1.9.

Yderligere generelle regler 1.9.1. For kvæg, får, geder og dyr af hestefamilien 1.9.1.1. Fodring Følgende regler gælder for fodring: a) Mindst 60 % af foderet skal komme fra egen bedrift eller, hvis dette ikke er muligt eller sådant foder ikke er til rådighed, være produceret i samarbejde med andre økologiske produktionsenheder eller produktionsenheder under omlægning og foderstofvirksomheder, der anvender foder og fodermidler fra samme region. Denne procentsats forhøjes til 70 % fra den ►M3 1. januar 2024 ◄ . b) Dyr skal have adgang til græsningsarealer, når forholdene tillader det. c) Uanset litra b) skal tyre på over et år have adgang til græsarealer eller et udendørsareal. d) Hvor dyr har adgang til græsarealer i græsningsperioden, og hvor vinteropstaldningsordninger giver dyrene mulighed for at bevæge sig frit, kan kravet om adgang til udendørsarealer i vintermånederne fraviges. e) Opdræt skal være baseret på størst mulig anvendelse af græsarealer, i det omfang græsgange står til rådighed på de forskellige tidspunkter af året. f) mindst 60 % af det tørstof, der udgør den daglige foderration, skal bestå af grovfoder, frisk eller tørret foder eller ensilage. Denne procentdel kan nedsættes til 50 % for mælkeproducerende dyr i højst tre måneder i begyndelsen af laktationen. 1.9.1.2. Staldforhold og praksis for husdyrhold Følgende regler gælder for staldforhold og praksis for husdyrhold: a) Staldbygninger skal have jævne, men ikke glatte gulve. b) Staldbygninger skal indeholde bekvem, ren og tør ligge-/hvileplads af tilstrækkelig størrelse, bestående af en solid konstruktion, der dog ikke må have fuldspaltegulv. Hvileområdet skal være velforsynet med tilstrækkelig tør strøelse. Strøelsen skal bestå af halm eller andet egnet naturmateriale. Strøelsen kan være forbedret og beriget med mineralske produkter, der i henhold til artikel 24 er godkendt som et gødningsstof eller jordforbedringsmiddel til anvendelse i økologisk produktion. c) Uanset artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra a), og andet afsnit, i Rådets direktiv 2008/119/EF ( 28 ) er opstaldning i enkeltbokse af kalve, der er over en uge gamle, forbudt, medmindre det kun berører enkelte dyr i et begrænset tidsrum, og for så vidt det er begrundet i veterinære hensyn. d) Når en kalv behandles enkeltvis af veterinære grunde, skal den holdes i områder, der har fast gulv, og skal have halmstrøelse. Kalven skal let kunne vende sig og ubesværet kunne lægge sig ned i fuld længde. 1.9.2. For hjortedyr 1.9.2.1. Fodring Følgende regler gælder for fodring: a) Mindst 60 % af foderet skal komme fra egen bedrift eller, hvis sådant foder ikke er til rådighed, være produceret i samarbejde med andre økologiske produktionsenheder eller produktionsenheder under omlægning og foderstofvirksomheder, der anvender foder og fodermidler fra samme region. Denne procentsats forhøjes til 70 % fra den ►M3 1. januar 2024 ◄ . b) Dyr skal have adgang til græsningsarealer, når forholdene tillader det. c) Hvor dyr har adgang til græsarealer i græsningsperioden, og hvor vinteropstaldningsordninger giver dyrene mulighed for at bevæge sig frit, kan kravet om adgang til udendørsarealer i vintermånederne fraviges. d) Opdræt skal være baseret på størst mulig anvendelse af græsarealer, i det omfang græsgange står til rådighed på de forskellige tidspunkter af året. e) Mindst 60 % af det tørstof, der udgør den daglige foderration, skal bestå af grovfoder, frisk eller tørret foder eller ensilage. Denne procentdel kan nedsættes til 50 % for mælkeproducerende hunhjortedyr i højst tre måneder i begyndelsen af laktationen. f) Naturlig græsning skal sikres i en fold i vækstperioden. Folde, hvor der ikke kan græsses i vækstperioden, er ikke tilladt. g) Fodring er kun tilladt i tilfælde af utilstrækkelige græsningsmuligheder på grund af dårlige vejrforhold. h) Dyr, der opdrættes i en fold, skal have adgang til rent og friskt vand. Hvis en naturlig vandkilde, der er lettilgængelig for dyr, ikke er til rådighed, skal der tilvejebringes vandingssteder. 