1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV 92/43/EØF
af 21. maj 1992
om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter
(EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►A1Tiltrædelsesakt for Østrig, Finland og Sverige C241 21 29.8.1994
(tilpasset ved Rådets beslutning 95/1/EF, Euratom, EKSF) L 1 1 1.1.1995
▼B
RÅDETS DIREKTIV 92/43/EØF
af 21. maj 1992
om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske
Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 130 S,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale
Udvalg(3), og
ud fra følgende betragtninger:
Bevaring, beskyttelse og forbedring af kvaliteten af miljøet, herunder
bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, er et yderst vigtigt
mål af almen interesse, som Fællesskabet forfølger, og som er anført iTraktatens artikel 130 R;
Fællesskabets handlingsprogram på miljøområdet (1987-1992)(
4) inde-
holder bestemmelser om bevaring af naturen og naturressourcerne;
da hovedformålet med dette direktiv er at fremme opretholdelsen af
den biologiske diversitet under hensyntagen til økonomiske, sociale,kulturelle og regionale behov, bidrager det til en bæredygtig udvikling,
hvilket er det overordnede mål; for at opretholde denne biologiske
diversitet er det i visse tilfælde nødvendigt at opretholde eller endogat fremme udfoldelsen af menneskelige aktiviteter;
på medlemsstaternes europæiske område forringes naturtyperne til
stadighed, og et stigende antal vilde arter er alvorligt truede; eftersom
de truede levesteder og arter er en del af Fællesskabets naturarv, og datruslerne mod dem i mange tilfælde er af grænseoverskridendekarakter, er det nødvendigt at iværksætte foranstaltninger på fælles-skabsplan med henblik på at bevare dem;
i betragtning af truslerne mod visse naturtyper og visse arter er det
nødvendigt, at disse defineres som prioriterede, for at foranstaltningermed henblik på bevaringen af dem kan iværksættes særligt hurtigt;
for at sikre genopretning eller opretholdelse af en gunstig bevarings-
status for naturtyper og arter af fællesskabsbetydning bør man udpegesærlige bevaringsområder for at oprette et sammenhængende europæiskøkologisk net i henhold til en fastlagt tidsplan;
samtlige udpegede områder, herunder dem, der er udlagt som særligt
beskyttede områder eller i fremtiden vil blive det i medfør af Rådetsdirektiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(
5),
bør indgå som led i det sammenhængende europæiske økologiske net;
de foranstaltninger, der er nødvendige som følge af bevaringsmålsæt-
ningen, bør iværksættes i hvert af de udpegede områder;
medlemsstaterne foreslår lokaliteter, der kan udpeges som særlige
bevaringsområder, men der må dog fastsættes en procedure, således aten lokalitet i ganske særlige tilfælde kan udpeges, selv om det ikke erforeslået af en medlemsstat, hvis Fællesskabet anser det for at værevæsentligt for opretholdelsen eller overlevelsen af en prioriteret natur-type eller en prioriteret art;1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 2
(1) EFT nr. C 247 af 21. 9. 1988, s. 3, og
EFT nr. C 195 af 3. 8. 1990, s. 1.
(2) EFT nr. C 75 af 20. 3. 1991, s. 12.
(3) EFT nr. C 31 af 6. 2. 1991, s. 25.
(4) EFT nr. C 328 af 7. 12. 1987, s. 1.
(5) EFT nr. L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. Direktivet er senest ændret ved direktiv
91/244/EØF (EFT nr. L 115 af 8. 5. 1991, s. 41).
▼B
alle planer eller projekter, der kan påvirke bevaringsmålsætningen for
en sådan lokalitet væsentligt, som er udpeget eller i fremtiden vil blivedet, må tages op til passende vurdering;
det erkendes, at vedtagelsen af foranstaltninger, som skal fremme beva-
ringen af prioriterede naturtyper og prioriterede arter af
fællesskabsbetydning, er alle medlemsstaters fælles ansvar; dette kan
imidlertid pålægge visse medlemsstater en urimelig stor økonomiskbyrde på grund af dels den ulige fordeling af sådanne levesteder ogarter i hele Fællesskabet, dels det faktum, at princippet om, at forure-neren betaler, kun kan finde begrænset anvendelse i det særligetilfælde, som bevaring af naturen udgør;
der er derfor enighed om, at der i dette ganske særlige tilfælde skal
fastsættes bestemmelser om et bidrag gennem EF-samfinansieringinden for grænserne af de ressourcer, der står til rådighed i henhold til
Fællesskabets afgørelser;
man bør i politikken for fysisk planlægning og udvikling fremme
forvaltningen af de elementer i landskabet, som er af afgørende betyd-
ning for vilde dyr og planter;
der bør indføres en ordning med overvågning af de i dette direktiv
omhandlede naturtypers og arters bevaringsstatus;
der er som supplement til direktiv 79/409/EØF behov for en generel
beskyttelsesordning for visse arter af planter og dyr; der må fastsættesforvaltningsforanstaltninger for visse arter, hvis deres bevaringsstatus
gør det berettiget, herunder indførelse af forbud mod visse fangst- og
drabsmetoder samtidig med, at der tages højde for muligheden forfravigelser på visse betingelser;
for at sikre, at iværksættelsen af dette direktiv følges op, udarbejder
Kommissionen med regelmæssige mellemrum en sammenfattenderapport, der bl.a. skal baseres på de af medlemsstaterne indsendteoplysninger vedrørende gennemførelsen af de nationale lovbestem-melser, som vedtages i medfør af direktivet;
en bedre videnskabelig og teknisk viden er basolut nødvendig, for at
dette direktiv kan iværksættes, og den forskning og det videnskabeligearbejde, der kræves med henblik herpå, bør derfor støttes;
det er nødvendigt, at bilagene kan tilpasses på baggrund af den
tekniske og videnskabelige udvikling; der bør indføres en procedurefor ændring af bilagene i rådsregi;
der bør nedsættes et forskriftsudvalg, der skal bistå Kommissionen ved
iværksættelsen af direktivet og navnlig i forbindelse med beslutnings-tagningen om EF-samfinansiering;
der bør fastsættes supplerende foranstaltninger vedrørende genind-
førelse af visse dyre- eller plantearter, der er naturligt hjemmehørende,samt vedrørende eventuel indførelse af arter, der ikke er naturligt hjem-
mehørende;
uddannelse og generel oplysning om målene med dette direktiv er
absolut nødvendig for at sikre en effektiv iværksættelse deraf —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Definitioner
Artikel 1
I dette direktiv forstås ved:
a)bevaring: de foranstaltninger, der er nødvendige for at opretholde
eller genoprette naturtyper og bestande af arter af vilde dyr og
planter i en gunstig tilstand som defineret i henholdsvis litra e) ogi)
b)naturtyper: land- eller vandområder, som er kendetegnet ved
særlige geografiske, abiotiske eller biotiske træk, uanset om de erhelt eller delvis naturlige1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 3
▼B
c)naturtyper af fællesskabsbetydning: de levesteder, der inden for det
i artikel 2 nævnte område:
i) er i fare for at forsvinde i deres naturlige udbredelsesområde,
eller
ii) har et begrænset naturligt udbredelsesområde, fordi de er gået
tilbage, eller fordi de fra naturens hånd er begrænsede, eller
iii) er tydelige eksempler på de kendetegn, der er typiske for et
eller flere af følgende ►A1seks◄biogeografiske områder:
alpeområde, atlantiskområde, ►A1nordligt område, ◄konti-
nentalt område, makaronesisk område og middelhavsområde.
Disse naturtyper er opført eller vil kunne opføres i bilag I
d)prioriterede naturtyper: de naturtyper, der er i fare for at forsvinde
på det i artikel 2 nævnte område, og for hvis bevaring Fællesskabet
har et særlig ansvar under hensyn til omfanget af andelen af deres
naturlige udbredelse inden for det område, der er nævnt i artikel 2;disse prioriterede naturtyper er markeret med en stjerne (*) i bilag I
e)en naturtypes bevaringsstatus: resultatet af alle de forhold, der
indvirker på en naturtype og på de karakteristiske arter, som leverdér, og som på lang sigt kan påvirke dens naturlige udbredelse,dens struktur og funktion samt de karakteristiske arters overlevelsepå lang sigt inden for det område, der er nævnt i artikel 2.
En naturtypes »bevaringssstatus« anses for »gunstig«, når
— det naturlige udbredelsesområde og de arealer, det dækker inden
for dette område, er stabile eller i udbredelse, og
— den særlige struktur og de særlige funktioner, der er nødvendige
for dets opretholdelse på lang sigt, er til stede og sandsynligvisfortsat vil være det i en overskuelig fremtid, samt når
— bevaringsstatus for de arter, derer karakteristiske for den pågæl-
dende naturtype, er gunstig efter litra i)
f)levested for en art: et miljø, der defineres af specifikke abiotiske og
biotiske faktorer, og hvor arten lever på et af stadierne i sin livs-
cyclus
g)arter af fællesskabsbetydning: de arter, der inden for det i artikel 2
nævnte område er:
i) truet, med undtagelse af dem, hvis naturlige udbredelsesområde
dækker en marginal del af området, og som derfor hverken ertruede eller sårbare inden for det vestlige palæoarktiske
område, eller
ii) sårbare, dvs. som antages i nær fremtid at ville kunne overgå til
kategorien af truede arter, hvis de forhold, der er skyld itruslen, fortsat gør sig gældende, eller
iii) sjældne, dvs. at deres bestande er små og ganske vist ikke i
øjeblikket er truede eller sårbare men risikerer at blive det;disse arter findes i begrænsede geografiske områder eller spar-
somt spredt over et større areal, eller
iv) endemiske og kræver særlig opmærksomhed på grund af deres
særlige levested og/eller de mulige følger, som en udnyttelse afdem kan have for deres bevaringsstatus.
Disse arter er opført eller kunne opføres i bilag II og/eller bilag IV
eller bilag V
h)prioriterede arter: de arter, som er nævnt i litra g), nr. i, og for hvis
bevaring Fællesskabet har et særligt ansvar under hensyn til
omfanget af andelen af deres naturlige udbredelse inden for detområde, der er nævnt i artikel 2; prioriterede arter er markeretmed en stjerne (*) i bilag II
i)en arts bevaringsstatus: resultatet af alle de forhold, der indvirker
på arten og som på lang sigt kan få indflydelse på dens bestandesudbredelse og talrighed inden for det område, der er nævnt i artikel2.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 4
▼B
En arts »bevaringsstatus« anses for »gunstig«, når
— data vedrørende bestandsudviklingen af den pågældende art
viser, at arten på lang sigt vil opretholde sig selv som en leve-dygtig bestanddel af dens naturlige levesteder, og
— artens naturlige udbredelsesområde hverken er i tilbagegang,
eller der er sandsynlighed for, at det inden for en overskuelig
fremtid vil blive mindsket, og
— der er og sandsynligvis fortsat vil være et tilstrækkeligt stort
levested til på lang sigt at bevare dens bestande
j)lokalitet: et bestemt geografiskområde, hvis areal er k lart
afgrænset
k)lokalitet af fællesskabsbetydning: en lokalitet, der i det eller de
biogeografiske område(r), som den tilhører, bidrager væsentligt til
at opretholde eller genoprette en gunstig bevaringsstatus for en afnaturtyperne i bilag I eller for en af arterne i bilag II, og somogså kan bidrage væsentligt til at sikre sammenhængen i Natura2000, jf. artikel 3, og/eller som bidrager væsentligt til at opretholde
den biologiske diversitet i det eller de pågældende biogeografiske
område(r).
