFTER
1.1. Sænkning af nærlysstrålebundtet skal under alle omstændigheder kunne
opnåsenten ved
a) at bevæge betjeningsorganet nedad eller mod venstre,
b) at dreje betjeningsorganet i retningen mod urets visere,
c) at trykke på betjeningsorganet (træk — tryk system).
Ved indstillingsanordninger med flere trykknapper skal den trykknap,
som bevirker det største fald, være anbragt til venstre for eller under
den/de trykknapper, som svarer til de øvrige stillinger af nærlysstråle-
bundtetsfald.
Drejelige betjeningsorganer, som ses kantvis, eller hvoraf kun kanten er
synlig, skal betjenes som om de var organer af type a) eller c).
1.1.1. Dette betjeningsorgan skal være forsynet med symboler, der klart angiver
bevægelserne svarende til nærlysstrålebundtets sænkning eller hævning.
1.2. Nul-positionen svarer til den oprindelige indstilling i overensstemmelse
med pkt. 4.2.6.1 i bilag I.
1.3. Nul-positionen, som i henhold til pkt. 4.2.6.2.2 i bilag I skal være en
»hvileposition«, behøver ikke at være anbragt for enden af skalaen.
1.4. De markeringer, som anvendes på betjeningsorganet, skal forklares i føre-
rens instruktionsbog.
1.5. Kun følgende symboler kan anvendes til at identificere betjeningsorga-
nerne:
Symboler med 5 stråler i stedet for 4 kan ligeledes anvendes.
2. EKSEMPLER
Eksempel 1:
Eksempel 2:
1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 40
▼M4
▼M2
▼M4
▼M4
Eksempel 3:
1976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 41
▼B
BILAG II
MODEL
►(1)M21976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 42
▼B
►(1)M11976L0756 — DA — 31.03.1989 — 005.001 — 43