1.9.2.2. Staldforhold og praksis for husdyrhold Følgende regler gælder for staldforhold og praksis for husdyrhold: a) Hjortedyr skal have adgang til skjulesteder, ly og hegn, der ikke skader dyrene. b) I kronhjortefolde skal dyrene kunne rulle sig i mudder med henblik på skindpleje og regulering af kropstemperaturen. c) Eventuelle staldbygninger skal have jævne, men ikke glatte gulve. d) Eventuelle staldbygninger skal indeholde bekvem, ren og tør ligge- eller hvileplads af tilstrækkelig størrelse bestående af en solid konstruktion, der ikke må have fuldspaltegulv. Hvileområdet skal være velforsynet med tilstrækkelig tør strøelse. Strøelsen skal bestå af halm eller andet egnet naturmateriale. Strøelsen kan være forbedret og beriget med mineralske produkter, der i henhold til artikel 24 er godkendt som gødningsstof eller jordforbedringsmiddel til anvendelse i økologisk produktion. e) Fodringssteder skal etableres i områder, som er beskyttet mod vejrliget, og være tilgængelige for både dyrene og de personer, der passer dem. Jorden ved fodringsstederne skal være fast, og fodringsanlægget skal være forsynet med tag. f) Hvis permanent adgang til foder ikke kan sikres, skal fodringsstederne være udformet således, at alle dyrene kan æde på samme tid. 1.9.3. For svin 1.9.3.1. Fodring Følgende regler gælder for fodring: a) Mindst 30 % af foderet skal komme fra egen bedrift eller, hvis dette ikke er muligt eller sådant foder ikke er til rådighed, være produceret i samarbejde med andre økologiske produktionsenheder eller produktionsenheder under omlægning og foderstofvirksomheder, der anvender foder og fodermidler fra samme region. b) Grovfoder, friskt eller tørret foder eller ensilage skal indgå i den daglige foderration. c) Hvis en landbruger ikke er i stand til at skaffe proteinfoder udelukkende fra økologisk produktion, og den kompetente myndighed har bekræftet, at økologisk proteinfoder ikke er til rådighed i tilstrækkelig mængde, kan ikkeøkologisk proteinfoder anvendes indtil den ►M3 31. december 2026 ◄ , forudsat at følgende betingelser er opfyldt: i) det er ikke til rådighed i økologisk form ii) det er produceret eller tilberedt uden kemiske opløsningsmidler iii) dets anvendelse er begrænset til fodring af smågrise på op til 35 kg med specifikke proteinforbindelser, og iv) den højeste procentdel pr. periode på 12 måneder, der er tilladt til disse dyr, overstiger ikke 5 %. Procentdelen af tørstofindholdet i foder af landbrugsoprindelse beregnes. 1.9.3.2. Staldforhold og praksis for husdyrhold Følgende regler gælder for staldforhold og praksis for husdyrhold: a) Staldbygninger skal have jævne, men ikke glatte gulve. b) Staldbygninger skal indeholde bekvem, ren og tør ligge- eller hvileplads af tilstrækkelig størrelse bestående af en solid konstruktion, der ikke må have fuldspaltegulv. Hvileområdet skal være velforsynet med tilstrækkelig tør strøelse. Strøelsen skal bestå af halm eller andet egnet naturmateriale. Strøelsen kan være forbedret og beriget med mineralske produkter, der i henhold til artikel 24 er godkendt som gødningsstof eller jordforbedringsmiddel til anvendelse i økologisk produktion. c) Der skal altid være strøelse fremstillet af halm eller andet egnet materiale i tilstrækkeligt omfang til at sikre, at alle svin i en sti kan ligge ned samtidig på den mest pladskrævende måde. d) Søer skal holdes i grupper, undtagen i de sidste stadier af drægtighedsperioden og i diegivningsperioden, hvor en so skal kunne bevæge sig frit i sin sti, og soens bevægelsesmulighed må kun begrænses kortvarigt. e) Med forbehold af eventuelle yderligere krav vedrørende halm skal søer få dage før forventet faring have en mængde halm eller andet egnet naturmateriale, der er tilstrækkelig til at give dem mulighed for at bygge rede. f) Svin skal kunne gøde og rode på løbearealer. Som rodemateriale kan der anvendes forskellige substrater. 