For så vidt angår dyrearter, der kræver et stort område, svarer loka-
liteterne af fællesskabsbetydning til de steder inden for den
pågældende arts naturlige udbredelsesområde, der frembyder defysiske eller biologiske elementer, der er afgørende for artens livog reproduktion
l)særligt bevaringsområde: et område af fællesskabsbetydning, som
medlemsstaterne har udpeget ved en retsakt, en administrativbestemmelse og/eller en aftale, og hvor der gennemføres de beva-ringsforanstaltninger, der er nødvendige for at opretholde eller
genoprette en gunstig bevaringsstatus for de naturtyper og/eller de
arter, for hvilke lokaliteten er udpeget
m)enhed:ethvert dyr eller enhver plante, levende eller død, af de
arter, der er nævnt i bilag IV og bilag V, enhver del eller ethvert
produkt heraf samt enhver anden vare, hvis det af et ledsagedoku-ment, emballagen, et mærke, en etiket eller på anden mådefremgår, at der er tale om dele eller produkter af disse dyre- ellerplantearter
n)udvalget: det udvalg, der nedsættes i medfør af artikel 20.
Artikel 2
1. Formålet med dette direktiv er at bidrage til at sikre den biolo-
giske diversitet ved at bevare naturtyperne samt de vilde dyr og
planter inden for det af medlemsstaternes område i Europa, hvor Trak-taten finder anvendelse.
2. De foranstaltninger, der træffes efter dette direktiv, tager sigte på
at opretholde eller genoprette en gunstig bevaringsstatus for naturtyper
samt vilde dyre- og plantearter af fællesskabsbetydning.
3. De foranstaltninger, der træffes efter dette direktiv, tager hensyn
til de økonomiske, sociale og kulturelle behov og til regionale oglokale særpræg.
Bevaring af naturtyper og af levesteder for arter
Artikel 3
1. Der oprettes et sammenhængende europæiskøk ologisknet af
særlige bevaringsområder under betegnelsen Natura 2000. Dette net,der består af lokaliteter, der omfatter de naturtyper, der er nævnt i bilagI, og levesteder for de arter, der er nævnt i bilag II, skal sikre oprethol-
delse eller i givet fald genopretning af en gunstig bevaringsstatus for de
pågældende naturtyper og levestederne for de pågældende arter i deresnaturlige udbredelsesområde.
Natura 2000-nettet omfatter ligeledes de særligt beskyttede områder,
som medlemsstaterne har udlagt i medfør af direktiv 79/409/EØF.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 5
▼B
2. Hver medlemsstat bidrager til oprettelsen af Natura 2000 i forhold
til andelen af naturtyperne og levestederne for arterne efter stk. 1, derer repræsenteret på dens område. I overensstemmelse med artikel 4
udpeger hver stat med henblikherpå lok aliteter som særlige bevarings-
områder under hensyn til målene i stk. 1.
3. I de tilfælde, hvor medlemsstaterne finder der nødvendigt,
bestræber de sig på at styrke den økologiske sammenhæng i Natura2000 ved at opretholde eller i givet fald udvikle de landskabselementer,der er nævnt i artikel 10, og som er af afgørende betydning for vildedyr og planter.
Artikel 4
1. På grundlag af kriterierne i bilag III (etape 1) og de relevante
videnskabelige oplysninger foreslår hver medlemsstat en liste overlokaliteter, og det oplyses, hvilke naturtyper efter bilag I og hvilke
naturligt hjemmehørende arter efter bilag II der findes på disse lokali-
teter. For dyrearter, der lever inden for store områder, svarer disselokaliteter til steder inden for disse arters naturlige udbredelsesområde,som frembyder de fysiske eller biologiske elementer, der er væsentligefor deres liv og reproduktion. For akvatiske arter, som lever inden for
store områder, foreslås disse lokaliteter kun, hvis det er muligt klart at
udpege et område, som frembyder de fysiske og biologiske elementer,der er afgørende for arternes liv og reproduktion. Medlemsstaterneforeslår eventuelt tilpasning af denne liste på baggrund af resultaterneaf overvågningen efter artikel 11.
Listen sendes til Kommissionen inden tre år efter direktivets medde-
lelse sammen med oplysninger om hver lokalitet. Disse oplysningerskal omfatte et kort over lokaliteten, dens navn, beliggenhed og
udstrækning samt data fremkommet ved anvendelse af de særlige krite-
rier i bilag III (etape 1) og indgives på en formular udarbejdet afKommissionen efter fremgangsmåden i artikel 21.
2. På grundlag af kriterierne i bilag III (etape 2) og for hver af de
fem biogeografiske områder, der er nævnt i artikel 1, litra c), nr. iii),og for hele det område, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, opstillerKommissionen i forståelse med hver af medlemsstaterne og på
grundlag af medlemsstaternes lister et udkast til en liste over lokaliteter
af fællesskabsbetydning, hvoraf det fremgår, på hvilke lokaliteter derfindes en eller flere prioriterede naturtyper, eller hvor der lever en ellerflere prioriterede arter.
De medlemsstater, hvis lokaliteter med en eller flere prioriterede natur-
typer og en eller flere prioriterede arter i udstrækning udgør mere end5 % af deres område, kan i forståelse med Kommissionen anmode om,
at kriterierne i bilag III (etape 2) anvendes mere smidigt ved udvæl-
gelse af alle lokaliteter af fællesskabsbetydning på deres område.
Den liste over lokaliteter, der er udvalgt som lokaliteter af fællesskabs-
betydning, og som viser lokaliteter med en eller flere prioriteredenaturtyper eller en eller flere prioriterede arter, vedtages af Kommis-sionen efter fremgangsmåden i artikel 21.
3. Den i stk. 2 nævnte liste opstilles inden seks år efter direktivets
meddelelse.
4. Når en lokalitet af fællesskabsbetydning er udvalgt efter frem-
gangsmåden i stk. 2, udpeger den pågældende medlemsstat dennelokalitet som særligt bevaringsområde hurtigst muligt og inden for
højst seks år, idet prioriteringen fastsættes i lyset af lokaliteternes
betydning for opretholdelse eller genopretning af en gunstig bevarings-status for en naturtype i bilag I eller en art i bilag II og forsammenhængen i Natura 2000 og i lyset af den fare for forringelseeller ødelæggelse, som lokaliteterne er udsat for.
5. Så snart en lokalitet er opført på listen i stk. 2, tredje afsnit, er
den omfattet af artikel 6, stk. 2, 3 og 4.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 6
▼B
Artikel 5
1. Når Kommissionen i undtagelsestilfælde finder, at en lokalitet
med en prioriteret naturtype eller en prioriteret art, der på grundlag afrelevante og pålidelige videnskabelige oplysninger forekommer den at
være uundværlig for opretholdelsen af denne prioriterede naturtype
eller for denne prioriterede arts overlevelse, ikke er opført på en nati-onal liste, jf. artikel 4, stk. 1, indledes der en bilateralsamrådsprocedure mellem den pågældende medlemsstat og Kommis-sionen med henblikpå at sammenligne de vidensk abelige data, somparterne har anvendt.
2. Hvis der fortsat er uenighed efter udløbet af en samrådsperiode på
højst seks måneder, sender Kommissionen et forslag til Rådet om
udvægelse af lokaliteten som en lokalitet af fællesskabsbetydning.
3. Rådet træffer afgørelse med enstemmighed inden tre måneder
efter forslagets forelæggelse.
4. I samrådsperioden, og indtil Rådet træffer afgørelse, er den
berørte lokalitet omfattet af artikel 6, stk. 2.
Artikel 6
1. For de særlige bevaringsområder iværksætter medlemsstaterne de
nødvendige bevaringsforanstaltninger, hvilket i givet fald kan indebære
hensigtsmæssige forvaltningsplaner, som er specifikke for lokaliteterneeller integreret i andre udviklingsplaner, samt de relevante retsakter,administrative bestemmelser eller aftaler, der opfylder de økologiskebehov for naturtyperne i bilag I og de arter i bilag II, der findes pålokaliteterne.
2. Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger for at undgå
forringelse af naturtyperne og levestederne for arterne i de særlige
bevaringsområder samt forstyrrelser af de arter, for hvilke områderne
er udpeget, for så vidt disse forstyrrelser har betydelige konsekvenserfor dette direktivs målsætninger.
3. Alle planer eller projekter, der ikke er direkte forbundet med eller
nødvendige for lokalitetens forvaltning, men som i sig selv eller iforbindelse med andre planer og projekter kan påvirke en sådan loka-litet væsentligt, vurderes med hensyn til deres virkninger på lokaliteten
under hensyn til bevaringsmålsætningerne for denne. På baggrund af
konklusionerne af vurderingen af virkningerne på lokaliteten, og medforbehold af stk. 4, giver de kompetente nationale myndigheder førstderes tilslutning til en plan eller et projekt, når de har sikret sig, atden/det ikke skader lokalitetens integritet, og når de — hvis det ansesfor nødvendigt — har hørt offentligheden.
4. Hvis en plan eller et projekt, på trods af at virkningerne på loka-
liteten vurderes negativt, alligevel skal gennemføres af bydende
nødvendige hensyn til væsentlige samfundsinteresser, herunder afsocial eller økonomisk art, fordi der ikke findes nogen alternativløsning, træffer medlemsstaten alle nødvendige kompensationsforan-staltninger for at sikre, at den globale sammenhæng i Natura 2000beskyttes. Medlemsstaten underretter Kommissionen om, hvilke
kompensationsforanstaltninger der træffes.
Hvis der er tale om en lokalitet med en prioriteret naturtype og/eller en
prioriteret art, kan der alene henvises til hensynet til menneskers
sundhed og den offentlige sikkerhed eller væsentlige gavnlige virk-ninger på miljøet, eller, efter udtalelse fra Kommissionen, andrebydende nødvendige hensyn til væsentlige samfundsinteresser.
Artikel 7
Forpligtelserne i artikel 6, stk. 2, 3 og 4, i nærværende direktiv træder i
stedet for forpligtelserne i artikel 4, stk. 4, første punktum, i direktiv79/409/EØF, for så vidt angår de områder, der er udlagt som særligtbeskyttede efter artikel 4, stk. 1, eller tilsvarende anerkendt efter artikel4, stk. 2, deri, fra datoen for nærværende direktivs iværksættelse eller1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 7
▼B
fra den dato, hvor en medlemsstat har udlagt eller anerkendt områderne
efter direktiv 79/409/EØF, hvis denne dato er senere.
Artikel 8
1. Samtidig med deres forslag vedrørende lokaliteter, der vil kunne
udpeges som særlige bevaringsområder, og hvor der findes prioriteredenaturtyper og/eller prioriterede arter, sender medlemsstaterne efter
behov Kommissionen deres overslag over omfanget af den EF-samfi-
nansiering, de anser for nødvendig, for at de kan opfylde deresforpligtelser i henhold til artikel 6, stk. 1.
2. I forståelse med hver enkelt af de pågældende medlemsstater fast-
lægger Kommissionen for lokaliteter, der er af fællesskabsbetydning,og for hvilke der søges om samfinansiering, de foranstaltninger, der er
absolut nødvendige for opretholdelse eller genopretding af en gunstig
bevaringsstatus for de prioriterede naturtyper og prioriterede arter i depågældende lokaliteter, samt disse foranstaltningers samlede omkost-ninger.
3. Kommissionen foretager i forståelse med den pågældende
medlemsstat en vurdering af den finansiering, herunder samfinansie-ring, der er behov for til gennemførelsen af de foranstaltninger, der er
anført i stk. 2, idet der blandt andet tages hensyn til koncentrationen af
prioriterende naturtyper og/eller prioriterede arter på medlemsstaterneområde og den relative byrde i forbindelse med de påkrævede foran-staltninger.
4. I overensstemmelse med den vurdering, der er omhandlet i stk. 2
og 3, vedtager Kommissionen under hensyn til de finansielle midler,som er disponible i henhold til de relevante fællesskabsinstrumenter,
samt efter fremgangsmåden i artikel 21 en prioriteret aktionsplan for
de foranstaltninger, der indebærer samfinansiering, og som skal træffes,når lokaliteten er udpeget i henhold til artikel 4, stk. 4.