1.9.4. For fjerkræ 1.9.4.1. Dyrenes oprindelse For at undgå anvendelse af intensive opdrætsmetoder skal fjerkræ enten opdrættes, indtil det når en given mindstealder, eller komme fra langsomtvoksende fjerkrælinjer, der er egnet til frilandsopdræt. Den kompetente myndighed fastsætter kriterierne for langsomtvoksende linjer eller opstiller en liste over sådanne linjer og stiller disse oplysninger til rådighed for erhvervsdrivende, andre medlemsstater og Kommissionen. Hvis en landbruger ikke anvender langsomtvoksende fjerkrælinjer, er mindstealderen for slagtning: a) 81 dage for kyllinger b) 150 dage for kapuner c) 49 dage for pekingænder d) 70 dage for berberiænder (hundyr) e) 84 dage for berberiænder (handyr) ▼C2 f) 92 dage for mulardænder ▼B g) 94 dage for perlehøns h) 140 dage for kalkuner (handyr) og gæs, samt i) 100 dage for kalkuner (hundyr). 1.9.4.2. Fodring Følgende regler gælder for fodring: a) Mindst 30 % af foderet skal komme fra egen bedrift eller, hvis dette ikke er muligt eller sådant foder ikke er til rådighed, være produceret i samarbejde med andre økologiske produktionsenheder eller produktionsenheder under omlægning og foderstofvirksomheder, der anvender foder og fodermidler fra samme region. b) Grovfoder, friskt eller tørret foder eller ensilage skal indgå i den daglige foderration. c) Hvis en landbruger ikke er i stand til at skaffe proteinfoder udelukkende fra økologisk produktion til fjerkræarter, og den kompetente myndighed har bekræftet, at økologisk proteinfoder ikke er til rådighed i tilstrækkelig mængde, kan ikkeøkologisk proteinfoder anvendes indtil den ►M3 31. december 2026 ◄ , forudsat at følgende betingelser er opfyldt: i) det er ikke til rådighed i økologisk form ii) det er produceret eller tilberedt uden kemiske opløsningsmidler iii) dets anvendelse er begrænset til fodring af ungfjerkræ med specifikke proteinforbindelser, og iv) den højeste procentdel pr. periode på 12 måneder, der er tilladt til disse dyr, overstiger ikke 5 %. Procentdelen af tørstofindholdet i foder af landbrugsoprindelse beregnes. 1.9.4.3. Dyrevelfærd Plukning af levende fjerkræ er forbudt. 1.9.4.4. Staldforhold og praksis for husdyrhold Følgende regler gælder for staldforhold og praksis for husdyrhold: a) Mindst en tredjedel af gulvarealet skal være fast, ►C2 dvs. ikke fuldspaltegulv eller tremmegulv, og være ◄ dækket med strøelse såsom halm, høvlspåner, sand eller tørv. b) I fjerkræhuse til æglæggende høns skal en tilstrækkelig stor del af det gulvareal, som hønsene har adgang til, være beregnet til opsamling af deres ekskrementer. ▼M9 c) Der skal være en tomgangsperiode mellem opdræt af to fjerkræflokke. I denne periode rengøres og desinficeres bygningen og dens udstyr. Herudover skal hønsegården efter opdræt af en fjerkræflok, hvile i en periode, som fastsættes af medlemsstaterne, så vegetationen kan gro frem igen De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser og opbevare dokumentation om anvendelsen af sådan en periode. Disse krav gælder ikke for fjerkræ, som ikke opdrættes i flokke, som ikke holdes i hønsegårde, og som kan bevæge sig frit hele dagen. ▼B d) Fjerkræ skal have adgang til et udendørsareal i mindst en tredjedel af deres liv. Æglæggende høns og fjerkræ til slagtning skal imidlertid have adgang til et udendørsareal i mindst en tredjedel af deres liv, undtagen hvor midlertidige restriktioner er pålagt på grundlag af EU-lovgivning. e) Dyrene skal om dagen til stadighed have adgang til et udendørsareal fra en så ung alder, som det er praktisk muligt, og når den fysiologiske og fysiske kondition tillader det, undtagen hvor midlertidige restriktioner er pålagt på grundlag af EU-lovgivning. f) Uanset punkt 1.6.5 skal verandaer for så vidt angår ynglefugle og hønniker på under 18 uger, når de betingelser, der er anført i punkt 1.7.3 vedrørende restriktioner og forpligtelser med hensyn til beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed, som er pålagt på grundlag af EU-lovgivningen, er opfyldt og hindrer ynglefugle og hønniker på under 18 uger adgang