5. De foranstaltninger, der ikke medtages i aktionsplanen på grund
af utilstrækkelige midler, samt de, der er medtaget i ovennævnte akti-onsplan, men som ikke har modtaget den nødvendige samfinansiering,
eller som kun er delvis samfinansieret, skal tages op til fornyet overve-
jelse efter fremgangsmåden i artikel 21 i forbindelse med revisionen afaktionsplanen hvert andet år og kan indtil da udsættes af medlemssta-terne, indtil revisionen finder sted. Revisionen skal i givet fald tagehensyn til den nye situation, der gør sig gældende for den pågældendelokalitet.
6. I områder, hvor foranstaltninger, der afhænger af samfinansiering,
udsættes, afstår medlemsstaterne fra enhver ny foranstaltning, der må
formodes at medføre en forringelse af disse områder.
Artikel 9
Kommissionen, der handler efter fremgangsmåden i artikel 21, vurderer
regelmæssigt Natura 2000's bidrag til gennemførelsen af målene iartikel 2 og 3. I den forbindelse kan ophævelse af en lokalitets statussom særligt bevaringsområde komme på tale, hvis overvågningen efterartikel 11 viser, at den naturlige udvikling berettiger dertil.
Artikel 10
Medlemsstaterne skal, i det omfang de finder det nødvendigt og inden
for rammerne af deres politikfor fysiskplanlægning og udvik ling, ognavnlig med henblik på at styrke den økologiske sammenhæng i Natura
2000-nettet, bestræbe sig på at fremme forvaltningen af de elementer i
landskabet, der er af afgørende betydning for vilde dyr og planter.
Der er tale om sådanne elementer, som ved deres lineære og kontinu-
erlige struktur (som f.eks. vandløb med deres bredder eller detraditionelle systemer til afgrænsning af marker) eller deres rolle somtrædesten (som f.eks. småsøer og småskove) er væsentlige for vildearters migration, spredning og genetiske udveksling.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 8
▼B
Artikel 11
Medlemsstaterne overvåger de i artikel 2 nævnte naturtypers og arters
bevaringsstatus og tager især hensyn til prioriterede naturtyper og prio-riterede arter.
Beskyttelse af arter
Artikel 12
1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at
indføre en streng beskyttelsesordning i det naturlige udbredelsesområdefor de dyrearter, der er nævnt i bilag IV, litra a), med forbud mod:
a) alle former for forsætlig indfangning eller drab af enheder af disse
arter i naturen
b) forsætlig forstyrrelse af disse arter, i særdeleshed i perioder, hvor
dyrene yngler, udviser yngelpleje, overvintrer eller vandrer
c) forsætlig ødelæggelse eller indsamling af æg i naturen
d) beskadigelse eller ødelæggelse af yngle- eller rasteområder.
2. For disse dyrearter forbyder medlemsstaterne opbevaring, trans-
port eller salg af eller bytte med og udbud til salg eller bytte af
enheder, der er indsamlet i naturen, med undtagelse af dem, der lovligter indsamlet inden iværksættelsen af dette direktiv.
3. Forbuddene i stk. 1, litra a) og b), samt stk. 2 gælder for alle livs-
stadier hos de dyr, der er omfattet af denne artikel.
4. Medlemsstaterne indfører en ordning med tilsyn med uforsætlig
indfangning eller drab af de dyrearter, der er nævnt i bilag IV, litra
a). På grundlag af de indhentede oplysninger gennemfører medlemssta-terne de yderligere undersøgelser eller træffer debevaringsforanstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at uforsætligindfangning eller drab ikke får en væsentlig negativ virkning for de
pågældende dyrearter.
Artikel 13
1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at
indføre en streng beskyttelsesordning for de plantearter, der er nævnt ibilag IV, litra b), med forbud mod:
a) forsætlig plukning, indsamling, afskæring, oprivning med rod eller
ødelæggelse af disse vildtvoksende planter i naturen
b) opbevaring, transport, salg af eller bytte med og udbud til salg eller
bytte af enheder af disse arter, der er indsamlet i naturen, medundtagelse af dem, der lovligt er indsamlet inden dette direktivs
iværksættelse.
2. Forbuddene i stk. 1, litra a) og b), gælder for alle livsstadier for
de planter, der er omfattet af denne artikel.
Artikel 14
1. Hvis medlemsstaterne på baggrund af overvågningen efter artikel
11 finder det nødvendigt, træffer de foranstaltninger med henblikpå atsikre, at indsamling i naturen af enheder af de vilde dyre- og plante-arter, der er nævnt i bilag V, og udnyttelsen heraf er forenelig medopretholdelsen af en tilfredsstillende bevaringsstatus for disse arter.
2. Hvis sådanne foranstaltninger anses for nødvendige, skal de
indbefatte en fortsættelse af overvågningen efter artikel 11. De kan
desuden navnlig omfatte:
— bestemmelser om adgangen til visse arealer
— midlertidigt eller lokalt forbud mod indsamling af enheder i naturen
og udnyttelse af visse bestande
— regulering af indsamlingsperioderne og/eller indsamlingsmåderne
— anvendelse ved indfangningen af jagt- eller fiskeriregler, der tager
hensyn til sådanne bestandes bevaring1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 9
▼B
— indførelse af en ordning med indsamlingstilladelser eller kvoter
— regulering af køb, salg, udbud til salg, opbevaring eller transport
med henblikpå salg af enheder
— opdræt i fangenskab af dyrearter og kunstig opformering af plante-
arter under strengt kontrollerede forhold med henblik på at reducere
indsamlingen i naturen
— vurdering af de vedtagne foranstaltningers virkning.
Artikel 15
Ved indfangning eller drab af de vilde dyrearter, som er nævnt i bilag
V, litra a), og ved anvendelse efter artikel 16 af fravigelser i forbin-delse med indsamling, indfangning eller drab af de arter, der er nævnti bilag IV, litra a), forbyder medlemsstaterne anvendelse af alle ikke-selektive midler, der lokalt kan medføre, at bestande af en art forsv-inder eller udsættes for alvorlige forstyrrelser, navnlig
a) anvendelse af de indfangnings- og drabsmetoder, der er nævnt i
bilag VI b)
b) enhver form for indfangning eller drab fra de transportmidler, der er
nævnt i bilag VI b).
Artikel 16
1. Hvis der ikke findes nogen anden brugbar løsning, og fravigelsen
ikke hindrer opretholdelse af den pågældende bestands bevaringsstatusi dens naturlige udbredelsesområde, kan medlemsstaterne fravige
bestemmelserne i artikel 12, 13, 14 og 15, litra a) og b):
a) for at beskytte vilde dyr og planter og bevare naturtyperne
b) for at forhindre alvorlig skade navnlig på afgrøder, besætning,
skove, fiskeri, vand og andre former for ejendom
c) af hensyn til den offentlige sundhed og sikkerhed eller af andre
bydende nødvendige hensyn til væsentlige samfundsinteresser, her-under af social og økonomisk art, og hensyn til væsentligegavnlige virkninger på miljøet
d) med henblikpå forsk ning og undervisning, genopretning af en
bestand, genudsætning af disse arter og opdræt med henblikherpå,
herunder kunstig opformering af planter
e) for under omhyggeligt kontrollerede betingelser selektivt og i
begrænset omfang at tillade indsamling eller opbevaring af enhederaf de arter, der er nævnt i bilag IV, i et antal, der er begrænset ogspecificeret af de kompetente nationale myndigheder.
2. Medlemsstaterne sender hvert år en rapport til Kommissionen
efter den model, som udvalget fastlægger, om fravigelserne efter stk.
1. Kommissionen udtaler sig om fravigelserne inden for højst tolv
måneder efter modtagelsen af rapporten og underretter udvalget.
3. Rapporterne skal indeholde oplysninger om:
a) de arter, der er omfattet af fravigelserne, og begrundelsen herfor,
bl.a. risikoens art, med angivelse i givet fald af afviste alternative
løsninger og anvendte videnskabelige oplysninger
b) de midler, ordninger eller metoder, der er tilladt i forbindelse med
indfangning eller drab af dyrearter, og begrundelsen for anvendelsenheraf
c) de omstændigheder med hensyn til tid og sted, hvorunder disse
fravigelser tillades
d) den myndighed, der er bemyndiget til at erklære og kontrollere, at
disse betingelser er opfyldt, og til at træffe beslutning om, hvilkemidler, ordninger eller metoder der må anvendes, inden for hvilkegrænser og af hvilke tjenester samt hvilke personer der har ansvaretfor gennemførelsen
e) de kontrolforanstaltninger, der iværksættes, og resultaterne heraf.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 10
▼B
Oplysninger
Artikel 17
1. Hvert sjette år efter udløbet af fristen i artikel 23 aflægger
medlemsstaterne rapport om gennemførelsen af de foranstaltninger,der er truffet i medfør af dette direktiv. Rapporten indeholder navnlig
oplysninger om bevaringsforanstaltningerne i artikel 6, stk. 1, samt en
vurdering af disse foranstaltningers virkninger for bevaringen af natur-typerne i bilag I og arterne i bilag II og de vigtigste resultater afovervågningen efter artikel 11. Rapporten, der skal være i overensstem-melse med den model, som udvalget fastlægger, fremsendes tilKommissionen og gøres offentligt tilgængelig.
2. Kommissionen udarbejder en sammenfattende rapport på
grundlag af de i stk. 1 nævnte rapporter. Denne rapport omfatter enpassende vurdering af de fremskridt, der er opnået, navnlig Natura
2000's bidrag til gennemførelsen af målene i artikel 3. Udkastet til
den del af rapporten, der omfatter de oplysninger, en medlemsstatindgiver, fremsendes til myndighederne i den pågældende medlemsstatmed henblikpå at blive verificeret. Den endelige udgave af rapportenforelægges for udvalget og offentliggøres af Kommissionen senest to årefter modtagelsen af de i stk. 1 nævnte rapporter, og den sendes til
medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og
Sociale Udvalg.
3. Medlemsstaterne kan markere de områder, der udpeges efter dette
direktiv, med EF-skilte, som udvalget har udarbejdet med henblik
herpå.
Forskning
Artikel 18
1. Medlemsstaterne og Kommissionen støtter forskning og videnska-
beligt arbejde, der er nødvendigt under hensyn til målene i artikel 2 ogforpligtelsen efter artikel 11. De udveksler oplysninger for på tilfreds-
stillende måde at samordne den forskning, der gennemføres i
medlemsstaterne og på fællesskabsplan.
2. Opmærksomheden rettes især mod videnskabeligt arbejde, der er
nødvendigt for at iværksætte artikel 4 og 10, og forskningssamarbejdet
over grænserne støttes.
Procedure for ændring af bilagene
Artikel 19
De ændringer, der er nødvendige for at tilpasse bilag I, II, III, V og VI
til den tekniske og videnskabelige udvikling, vedtages af Rådet medkvalificeret flertal på forslag af Kommissionen.
De ændringer, der er nødvendige for at tilpasse bilag IV til den
tekniske og videnskabelige udvikling, vedtages af Rådet med enstem-mighed på forslag af Kommissionen.
Udvalg
Artikel 20
Kommissionen bistås af et udvalg bestående af repræsentanter for
medlemsstaterne og med Kommissionens repræsentant som formand.
Artikel 21
1. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de
foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om detteudkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyntil, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig meddet flertal, der er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelseaf de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 11
▼B
Under afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af
repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt inævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.
2. Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, når de er i
overensstemmelse med udvalgets udtalelse.
Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets
udtalelse, eller hvis der ikke er afgivet nogen udtalelse, forelæggerKommissionen straks Rådet et forslag til de foranstaltninger, der skaltræffes. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal.
Har Rådet efter udløbet af en frist på tre måneder regnet fra forslagets
forelæggelse for Rådet ikke truffet nogen afgørelse, vedtages de fore-
slåede foranstaltninger af Kommissionen.
Tillægsbestemmelser
Artikel 22
Ved iværksættelsen af bestemmelserne i dette direktiv skal medlemssta-
terne:
a) undersøge hensigtsmæssigheden af at genindføre arterne i bilag IV,
der er naturligt hjemmehørende på deres område, når dette vil kunnebidrage til deres bevaring, forudsat at det ved en undersøgelse, hvorider ligeledes tages hensyn til de erfaringer, der er gjort af andremedlemsstater eller andetsteds, er godtgjort, at denne genindførelseeffektivt vil bidrage til at genoprette en gunstig bevaringsstatus for
disse arter og først finder sted efter passende høring af den berørte
offentlighed
b) påse, at forsætlig indførelse i naturen af enhver art, som ikke er
naturligt hjemmehørende på deres område, reguleres således, at der
ikke tilføjes naturtyperne i deres naturlige udbredelsesområde eller
det naturligt hjemmehørende vilde dyre- og planteliv nogen skade,og forbyde denne indførelse, hvis de finder det nødvendigt; resulta-terne af vurderingerne meddeles udvalget til orientering
c) fremme uddannelse og generel oplysning om behovet for at beskytte
vilde dyre- og plantearter og at bevare deres levesteder og forskel-lige naturtyper.
Afslutende bestemmelser
Artikel 23
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative
bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden for en fristpå to år fra dets meddelelse. De underretter straks Kommissionenherom.
2. Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative
bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, ellerde skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De
nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.
3. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale
retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dettedirektiv.
Artikel 24
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 12
▼B
BILAG I
NATURTYPER AF FÆLLESSKABSBETYDNING, HVIS BEVARING
KRÆVER UDPEGNING AF SÆRLIGE BEVARINGSOMRÅDER
Fortolkning
Kode: Den hierarkiske klassifikation af levesteder, der er foretaget under
CORINE-programmet (1)(CORINE BIOTOPES PROJECT), er anvendt
som referencegrundlag for dette bilag. De fleste naturtyper er ledsaget
af den tilsvarende CORINE-kode fra værket med titlen: Technical
Handbook, volume 1, pp. 73-109, CORINE/BIOTOPE/89-2.2, 19. maj
1988, delvis ajourført 14. februar 1989. ►A1De nordlige og panno-
niske levestederer identificerede ved hjælp af CORINE-habitatkoden
af 1993. ◄
(1) CORINE: Rådets beslutning 85/338/EØF af 27. juni 1985.
Tegnet »×« i forbindelse med kodenumrene angiver flere sammenhængende
habitatformer. For eksempel: 35.2 × 64.1 = åbne græsarealer med Corynephorus
og Agrostis (35.2), i indlandsklitter (64.1).
Tegnet »*« betyder: prioriterede levesteder.
LEVESTEDER I KYSTEGNE OG HALOFYTISK (SALTPÅVIRKET) VEGE-
TATION
Havvand og tidevandsafhængige miljøer
11.25 Sandbanker med lavvandet vedvarende dække af
havvand.
11.34 *Posidonia-bevoksninger.13.2 Estuarier.
14 Mudder- eller sandflader, der er blottet ved ebbe.
21 *Laguner.— Større, lavvandede vige og bugter.
— Rev.
— Marine »søjler« forårsaget af udstrømmende gas på
lavt vand.
Havklinter og strande med rullesten
17.2 Enårig vegetation på strandvoldene.
17.3 Flerårig vegetation langs rullestenenes rand.
18.21 Klinter med vegetation langs de atlantiske kyster og
Østersøkysterne.
18.22 Klinter med vegetation langs Middelhavskysterne
(med endemiske Limonium spp.)
18.23 Klinter med vegetation langs de makaronesiske
kyster (disse kysters endemiske flora).
Atlantiske og indenlandske marskområder
15.11 Pionertype med Salicornia m.m. i tilmudrede og
tilsandede områder.
15.12 Spartina-flader (Spartinion).
15.13 Atlanterhavs-marsk(Glauco-Puccinellietalia).
15.14 *Indlands-saltmarsk(Puccinellietalia distantis).1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 13
▼B
Marskområder langs Middelhavskysterne og de varme atlantiske kyster
15.15 Middelhavs-marsk(Juncetalia maritimi).
15.16 Saltplantekrat langs Middelhavskysterne og de
varme atlantiske kyster (Arthrocnemetalia fructi-
cosae).
15.17 Salt- og nitratplantekrat på Den Iberiske Halvø
(Pegano-Salsoletea).
Indenlandske salt- og gipsstepper
15.18 *Saltstepper (Limonietalia).
15.19 *Gipsstepper (Gypsophiletalia).
15.1.A *Pannoniske saltstepper og saltmarskområder.
KYST- OG INDLANDSKLITTER
Kystklitter langs Atlanterhavs-, Nordsø- og Østersøkysterne16.211 Begyndende flyvesandsklitter.
16.212 Flyvesandsklitter i kystbæltet med Ammophila
arenaria (hvide klitter).
16.221—16.227 *Faste klitter med urteagtig bevoksning (grå klitter):
16.221 Galio-Koelerion albescentis16.222 Euphorbio-Helichrysion16.223 Crucianellion maritimae16.224 Euphorbia terracina16.225 Mesobromion16.226 Trifolio-Geranietea sanguinei, Galiomari-
timi-Geranion sanguinei
16.227 Thero-Airion, Botrychio-Polygaletum, Tube-
rarion guttatae
16.23 *Faste kalkfattige klitter med Empetrum nigrum.16.24 *Faste kalkfattige eu-atlantiske klitter (med Calluno-
Ulicetea).
16.25 Klitter med Hyppophae rhamnoides.16.26 Klitter med Salix arenaria.
16.29 Skovbevoksede klitter langs Atlanterhavskysterne.
16.31—16.35 Klitgrydevådområder.1.A Machairs (*machairs i Irland).
Kystklitter langs Middelhavskysterne
16.223 Faste klitter langs kysten med Crucianellion mari-
timae.
16.224 Klitter med Euphorbia terracina.
16.228 Klitgræsvækst med Malcolmietalia.16.229 Klitgræsvækst med Brachypodietalia og enårige
urter.
16.27 *Kystnære enebærkrat (Juniperus spp.).
16.28 Sclerofylkrat (Cisto-Lavenduletalia).
16.29 × 42.8 *Klitskove med Pinus pinea og/eller Pinus pinaster.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 14
▼A1
▼B
▼B
Indlandsklitter, som er gamle og kalkfattige
64.1 × 31.223 Psammofile (sandelskende) hedebevoksninger med
Calluna og Genista.
64.1 × 31.227 Psammofile (sandelskende) hedebevoksninger med
Calluna og Empetrum nigrum.
64.1 × 35.2 Åbne græsarealer med Corynephorus og Agrostis i
indlandsklitter.
64.71 *Pannoniske indlandsklitter.
FERSKVANDSLEVESTEDER
Stillestående vand22.11 × 22.31 Oligotrofe vådområder med meget lavt mineralind-
hold på sandsletterne i Atlanterhavsegnene med
amfibiskbevok sning bestående af Lobelia, Littorella
og Isoetes.
22.11 × 22.34 Oligotrofe vådområder med meget lavt mineralind-
hold på sandsletter i det vestlige Middelhavsområde
med Isoetes.
22.12 × (22.31 og
22.32)Oligotrofe vådområder af mellemeuropæiskog peri-
alpintype med bevoksning af Littorella eller Isoetes
eller enårig bevoksning på bredderne ved lavvande
(Nanocyperetalia).
22.12 × 22.44 Kalkrige oligo-mesotrofe vådområder med benthisk
bevoksning i form af Characeae.
22.13 Naturlige eutrofe søer med bevoksning af typen
Magnopotamion eller Hydrocharition.
22.14 Dystrofe søer.
22.34 *Midlertidige vandhuller i Middelhavsegnene.
— *Turloughs (Irland).
Vandløb
Vandløbsstrækninger med naturlig eller delvis naturlig dynamik (små, mellem-
store og store flodsenge), hvor vandkvaliteten ikke udviser betydelige ændringer
24.221 og 24.222 De alpine floder og den urteagtige bevoksning langs
disses bredder.
24.223 De alpine floder og den træagtige bevoksning langs
disses bredder i form af Myricaria germanica.
24.224 De alpine floder og den træagtige bevoksning langs
disses bredder i form af Salix elaeagnos.
24.225 Floder i Middelhavsegnene, der er vandførende året
rundt, med Glaucium flavum.
24.4 Flydebladsvegetation med ranunkler i floderne neden
for bjergene og på sletterne.
24.52 Chenopodietum rubri i floderne neden for bjergene.
24.53 Floder i Middelhavsegnene, der er vandførende året
rundt: Paspalo-Agrostidion og træbræmmer langs
bredderne med Salix og Populus alba.
— Floder i Middelhavsegnene, som kun er vandførende
en del af året.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 15
▼A1
▼B
▼B
TEMPEREREDE HEDER OG KRAT
31.11 Nordatlantiske våde hedestrækninger med Erica
tetralix.
31.12 *Sydatlantiske våde hedestrækninger med Erica cili-
aris og Erica tetralix.
31.2 *Tørre hedestrækninger (alle undertyper).31.234 *Tørre hedestrækninger langs kysterne med Erica
vagans og Ulex maritimus.
31.3 *Tørre makaronesiske hedestrækninger med ende-
miske arter.
31.4 Alpine og subalpine hedestrækninger.31.5 *Krat med Pinus mugo og Rhododendron hirsutum
(Mugo-Rhodoretum hirsuti).
31.622 Subarktisk pilekrat.
31.7 Oro-mediterrane hedestrækninger med endemiske
tornede gyvelarter.
SCLEROFYLKRAT (MATORRALS)
Submediterrane og tempererede31.82 Stabile bevoksninger af Buxus sempervirens på
kalkrige klippeskråninger (Berberidion p.).
31.842 Bevoksninger af Genista purgans i bjergene.31.88 Bevoksninger af Juniperus communis på kalkrige
hede- eller græsarealer.
31.89 *Bevoksninger af Cistus palhinhae på hedestræk-
ninger langs kysten (Junipero-Cistetum palhinhae).
Mediterrane matorrals med træbevoksning
32.131—32.135 Enebærbevoksninger.
32.17 *Matorrals med Zyziphus.
32.18 *Matorrals med Laurus nobilis.
Termo-mediterrane og præ-steppeagtige kratforekomster.
32.216 Laurbærkrat.
32.217 Lave bevoksninger af Euphorbes tæt ved skrænter.
32.22—32.26 Samtlige typer.
Phrygana
33.1 Phrygana med Astragalo-Plantaginetum subulatae.
33.3 Phrygana med Sarcopoterium spinosum.
33.4 Kreta-arter (Euphorbieto-Verbascion).
NATURLIGE OG DELVIS NATURLIGE GRÆSBEVOKSNINGER
Naturligt græsdække34.11 *Kalkrige græsarealer af karstform (Alysso-Sedion
albi).
34.12 *Kalkrige græsarealer på tørkepræget (xerisk) sand
(Koelerion glaucae).1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 16
▼B
34.2 Calmejholdige græsarealer.
36.314 Siliciumholdige græsarealer i Pyrenæerne med
Festuca eskia.
36.32 Boreal-alpine siliciumholdige græsarealer.36.36 Siliciumholdige iberiske græsarealer med Festuca
indigesta.
36.41—36.45 Kalkrige alpine græsarealer.