til udendørsarealer, betragtes som udendørsarealer og skal i sådanne tilfælde have en afskærmning i form af et trådnet for at holde andre fugle ude. g) Udendørsarealer til fjerkræ skal forsyne fjerkræet med let adgang til et tilstrækkeligt antal drikkekar. h) Udendørsarealer til fjerkræ skal for størstedelens vedkommende være dækket af vegetation. i) Under forhold, hvor tilgængeligheden af foder på udearealet er begrænset f.eks. som følge af vedvarende snedække eller meget tørt vejr, skal supplerende fodring med grovfoder indgå i fjerkræets foder. j) Holdes fjerkræ indendørs som følge af restriktioner eller forpligtelser, der er pålagt i medfør af EU-lovgivningen, skal det have permanent adgang til tilstrækkelige mængder grovfoder og passende materiale, der kan opfylde dets adfærdsmæssige behov. k) Vandfugle skal have adgang til et vandløb, en dam eller en sø, når vejrforholdene og de hygiejniske forhold tillader det, således at deres artsspecifikke behov kan dækkes, og dyrevelfærdskravene kan overholdes; hvis vejrforholdene ikke tillader sådan adgang, skal de have adgang til vand, så de har mulighed for at dyppe hovedet i vand og dermed soignere deres fjerdragt. l) Dagslys kan suppleres med kunstig belysning, så der dagligt er lys i indtil 16 timer med en sammenhængende natlig hvileperiode uden kunstigt lys på mindst 8 timer. m) Det samlede brugsareal til slagtefjerkræ i fjerkræhuse i en produktionsenhed må ikke overstige 1 600 m2. n) Højst 3 000 æglæggende høns er tilladt i én afdeling i et fjerkræhus. 1.9.5. For kaniner 1.9.5.1. Fodring Følgende regler gælder for fodring: a) Mindst 70 % af foderet skal komme fra egen bedrift eller, hvis dette ikke er muligt eller sådant foder ikke er til rådighed, være produceret i samarbejde med andre økologiske produktionsenheder eller produktionsenheder under omlægning og foderstofvirksomheder, der anvender foder og fodermidler fra samme region. b) Kaniner skal have adgang til græsningsarealer, når forholdene tillader det. c) Opdræt skal være baseret på størst mulig anvendelse af græsarealer, i det omfang græsgange står til rådighed på de forskellige tidspunkter af året. d) Fiberholdigt foder såsom halm eller hø skal gives, når der ikke er tilstrækkeligt græs. Foderplanter skal udgøre mindst 60 % af kosten. 1.9.5.2. Staldforhold og praksis for husdyrhold Følgende regler gælder for staldforhold og praksis for husdyrhold: a) Staldbygninger skal indeholde bekvem, ren og tør ligge- eller hvileplads af tilstrækkelig størrelse, bestående af en solid konstruktion, der dog ikke må have fuldspaltegulv. Hvileområdet skal være velforsynet med tilstrækkelig tør strøelse. Strøelsen skal bestå af halm eller andet egnet naturmateriale. Strøelsen kan være forbedret og beriget med mineralske produkter, der i henhold til artikel 24 er godkendt som gødningsstof eller jordforbedringsmiddel til anvendelse i økologisk produktion. b) Kaniner holdes i grupper. c) Kaninbedrifterne skal anvende robuste racer, der er tilpasset udendørs forhold. d) Kaniner skal have adgang til: i) et overdækket læskur, herunder mørke skjulesteder ii) en løbegård med vegetation, fortrinsvis græsarealer iii) en hævet platform, de kan sidde på, enten udenfor eller indenfor iv) redemateriale til alle diegivende hunkaniner. 1.9.6. For bier 1.9.6.1. Dyrenes oprindelse I forbindelse med biavl skal der fortrinsvis anvendes Apis mellifera og lokale økotyper heraf. 