36.5 Orofile makaronesiske græsarealer.
Delvis naturlige tørre græsbevoksninger samt facies med kratvækst34.31 *Subkontinentale steppeagtige græsarealer.
34.31—34.34 På kalkrig grund (Festuco Brometalia)
(*lokaliteter med bemærkelsesværdige orkideer).
34.5 *Sub-steppeagtige strækninger med græsser og
enårige urter (Thero-Brachypodietea).
34.91 *Pannoniske stepper.
34.A1 *Pannoniske sandstepper.
35.1 *Naturlige Nardus-græsbevoksninger med talrige arter
på siliciumholdige substrater i bjergområder (og
områder neden for bjergene i det kontinentale
Europa).
Sclerofylskove med græsgange (dehesas)
32.11 Med Quercus suber og/eller Quercus ilex.
Delvis naturlige fugtige græsarealer med høje græsser
37.31 Fattigkær, græstyper på kalk og ler med Molinia
(Eu-Molinion).
37.4 Mediterrane græsarealer med høje græsser og siv
(Molinion-Holoschoenion).
37.7 og 37.8 Megaphorbiaies eutrophes.
— Græsarealer, som oversvømmes, med Cnidion
venosae.
Mesofilt græsdække
38.2 Fattigt bevoksede lavtliggende bjergenge til hø
(Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis).
38.3 Højtliggende bjergenge til hø (britiske typer med
Geranium sylvaticum.
HØJ- OG LAVMOSER
Sure tørvemoser med sphagnumarter
51.1 *Aktive højmoser.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 17
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
51.2 Nedbrudte højmoser
(med mulighed for naturlig regeneration).
52.1 og 52.2 Tørvedække (*kun aktive moser).54.5 Transitionstørv og skælvende tørv.
54.6 Lavninger på tørvesubstrat (Rhynchosporion).
Kalkrige lavmoser
53.3 *Kalkrige moser med Cladium mariscus og Carex
davalliana.
54.12 *Kalkaflejrende kilder med tuf-bevoksninger (Crato-
neurion).
54.2 Alkaliske lavmoser.
54.3 *Alpine bevoksninger af pionertype med Caricion
bicoloris-atrofuscae.
Aapa moser
54.8 *Aapa moser.
54.9 *Palsa moser.
KLIPPER OG HULER
Ur61.1 Siliciumholdige.
61.2 Eutriske.
61.3 I det vestlige Middelhavsområde, termofile alpine.
61.4 På Balkan.61.5 Siliciumholdige mellemeuropæiske.
61.6 *Kalkrige mellemeuropæiske.
Chasmofytisk bevoksning på klippeskråninger (sprækkebevoksning)
62.1 og 62.1A Kalkrige undertyper.
62.2 De siliciumholdige undertyper.
62.3 Pioner-græsvækst på klippeflader.
62.4 *Kalkstensplateauer.
Andre klippeforekomster
65 Klippehuler, der endnu ikke er åbne for offentlig-
heden.
— Lavamarker og naturlige kratere heri.
— Havgrotter, der står helt eller delvis under vand.
— Permanente gletschere.
SKOVE
(Delvis) naturlige skove med indigene arter, som danner højskov, heriblandt
mellemskov, med typisk underskov, og som opfylder følgende kriterier: er
sjældne eller residuelle og/eller huser arter af fællesskabsbetydning1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 18
▼A1
▼B
▼A1
Nordlige skove
42.C *Vestlig tajga.
Skove i Europas tempererede zone
41.11 Bøgeskove med Luzulo-Fagetum.
41.12 Bøgeskove med Ilex og Taxus, rige på epifytter
(Ilici-Fagion).
41.13 Bøgeskove med Asperulo-Fagetum.
41.15 Subalpine bøgeskove med Acer og Rumes arifolius.41.16 Bøgeskove på kalkrig bund (Cephalanthero-Fagion).
41.24 Ege-avnbøgskove med Stellario-Carpinetum.
41.26 Ege-avnbøgskove med Galio-Carpinetum.
41.2B *Pannoniske ege-avnbøgskove.
41.4 *Skove i slugter med Tilio-Acerion.
41.51 Gamle egeskove på surbund med Quercus robur på
sandsletterne.
41.53 Gamle egeskove med Ilex og Blechnum på De
Britiske Øer.
41.7374 *Pannoniske hvidegskove.
41.7A *Euro-sibiriske steppeegeskove.
41.86 Askeskove med Fraxinus angustifolia.
42.51 *Kaledoniske skove.
44.A1—44.A4 *Skovbevoksede tørvemoser.
44.3 *Alluviale residuelle skove (Alnion glutinoso-
incanae).
44.4 Blandskov med eg, elm og ask langs bredderne af
større floder.
Mediterrane løvskove
41.181 *Bøgeskove i Appenninerne med Taxus og Ilex.
41.184 *Bøgeskove i Appenninerne Abies alba og bøgeskove
med Abies nebrodensis.
41.6 Galicisk-portugisiske egeskove med Quercus robur
og Quercus pyrenaica.
41.77 Egeskove med Quercus faginea (Den Iberiske
Halvø).
41.85 Egeskove med Quercus trojana (Italien og Græken-
land).
41.9 Ægte kastanjeskove.
41.1A × 42.17 Græske bøgeskove med Abies borisii-regis.41.1B Bøgeskove med Quercus frainetto.
42.A1 Cypresskove (Acero-Cupression).
44.17 Galleriskove med Salix alba og Populus alba.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 19
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
44.52 Bevoksninger i form af Rhododendron ponticum,
Salix o.a. langs bredderne af vandløb i Middelhavs-
egnene, som kun er vandførende en del af året.
44.7 Orientalske platanskove (Platanion orientalis).
44.8 Thermo-mediterrane (Nerio-Tamaricetea) og sydve-
stiberiske (Securinegion tinctoriae) galleriskove
langs floderne.
Mediterrane sclerofylskove
41.7C Kretensiske skove med Quercus brachyphylla.
45.1 Skove med Olea og Ceratonia.
45.2 Skove med Quercus suber.45.3 Skove med Quercus ilex.
45.5 Skove med Quercus macrolepis.
45.61—45.63 *Makaronesiske laurbærskove (Laurus, Ocotea).45.7 *Phoenix-daddelpalmelunde.
45.8 Skove med Ilex aquifolium.
Alpine og subalpine nåleskove
42.21—42.23 Surbundsskove (Vaccinio-Piceetea).
42.31 og 42.32 Skove med lærk (Larix decidua) og Pinus cembra i
Alperne.
42.4 Skove med Pinus uncinata (*på gips- eller kalkrige
substrater).
Mediterrane bjergnåleskove
42.14 *Appenninske granskove med Abies alba og Picea
excelsa.
42.19 Granskove med Abies pinsapo.42.61—42.66 *Mediterrane fyrreskove med endemiske sortfyr.
42.8 Mediterrane fyrreskove med endemiske mésogéen-
fyrrearter, herunder Pinus mugo og Pinus leuco-
dermis.
42.9 Makaronesiske fyrreskove (endemiske).42.A2—42.A5 og
42.A8*Endemiske mediterrane skove med Juniperus spp.
42.A6 *Skove med Tetraclinis articulata (Andalusia).
42.A71—42.A73 *Skove med Taxus baccata.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 20
▼B
BILAG II
DYRE- OG PLANTEARTER AF FÆLLESSKABSBETYDNING, HVIS
BEVARING KRÆVER UDPEGNING AF SÆRLIGE BEVARINGSOM-
RÅDER
Fortolkning
a) Bilag II supplerer bilag I med hensyn til oprettelsen af et sammenhængende
net af særlige bevaringsområder.
b) Arterne i dette bilag er enten anført:
— ved den pågældende arts eller underarts navn
— eller ved samtlige arter tilhørende en højere systematiskenhed (taxon)
eller en nærmere angivet del af denne.
Forkortelsen »spp.« efter navnet på en familie eller en slægt henviser til
samtlige arter tilhørende denne familie eller slægt.
c)Symboler
En stjerne (*) anbragt foran navnet på en art angiver, at den pågældende art
er prioriteret.
De fleste arter, der findes i nærværende bilag, genfindes i bilag IV. Når en
art, der findes i nærværende bilag, hverken findes i bilag IV eller i bilag V,
er dens navn efterfulgt af tegnet (o); når en art, der findes i nærværende bilag
ikke findes i bilag IV, men derimod findes i bilag V, er dens navn efterfulgt
af tegnet (V).
a)DYR
HVIRVELDYR
PATTEDYR
INSECTIVORA
Talpidae
Galemys pyrenaicus
CHIROPTERA
Rhinolophidae
Rhinolophus blasii
Rhinolophus euryale
Rhinolophus ferrumequinum
Rhinolophus hipposideros
Rhinolophus mehelyi
Vespertilionidae
Barbastella barbastellus
Miniopterus schreibersi
Myotis bechsteini
Myotis blythiMyotis capaccinii
Myotis dasycneme
Myotis emarginatusMyotis myotis
RODENTIA
Sciuridae
Spermophilus citellus
*Pteromys volans (Sciuropterus russicus)
Castoridae
Castor fiber ►
A1(undtagen de finske og svenske populationer) ◄
Microtidae
Microtus cabrerae
*Microtus oeconomus arenicola1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 21
▼A1
▼B
▼B
CARNIVORA
Canidae
*Alopex lagopus
*Canis lupus (spanske populationer, kun populationerne syd for Duero;
græske populationer, kun populationerne syd for 39. breddegrad
►A1undtagen de finske populationer ◄)
Ursidae
*Ursus arctos ►A1(undtagen de finske og svenske populationer) ◄
Mustelidae
Lutra lutra
Mustela lutreola
*Gulo gulo
Felidae
Lynx lynx ►A1(undtagen de finske populationer) ◄
*Lynx pardina
Phocidae
Halichoerus grypus (V)
*Monachus monachus
*Phoca hispida saimensis
Phoca vitulina (V)
ARTIODACTYLA
Cervidae
*Cervus elaphus corsicanus
Bovidae
Capra aegagrus (naturlige populationer)
*Capra pyrenaica pyrenaica
Ovis ammon musimon (naturlige populationer — Korsika og Sardinien)Rupicapra rupicapra balcanica
*Rupicapra ornata
CETACEA
Tursiops truncatus
Phocoena phocoena
KRYBDYR
TESTUDINATA
Testudinidae
Testudo hermanni
Testudo graecaTestudo marginata
Cheloniidae
*Caretta caretta
Emydidae
Emys orbicularis
Mauremys caspica
Mauremys leprosa
SAURIA
Lacertidae
Lacerta monticola
Lacerta schreiberiGallotia galloti insulanagae
*Gallotia simonyi
Podarcis lilfordi
Podarcis pityusensis1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 22
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
Scincidae
Chalcides occidentalis
Gekkonidae
Phyllodactylus europaeus
OPHIDIA
Colubridae
Elaphe quatuorlineata
Elaphe situla
Viperidae
*Vipera schweizeri
Vipera ursinii
PADDER
CAUDATA
Salamandridae
Chioglossa lusitanica
Mertensiella luschani
*Salamandra salamandra aurorae
Salamandrina terdigitata
Triturus cristatus
Proteidae
Proteus anguinus
Plethodontidae
Speleomantes ambrosii
Speleomantes flavus
Speleomantes genei
Speleomantes imperialis
Speleomantes supramontes
ANURA
Discoglossidae
Bombina bombina
Bombina variegata
Discoglossus jeanneaeDiscoglossus montalentii
Discoglossus sardus
*Alytes muletensis
Ranidae
Rana latastei
Pelobatidae
*Pelobates fuscus insubricus
FISK
PETROMYZONIFORMES
Petromyzonidae
Eudontomyzon spp. (o)
Lampetra fluviatilis (V) ►
A1(undtagen de finske og svenske
populationer) ◄
Lampetra planeri (o) ►A1(undtagen de finske og svenske
populationer) ◄
Lethenteron zanandrai (V)
Petromyzon marinus (o) ►A1undtagen de svenske populationer ◄
ACIPENSERIFORMES
Acipenseridae
*Acipenser naccarii
*Acipenser sturio1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 23
▼B
ATHERINIFORMES
Cyprinodontidae
Aphanius iberus (o)
Aphanius fasciatus (o)
*Valencia hispanica
SALMONIFORMES
Salmonidae
Hucho hucho (naturlige populationer) (V)
Salmo salar ►A1(undtagen de finske populationer) ◄(kun i fersk-
vand) (V)
Salmo marmoradus (o)
Salmo macrostigma (o)
Coregonidae
*Coregonus oxyrhynchus (opstigende populationer i visse områder af
Nordsøen)
CYPRINIFORMES
Cyprinidae
Alburnus vulturius (o)
Alburnus albidus (o)Anaecypris hispanica
Aspius aspius (o) ►
A1(undtagen de finske populationer) ◄
Barbus plebejus (V)Barbus meridionalis (V)Barbus capito (V)Barbus comiza (V)Chalcalburnus chalcoides (o)
Chondrostoma soetta (o)
Chondrostoma polylepis (o)Chondrostoma genei (o)Chondrostoma lusitanicum (o)Chondrostoma toxostoma (o)Gobio albipinnatus (o)
Gobio uranoscopus (o)
Iberocypris palaciosi (o)
*Ladigesocypris ghigii (o)
Leuciscus lucomonis (o)Leuciscus souffia (o)Phoxinellus spp. (o)
Rutilus pigus (o)
Rutilus rubilio (o)Rutilus arcasii (o)Rutilus macrolepidotus (o)Rutilus lemmingii (o)Rutilus friesii meidingeri (o)
Rutilus alburnoides (o)
Rhodeus sericeus amarus (o)Scardinius graecus (o)
Cobitidae
Cobitis conspersa (o)
Cobitis larvata (o)Cobitis trichonica (o)Cobitis taenia (o) ►
A1(undtagen de finske populationer) ◄
Misgurnis fossilis (o)
Sabanejewia aurata (o)
PERCIFORMES
Percidae
Gymnocephalus schraetzer (V)
Zingel spp. [(o) undtagen Zingelasper og Zingel zingel (V)]
Gobiidae
Pomatoschistus canestrini (o)
Padogobius panizzai (o)Padogobius nigricans (o)1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 24
▼B
CLUPEIFORMES
Clupeidae
Alosa spp. (V)
SCORPAENIFORMES
Cottidae
Cottus ferruginosus (o)
Cottus petiti (o)
Cottus gobio (o) ►A1(undtagen de finske populationer) ◄
SILURIFORMES
Siluridae
Silurus aristotelis (V)
HVIRVELLØSE DYR
LEDDYR
CRUSTACEA
Decapoda
Austropotamobius pallipes (V)
INSECTA
Coleoptera
Buprestis splendens
*Carabis menetresi pacholei*Carabus olympiae
Cerambyx cerdoCucujus cinnaberinus
Dytiscus latissimus
Graphoderus bilineatusLimoniscus violaceus (o)Lucanus cervus (o)
Morimus funereus (o)
*Osmoderma eremita*Rosalia alpina
Lepidoptera
*Callimorpha quadripunctata (o)
Coenonympha oedippusErebia calcaria
Erebia christi
Eriogaster cataxEuphydryas aurinia (o)
Graellsia isabellae (V)
Hypodryas maturnaLycaena dispar
Maculinea nausithous
Maculinea teleiusMelanagria arge
Papilio hospiton
Plebicula golgus
Mantodea
Apteromantis aptera
Odonata
Coenagrion hylas (o)
Coenagrion mercuriale (o)Cordulegaster trinacriae
Gomphus graslinii
Leucorrhina pectoralisLindenia tetraphylla
Macromia splendens
Ophiogomphus ceciliaOxygastra curtisii1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 25
▼A1
▼B
▼B
Orthoptera
Baetica ustulata
BLØDDYR
GASTROPODA
Caseolus calculus
Caseolus commixta
Caseolus sphaerula
Discula leacockianaDiscula tabellata
Discus defloratus
Discus guerinianus
Elona quimperiana
Geomalacus maculosusGeomitra moniziana
*Helicopsis striata austriaca
Helix subplicata
Leiostyla abbreviata
Leiostyla cassida
Leiostyla corneocostataLeiostyla gibba
Leiostyla lamellosa
Vertigo angustior (o)Vertigo genesii (o)
Vertigo geyeri )o)
Vertigo moulinsiana (o)
BIVALVIA
Unionoida
Margaritifera margaritifera (V)
Unio crassus
b)PLANTER
PTERIDOPHYTA
ASPLENIACEAE
Asplenium jahandiezii (Litard.) Rouy
BLECHNACEAE
Woodwardia radicans (L.) Sm.
DICKSONIACEAE
Culcita macrocarpa C. Presl
DRYOPTERIDACEAE
*Dryopteris corleyi Fraser-Jenk.
HYMENOPHYLLACEAE
Trichomanes speciosum Willd.
ISOETACEAE
Isoetes boryana Durieu
Isoetes malinverniana Ces. & De Not.
MARSILEACEAE
Marsilea batardae Launert
Marsilea quadrifolia L.
Marsilea strigosa Willd.
OPHIOGLOSSACEAE
Botrychium simplex Hitchc.
Ophioglossum polyphyllum A. Braun
GYMNOSPERMAE
PINACEAE
*Abies nebrodensis (Lojac.) Mattei1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 26
▼A1
▼B
▼B
ANGIOSPERMAE
ALISMATACEAE
Caldesia parnassifolia (L.) Parl.
Luronium natans (L.) Raf.
AMARYLLIDACEAE
Leucojum nicaeense Ard.
Narcissus asturiensis (Jordan) PugsleyNarcissus calcicola MendonçaNarcissus cyclamineus DC.Narcissus fernandesii G. PedroNarcissus humilis (Cav.) Traub
*Narcissus nevadensis Pugsley
Narcissus pseudonarcissus L.
subsp. nobilis (Haw.) A. Fernandes
Narcissus scaberulus Henriq.Narcissus triandrus (Salisb.) D. A. Webb
subsp. capax (Salisb.) D. A. Webb.
Narcissus viridiflorus Schousboe
BORAGINACEAE
*Anchusa crispa Viv.
*Lithodora nitida (H. Ern) R. Fernandes
Myosotis lusitanica SchusterMyosotis rehsteineri Wartm.Myosotis retusifolia R. AfonsoOmphalodes kuzinskyana Willk.
*Omphalodes littoralis Lehm.
Solenanthus albanicus (Degen & al.) Degen & Baldacci
*Symphytum cycladense Pawl.
CAMPANULACEAE
Asyneuma giganteum (Boiss.) Bornm.
*Campanula sabatia De Not.
Jasione crispa (Pourret) Samp.
subsp. serpentinica Pinto da Silva
Jasione lusitanica A. DC.
CARYOPHYLLACEAE
*Arenaria nevadensis Boiss. & Reuter
Arenaria provincialis Chater & Halliday
Dianthus cintranus Boiss. & Reuter
subsp. cintranus Boiss. & Reuter
Dianthus marizii (Samp.) Samp.Dianthus rupicola Biv.
*Gypsophila papillosa P. Porta
Herniaria algarvica ChaudriHerniaria berlengiana (Chaudhri) Franco
*Herniaria latifolia Lapeyr.
subsp. litardierei gamis
Herniaria maritima Link
Moehringia tommasinii Marches.Petrocoptis grandiflora Rothm.Petrocoptis montsicciana O. Bolos & Rivas Mart.Petrocoptis pseudoviscosa Fernandez CasasSilene cintrana Rothm.
*Silene hicesiae Brullo & Signorello
Silene hifacensis Rouy ex Willk.
*Silene holzmanii Heldr. ex Boiss.
Silene longicilia (Brot.) Otth.Silene mariana Pau
*Silene orphanidis Boiss.*Silene rothmaleri Pinto da Silva*Silene velutina Pourret ex Loisel.
CHENOPODIACEAE
*Bassia saxicola (Guss.) A. J. Scott
*Kochia saxicola Guss.*Salicornia veneta Pignatti & Lausi
CISTACEA
Cistus palhinhae Ingram
Halimium verticillatum (Brot.) Sennen
Helianthemum alypoides Losa & Rivas Goday1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 27
▼B
Helianthemum caput-felis Boiss.
*Tuberaria major (Willk.) Pinto da Silva & Roseira
COMPOSITAE
*Anthemis glaberrima (Rech. f.) Greuter
*Artemisia granatensis Boiss.
*Artemisia laciniata Willd.
*Artemisia pancicii (Janka) Ronn.
*Aster pyrenaeus Desf. ex DC.
*Aster sorrentinii (Tod) Lojac.
*Carduus myriacanthus Salzm. ex DC.
*Centaurea alba L.
subsp. heldreichii (Halacsy) Dostal
*Centaurea alba L.
subsp. princeps (Boiss. & Heldr.) Gugler
*Centaurea attica Nyman
subsp. megarensis (Halacsy & Hayek) Dostal
*Centaurea balearica J. D. Rodriguez
*Centaurea borjae Valdes-Berm. & Rivas Goday
*Centaurea citricolor Font Quer
Centaurea corymbosa Pourret
Centaurea gadorensis G. Bianca
*Centaurea horrida Badaro
*Centaurea kalambakensis Freyn & Sint.
Centaurea kartschiana Scop.
*Centaurea lactiflora Halacsy
Centaurea micrantha Hoffmanns. & Link
subsp. herminii (Rouy) Dostál
*Centaurea niederi Heldr.
*Centaurea peucedanifolia Boiss. & Orph.
*Centaurea pinnata Pau
Centaurea pulvinata (G. Bianca) G. Bianca
Centaurea rothmalerana (Arènes) Dostál
Centaurea vicentina Mariz
*Crepis crocifolia Boiss. & Heldr.
Crepis granatensis (Willk.) B. Bianca & M. Cueto
Erigeron frigidus Boiss. ex DC.
Hymenostemma pseudanthemis (Kunze) Willd.
*Jurinea cyanoides (L.) Reichenb.
*Jurinea fontqueri Cuatrec.
*Lamyropsis microcephala (Moris) Dittrich & Greuter
Leontodon microcephalus (Boiss. ex DC.) Boiss.
Leontodon boryi Boiss.
*Leontodon siculus (Guss.) Finch & Sell
Leuzea longifolia Hoffmanns. & Link
Ligularia sibirica (L.) Cass.
Santolina impressa Hoffmanns. & Link
Santolina semidentata Hoffmanns. & Link
*Senecio elodes Boiss. ex DC.
Senecio nevadensis Boiss. & Reuter
CONVOLVULACEAE
*Convolvulus argyrothamnus Greuter
*Convolvulus fernandesii Pinto da Silva & Teles
CRUCIFERAE
Alyssum pyrenaicum Lapeyr.
Arabis sadina (Samp.) P. Cout.
*Biscutella neustriaca Bonnet
Biscutella vincentina (Samp.) Rothm.
Boleum asperum (Pers.) Desvaux
Brassica glabrescens Poldini
Brassica insularis Moris
*Brassica macrocarpa Guss.
Coincya cintrana (P. Cout.) Pinto da Silva
*Coincya rupestris Rouy
*Coronopus navasii Pau
Diplotaxis ibicensis (Pau) Gomez-Campo
*Diplotaxis siettiana Maire
Diplotaxis vicentina (P. Cout.) Rothm.
Erucastrum palustre (Pirona) Vis.