1.9.6.2. Fodring Følgende regler gælder for fodring: a) Staderne skal ved afslutningen af produktionsperioden efterlades med tilstrækkelig honning og pollen til, at bierne kan overvintre. ▼M1 b) Bifamilier må kun fodres, hvis det på grund af de klimatiske forhold er nødvendigt for familiernes overlevelse. I så fald fodres familierne med økologisk honning, økologisk pollen, økologisk sukkeropløsning eller økologisk sukker. ▼B 1.9.6.3. Sundhedspleje Følgende regler gælder for sundhedspleje: a) Til beskyttelse af rammer, stader og tavler, navnlig mod skadedyr, er det kun tilladt at anvende rodenticider, som anvendes i fælder, og egnede produkter og stoffer, der i henhold til artikel 9 og 24 er tilladt til anvendelse i økologisk produktion. b) Det er tilladt at anvende fysiske behandlinger til desinfektion af bigårde, f.eks. damp eller direkte ild. c) Det er kun tilladt at tilintetgøre droneyngel med henblik på bekæmpelse af Varroa destructor. d) Hvis familierne på trods af alle forebyggende foranstaltninger bliver syge eller kontamineres, skal de behandles straks; om nødvendigt kan de anbringes i isolerede bigårde. e) Myresyre, mælkesyre, eddikesyre og oxalsyre såvel som mentol, thymol, eukalyptol eller kamfer kan anvendes til at bekæmpe tilfælde af Varroa destructor. f) Behandles der i denne periode med andre kemisk fremstillede allopatiske produkter, herunder antibiotika, end produkter og stoffer, der i henhold til artikel 9 og 24 er tilladt til anvendelse i økologisk produktion i behandlingens varighed, skal de behandlede familier anbringes i en isoleret bigård, og alt vokset skal udskiftes med voks fra økologisk biavl. I dette tilfælde gælder omlægningsperioden på 12 måneder fastlagt i punkt 1.2.2 for disse familier. 1.9.6.4. Dyrevelfærd Følgende supplerende generelle regler gælder for biavl: a) Tilintetgørelse af bierne på bitavlerne i forbindelse med indsamlingen af biavlsprodukter er forbudt. b) Lemlæstelse i form af klipning af bidronningernes vinger er forbudt. 1.9.6.5. Opdrætsforhold og praksis for husdyrhold Følgende regler gælder for opdrætsforhold og praksis for husdyrhold: a) Bigårde skal placeres i områder, der sikrer bierne adgang til nektar- og pollenkilder, som i det væsentlige består af økologiske afgrøder eller, hvor det er relevant, vild bevoksning eller ikkeøkologisk forvaltede skove eller afgrøder, der kun behandles efter metoder, der har ringe indvirkning på miljøet. b) Bigårde skal ligge i tilstrækkelig afstand fra kilder, der kan medføre forurening af biavlsprodukterne eller forringe biernes sundhed. c) Ved placering af bigårde sikres det, at nektar- og pollenkilderne i en radius på 3 km fra bigården i det væsentlige består af økologiske afgrøder og vild bevoksning eller afgrøder, der behandles efter miljøskånsomme metoder, der svarer til dem, som er fastsat i artikel 28 og 30 i forordning (EU) nr. 1305/2013, og som ikke kan påvirke biavlens økologiske status. Dette krav gælder ikke for områder, hvor der ingen blomstring finder sted, eller når bifamilierne er i dvale. d) Bistaderne og de materialer, der anvendes i biavl, skal hovedsageligt bestå af naturlige materialer, der ikke giver nogen risiko for forurening af miljøet og biavlsprodukterne. e) Voks til fremstilling af nye rammer skal stamme fra økologiske produktionsenheder. f) I staderne må der kun anvendes naturlige stoffer såsom propolis, voks og vegetabilske olier. g) Syntetiske kemiske afskrækningsmidler må ikke anvendes under udslyngningen af honningen. h) Yngeltavler må ikke anvendes ved udslyngning af honning. i) Biavl anses ikke for økologisk, hvis den drives i regioner eller områder, som er udpeget af medlemsstaterne som regioner eller områder, hvor økologisk biavl ikke er praktisk gennemførlig. ▼M9 1.9.6.6. Forpligtelse til at føre fortegnelser De erhvervsdrivende skal opbevare et kort i hensigtsmæssig målestok eller geografiske koordinater for placeringen af bistaderne, der skal stilles til rådighed for kontrolmyndigheden eller kontrolorganet, og som dokumenterer, at de tilgængelige områder for bifamilierne opfylder kravene i nærværende forordning. Følgende oplysninger om fodring indføres i bigårdens register: de anvendte produkters navn, datoer, mængder og stader, hvor produktet anvendes. Det område, hvor bigården er placeret, skal registreres tillige med stadernes identifikation og flytteperioden. Alle anvendte foranstaltninger skal registreres i bigårdens register, herunder datoerne for fjernelse af honningmagasiner og for udslyngning. Mængden af og datoen for indsamling af honning skal også registreres. ▼B