*Iberis arbuscula Runemark
Iberis procumbens Lange
subsp. microcarpa Franco & Pinto da Silva
*Ionopsidium acaule (Desf.) Reichenb.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 28
▼A1
▼B
▼B
Ionopsidium savianum (Caruel) Ball ex Arcang.
Sisymbrium cavanillesianum Valdes & CastroviejoSisymbrium supinum L.
CYPERACEAE
*Carex panormitana Guss.
Eleocharis carniolica Koch
DIOSCOREACEAE
*Borderea chouardii (Gaussen) Heslot
DROSERACEAE
Aldrovanda vesiculosa L.
EUPHORBIACEAE
*Euphorbia margalidiana Kuhbier & Lewejohann
Euphorbia transtagana Boiss.
GENTIANACEAE
*Centaurium rigualii Esteve Chueca
*Centaurium somedanum Lainz
Gentiana ligustica R. de Vilm. & ChopinetGentianella angelica (Pugsley) E. F. Warburg
GERANIACEAE
*Erodium astragaloides Boiss. & Reuter
Erodium paularense Fernandez-Gonzalez & Izco
*Erodium rupicola Boiss.
GRAMINEAE
Avenula hackelii (Henriq.) Holub
Bromus grossus Desf. ex DC.Coleanthus subtilis (Tratt.) Seidl
Festuca brigantina (Markgr.-Dannenb.) Markgr.-Dannenb.
Festuca duriotagana Franco & R. AfonsoFestuca elegans Boiss.Festuca henriquesii Hack.Festuca sumilusitanica Franco & R. Afonso
Gaudinia hispanica Stace & Tutin
Holcus setiglumis Boiss. & Reuter
subsp. duriensis Pinto da Silva
Micropyropsis tuberosa Romero — Zarco & CabezudoPseudarrhenatherum pallens (Link) J. Holub
Puccinellia pungens (Pau) Paunero
*Stipa austroitalica Martinovsky*Stipa bavarica Martinovsky & H. Scholz
*Stipa styriaca Martinovsky
*Stipa veneta Moraldo
GROSSULARIACEAE
*Ribes sardum Martelli
HYPERICACEAE
*Hypericum aciferum (Greuter) N. K. B. Robson
JUNCACEAE
Juncus valvatus Link
LABIATAE
Dracocephalum austriacum L.
*Micromeria taygetea P. H. Davis
Nepeta dirphya (Boiss.) Heldr. ex Halacsy
*Nepeta sphaciotica P. H. Davis
Origanum dictamnus L.Sideritis incana
subsp. glauca (Cav.) Malagarriga
Sideritis javalambrensis Pau
Sideritis serrata Cav. ex Lag.Teucrium lepicephalum PauTeucrium turredanum Losa & Rivas Goday
*Thymus camphoratus Hoffmanns. & Link
Thymus carnosus Boiss.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 29
▼A1
▼B
▼B
*Thymus cephalotos L.
LEGUMINOSAE
Anthyllis hystrix Cardona, Contandr. & E. Sierra
*Astragalus algarbiensis Coss. ex Bunge
*Astragalus aquilanus Anzalone
Astragalus centralpinus Braun-Blanquet
*Astragalus maritimus Moris
Astragalus tremolsianus Pau
*Astragalus verrucosus Moris
*Cytisus aeolicus Guss. ex Lindl.
Genista dorycnifolia Font Quer
Genista holopetala (Fleischm. ex Koch) Baldacci
Melilotus segetalis (Brot.) Ser.
subsp. fallax Franco
*Ononis hackelii Lange
Trifolium saxatile All.
*Vicia bifoliolata J. D. Rodriguez
LENTIBULARIACEAE
Pinguicula nevadensis (Lindb.) Casper
LILIACEAE
Allium grosii Font Quer
*Androcymbium rechingeri Greuter
*Asphodelus bento-rainhae P. Silva
Hyacinthoides vicentina (Hoffmanns. & Link) Rothm.
*Muscari gussonei (Parl.) Tod.
LINACEAE
*Linum muelleri Moris
LYTHRACEAE
*Lythrum flexuosum Lag.
MALVACEAE
Kosteletzkya pentacarpos (L.) Ledeb.
NAJADACEAE
Najas flexilis (Willd.) Rostk. & W. L. Schmidt
ORCHIDACEAE
*Cephalanthera cucullata Boiss. & Heldr.
Cypripedium calceolus L.Liparis loeselii (L.) Rich.
*Ophrys lunulata Parl.
PAEONIACEAE
Paeonia cambessedesii (Willk.) Willk.
Paeonia parnassica Tzanoudakis
Paeonia clusii F. C. Stern
subsp. rhodia (Stearn) Tzanoudakis
PALMAE
Phoenix theophrasti Greuter
PLANTAGINACEAE
Plantago algarbiensis Samp.
Plantago almogravensis Franco
PLUMBAGINACEAE
Armeria berlengensis Daveau
*Armeria helodes Martini & Pold
Armeria negleta Girard
Armeria pseudarmeria (Murray) Mansfeld
*Armeria rouyana Daveau
Armeria soleirolii (Duby) Godron
Armeria velutina Welv. ex Boiss. & Reuter
Limonium dodartii (Girard) O. Kuntze
subsp. lusitanicum (Daveau) Franco
*Limonium insulare (Beg. & Landi) Arrig. & Diana
Limonium lanceolatum (Hoffmanns. & Link) Franco
Limonium multiflorum Erben1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 30
▼B
*Limonium pseudolaetum Arrig. & Diana
*Limonium strictissimum (Salzmann) Arrig.
POLYGONACEAE
Polygonum praelongum Coode & Cullen
Rumex rupestris Le Gall
PRIMULACEAE
Androsace mathildae Levier
Androsace pyrenaica Lam.
*Primula apennina Widmer
Primula palinuri Petagna
Soldanella villosa Darracq.
RANUNCULACEAE
*Aconitum corsicum Gayer
Adonis distorta Ten.
Aquilegia bertolonii Schott
Aquilegia kitaibelii Schott
*Aquilegia pyrenaica D. C.
subsp. cazorlensis (Heywood) Galiano
*Consolida samia P. H. Davis
Pulsatilla patens (L.) Miller
*Ranunculus weyleri Mares
RESEDACEAE
*Reseda decursiva Forssk.
ROSACEAE
Potentilla delphinensis Gren. & Godron
RUBIACEAE
*Galium litorale Guss.
*Galium viridiflorum Boiss. & Reuter
SALICACEAE
Salix salvifolia Brot.
subsp. australis Franco
SANTALACEAE
Thesium ebracteatum Hayne
SAXIFRAGACEAE
Saxifraga berica (Beguinot) D. A. Webb
Saxifraga florulenta MorettiSaxifraga hirculus L.
Saxifraga tombeanensis Boiss. ex Engl.
SCROPHULARIACEAE
Antirrhinum charidemi Lange
Chaenorrhinum serpyllifolium (Lange) Lange
subsp. lusitanicum R. Fernandes
*Euphrasia genargentea (Feoli) Diana
Euphrasia marchesettii Wettst. ex Marches.
Linaria algarviana Chav.
Linaria coutinhoi Valdés
*Linaria ficalhoana Rouy
Linaria flava (Poiret) Desf.
*Linaria hellenica Turrill
*Linaria ricardoi Cout.
*Linaria tursica B. Valdes & Cabezudo
Linaria tonzigii LonaOdontites granatensis Boiss.
Verbascum litigiosum Samp.
Veronica micrantha Hoffmanns. & Link
*Veronica oetaea L.-A. Gustavson
SELAGINACEAE
*Globularia stygia Orph. ex Boiss.
SOLANACEAE
*Atropa baetica Willk.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 31
▼B
THYMELAEACEAE
Daphne petraea Leybold
*Daphne rodriguezii Texidor
ULMACEAE
Zelkova abelicea (Lam.) Boiss.
UMBELLIFERAE
*Angelica heterocarpa Lloyd
Angelica palustris (Besser) Hoffm.
*Apium bermejoi Llorens
Apium repens (Jacq.) Lag.
Athamanta cortiana Ferrarini
*Bupleurum capillare Boiss. & Heldr.
*Bupleurum kakiskalae Greuter
Eryngium alpinum L.
*Eryngium viviparum Gay
*Laserpitium longiradium Boiss.
*Naufraga balearica Constans & Cannon
*Oenanthe conioides Lange
Petagnia saniculifolia Guss.
Rouya polygama (Desf.) Coincy
*Seseli intricatum Boiss.
Thorella verticillatinundata (Thore) Brig.
VALERIANACEAE
Centranthus trinervis (Viv.) Beguinot
VIOLACEAE
*Viola hispida Lam.
Viola jaubertiana Mares & Vigineix
Lavere planter
BRYOPHYTA
Bruchia vogesiaca Schwaegr. (o)
*Bryoerythrophyllum machadoanum (Sergio) M. Hill (o)
Buxbaumia viridis (Moug. ex Lam. & DC.) Brid. ex Moug. & Nestl. (o)
Dichelyma capillaceum (With.) Myr. (o)
Dicranum viride (Sull. & Lesq.) Lindb. (o)
Distichophyllum carinatum Dix. & Nich. (o)
Drepanocladus vernicosus (Mitt.) Warnst. (o)
Jungermannia handelii (Schiffn.) Amak. (o)
Mannia triandra (Scop.) Grolle (o)
*Marsupella profunda Lindb. (o)
Meesia longiseta Hedw. (o)
Nothothylas orbicularis (Schwein.) Sull. (o)
Orthotrichum rogeri Brid. (o)
Petalophyllum ralfsii Nees & Goot. ex Lehm. (o)
Riccia breidleri Jur. ex Steph. (o)
Riella helicophylla (Mont.) Hook. (o)
Scapania massolongi (K. Muell.) K. Muell. (o)
Sphagnum pylaisii Brid. (o)
Tayloria rudolphiana (Gasrov) B. & G. (o)
ARTER, DER ER ENDEMISKE FOR MAKARONESIEN (DE CANARISKE
ØER, MADEIRA OG AZORERNE)
PTERIDOPHYTA
HYMENOPHYLLACEAE
Hymenophyllum maderensis Gibby & Lovis
DRYOPTERIDACEAE
*Polystichum drepanum (Sw.) C. Presl.
ISOETACEAE
Isoetes azorica Durieu & Paiva
MARSILIACEAE
*Marsilea azorica Launert & Paiva1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 32
▼B
ANGIDSPERMAE
ASCLEPIADACEAE
Caralluma burchardii N. E. Brown
*Ceropegia chrysantha Svent.
BORAGINACEAE
Echium candicans L. fil.
*Echium gentianoides Webb & Coincy
Myosotis azorica H. C. Watson
Myosotis maritima Hochst. in Seub.
CAMPANULACEAE
*Azorina vidalii (H. C. Watson) Feer
Musschia aurea (L. f.) DC.
*Musschia wollastonii Lowe
CAPRIFOLIACEAE
*Sambucus palmensis Link
CARYOPHYLLACEAE
Spergularia azorica (Kindb.) Lebel
CELASTRACEAE
Maytenus umbellata (R. Br.) Mabb.
CHENOPODIACEAE
Beta patula Ait.
CISTACEAE
Cistus chinamadensis Banares & Romero
*Helianthemum bystropogophyllum Svent.
COMPOSITAE
Andryala crithmifolia Ait.
*Argyranthemum lidii Humphries
Argyranthemum thalassophylum (Svent.) Hump.
Argyranthemum winterii (Svent.) Humphries
*Atractylis arbuscula Svent. & Michaelis
Atractylis preauxiana Schultz.
Calendula maderensis DC.
Cheirolophus duranii (Burchard) HolubCheirolophus ghomerytus (Svent.) Holub
Cheirolophus junonianus (Svent.) Holub
Cheirolophus massonianus (Lowe) Hansen
Cirsium latifolium Lowe
Helichrysum gossypinum Webb
Helichrysum oligocephala (Svent. & Bzamw.)
*Lactuca watsoniana Trel.
*Onopordum nogalesii Svent.
*Onopordum carduelinum Bolle
*Pericallis hadrosoma Svent.
Phagnalon benettii LoweStemmacantha cynaroides (Chr. Son. in Buch) Ditt
Sventenia bupleuroides Font Quer
*Tanacetum ptarmiciflorum Webb & Berth
CONVOLVULACEAE
*Convolvulus caput-medusae Lowe
*Convolvulus lopez-socasii Svent.*Convolvulus massonii A. Dietr.
CRASSULACEAE
Aeonium gomeraense Praeger
Aeonium saundersii Bolle
Aichryson dumosum (Lowe) Praeg.
Monanthes wildpretii Banares & ScholzSedum brissemoretii Raymond-Hamet
CRUCIFERAE
*Crambe arborea Webb ex Christ
Crambe laevigata DC. ex Christ
*Crambe sventenii R. Petters ex Bramwell & Sund.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 33
▼B
*Parolinia schizogynoides Svent.
Sinapidendron rupestre (Ait.) Lowe
CYPERACEAE
Carex malato-belizii Raymond
DIPSACACEAE
Scabiosa nitens Roemer & J. A. Schultes
ERICACEAE
Erica scoparia L.
subsp. azorica (Hochst.) D. A. Webb
EUPHORBIACEAE
*Euphorbia handiensis Burchard
Euphorbia lambii Svent.Euphorbia stygiana H. C. Watson
GERANIACEAE
*Geranium maderense P. F. Yeo
GRAMINEAE
Deschampsia maderensis (Haeck. & Born.)
Phalaris maderensis (Menezes) Menezes
LABIATAE
*Sideritis cystosiphon Svent.
*Sideritis discolor (Webb ex de Noe) Bolle
Sideritis infernalis Bolle
Sideritis marmorea Bolle
Teucrium abutiloides L'Hér
Teucrium betonicum L'Hér
LEGUMINOSAE
*Anagyris latifolia Brouss. ex Willd.
Anthyllis lemanniana Lowe
*Dorycnium spectabile Webb & Berthel*Lotus azoricus P. W. Ball
Lotus callis-viridis D. Bramwell & D. H. Davis
*Lotus kunkelii (E. Chueca) D. Bramwell & al.
*Teline rosmarinifolia Webb & Berthel.
*Teline salsoloides Arco & Acebes.
Vicia dennesiana H. C. Watson
LILIACEAE
*Androcymbium psammophilum Svent.
Scilla maderensis MenezesSemele maderensis Costa
LORANTHACEAE
Arceuthobium azoricum Wiens & Hawksw
MYRICACEAE
*Myrica rivas-martinezii Santos.
OLEACEAE
Jasminum azoricum L.
Picconia azorica (Tutin) Knobl.
ORCHIDACEAE
Goodyera macrophylla Lowe
PITTOSPORACEAE
*Pittosporum coriaceum Dryand. ex Ait.
PLANTAGINACEAE
Plantago malato-belizii Lawalree
PLUMBAGINACEAE
*Limonium arborescens (Brouss.) Kuntze
Limonium dendroides Svent.
*Limonium spectabile (Svent.) Kunkel & Sunding1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 34
▼B
*Limonium sventenii Santos & Fernandez Galvan
POLYGONACEAE
Rumex azoricus Rech. fil.
RHAMNACEAE
Frangula azorica Tutin
ROSACEAE
*Bencomia brachystachya Svent.
Bencomia sphaerocarpa Svent.
*Chamaemeles coriacea Lindl.
Dendriopterium pulidoi Svent.
Marcetella maderensis (Born.) Svent.
Prunus lusitanica L.
subsp. azorica (Mouillef.) Franco
Sorbus maderensis (Lowe) Docle
SANTALACEAE
Kunkeliella subsucculenta Kammer
SCROPHULARIACEAE
*Euphrasia azorica Wats
Euphrasia grandiflora Hochst. ex Seub.
*Isoplexis chalcantha Svent. & O'Shanahan
Isoplexis isabelliana (Webb & Berthel.) Masferrer
Odontites holliana (Lowe) Benth.
Sibthorpia peregrina L.
SELAGINACEAE
*Globularia ascanii D. Bramwell & Kunkel
*Globularia sarcophylla Svent.
SOLANACEAE
*Solanum lidii Sunding
UMBELLIFERAE
Ammi trifoliatum (H. C. Watson) Trelease
Bupleurum handiense (Bolle) Kunkel
Chaerophyllum azoricum Trelease
Ferula latipinna Santos
Melanoselinum decipiens (Schrader & Wendl.) Hoffm.
Monizia edulis Lowe
Oenanthe divaricata (R. Br.) Mabb.
Sanicula azorica Guthnickex Seub.
VIOLACEAE
Viola paradoxa Lowe
Lavere planter
BRYOPHYTA
*Echinodium spinosum (Mitt.) Jur. (o)
*Thamnobryum fernandesii Sergio (o)1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 35
▼B
BILAG III
KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF DE LOKALITETER, DER KAN
UDPEGES SOM LOKALITETER AF FÆLLESSKABSBETYDNING OG
SOM SÆRLIGE BEVARINGSOMRÅDER
ETAPE 1: National vurdering af lokaliteternes relative betydning for hver
naturtype i bilag I og hver art i bilag II (herunder prioriterede
naturtyper og prioriterede arter)
A.Kriterier for vurdering af lokaliteten for en given naturtype i bilag I
a) Den pågældende naturtypes repræsentativitet på lokaliteten.
b) Den del af lokaliteten, der er dækket af den pågældende naturtype i
forhold til det samlede areal, der er dækket af denne naturtype på det
nationale område.
c) Bevaringsgraden af og retableringsmuligheden for den pågældende natur-
types struktur og funktioner.
d) Global vurdering af lokalitetens værdi for bevaringen af den pågældende
naturtype.
B.Kriterier for vurdering af lokaliteten for en given art i bilag II
a) Størrelse og tæthed af den bestand af arten, der findes på lokaliteten, i
forhold til de bestande, der findes på det nationale område.
b) Bevaringsgraden af og retableringsmuligheden for de levestedselementer,
der er vigtige for den pågældende art.
c) Isolationsgrad af den bestand, der findes på lokaliteten, i forhold til artens
naturlige udbredelsesområde.
d) Samlet vurdering af lokalitetens værdi for bevaringen af den pågældende
art.
C. Efter disse kriterier klassificerer medlemsstaterne de lokaliteter, som de
foreslår til den nationale liste, som lokaliteter, der kan udpeges som lokali-
teter af fællesskabsbetydning, efter deres relative værdi for bevaringen af
hver naturtype i bilag I eller hver art i bilag II.
D. Denne liste viser de lokaliteter, hvor de prioriterede naturtyper og priorite-
rede arter, som medlemsstaterne har udvalgt efter kriterierne i A og B,
findes.
ETAPE 2: Vurdering af betydningen for Fællesskabet af de lokaliteter, der
er opført på de nationale lister.
1. Samtlige af medlemsstaterne i etape 1 udpegede lokaliteter, hvor der findes
prioriterede naturtyper og/eller prioriterede arter, betragtes som lokaliteter af
fællesskabsbetydning.
2. Ved vurderingen af betydningen for Fællesskabet af de øvrige lokaliteter på
de nationale lister, dvs. af, hvorvidt de bidrager til at opretholde eller genop-
rette en gunstig bevaringsstatus for en naturtype i bilag I eller en art i bilag II
og/eller til sammenhængen i Natura 2000, tages der hensyn til følgende krite-
rier:
a) lokalitetens relative værdi på nationalt plan
b) lokalitetens geografiske placering i forhold til migrationsvejene for arter i
bilag II samt til dens eventuelle tilhørsforhold til et sammenhængende
økosystem, der er beliggende på begge sider af en eller flere af Fællesska-
bets indre grænser.
c) lokalitetens samlede areal
d) antallet af naturtyper i bilag I og arter i bilag II, der findes på lokaliteten
e) lokalitetens samlede økologiske værdi for de pågældende biogeografiske
områder og/eller for hele det i artikel 2 nævnte område både for så vidt
angår det karakteristiske eller unikke aspekt af elementerne heri og deres
sammensætning.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 36
▼B
BILAG IV
DYRE- OG PLANTEARTER AF FÆLLESSKABSBETYDNING, DER
KRÆVER STRENG BESKYTTELSE
De arter, der er opført i dette bilag, er angivet enten:
— ved den pågældende arts eller underarts navn, eller
— ved samtlige arter tilhørende en højere systematiskenhed (taxon) eller en
nærmere angivet del af denne.
Forkortelsen »spp.« efter navnet på en familie eller slægt henviser til samtlige
arter tilhørende denne familie eller slægt.
a)DYR
HVIRVELDYR
PATTEDYR
MAMMIFERESINSECTIVORA
Erinaceidae
Erinaceus algirus
Soricidae
Crocidura canariensis
Talpidae
Galemys pyrenaicus
MICROCHIROPTERA
Alle arter
RODENTIA
Gliridae
Alle arter undtagen Glis glis og Eliomys quercinus
Sciuridae
Citellus citellus
Pteromys volans (Sciuopterus russicus)Sciurus anomalus
Castoridae
Castor fiber ►
A1(undtagen de finske og svenske populationer) ◄
Cricetidae
Cricetus cricetus
Microtidae
Microtus cabrerae
Microtus oeconomus arenicola
Microtus oeconomus mehelyi
Zapodidae
Sicista betulina
Hystricidae
Hystrix cristata
CARNIVORA
Canidae
Canis lupus (spanske populationer, kun populationerne nord for Duero;
græske populationer, kun populationerne nord for 39. breddegrad)
►A1(undtagen de finske populationer i rensdyrforvaltningsområdet1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 37
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
som defineret i paragraf 2 i den finske lov nr. 848/90 af 14. september
1990 om rensdyrforvaltning) ◄
Alopex lagopus
Ursidae
Ursus arctos
Mustelidae
Lutra lutra
Mustela lutreola
Felidae
Felis silvestris
Lynx lynxLynx pardina
Phocidae
Monachus monachus
Phoca hispida saimensis
ARTIODACTYLA
Cervidae
Cervus elaphus corsicanus
Bovidae
Capra aegagrus (naturlige populationer)
Capra pyrenaica pyrenaica
Ovis ammon musimon (naturlige populationer — Korsika og Sardinien)Rupicapra rupicapra balcanicaRupicapra ornata
CETACEA
Alle arter
KRYBDYRTESTUDINATA
Testudinidae
Testudo hermanni
Testudo graecaTestudo marginata
Cheloniidae
Caretta caretta
Chelonia mydas
Lepidochelys kempiiEretmochelys imbricata
Dermochelyidae
Dermochelys coriacea
Emydidae
Emys orbicularis
Mauremys caspicaMauremys leprosa
SAURIA
Lacertidae
Algyroides fitzingeri
Algyroides marchiAlgyroides moreoticus
Algyroides nigropunctatus
Lacerta agilisLacerta bedriagaeLacerta danfordiLacerta dugesiLacerta graeca1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 38
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
Lacerta horvathi
Lacerta monticolaLacerta schreiberiLacerta trilineata
Lacerta viridis
Lacerta vivipara pannonica
Gallotia atlantica
Gallotia gallotiGallotia galloti insulanagaeGallotia simonyi
Gallotia stehlini
Ophisops elegansPodarcis erhardiiPodarcis filfolensis
Podarcis hispanica atrata
Podarcis lilfordiPodarcis melisellensisPodarcis milensis
Podarcis muralis
Podarcis peloponnesiacaPodarcis pityusensisPodarcis sicula
Podarcis taurica
Podarcis tiliguertaPodarcis wagleriana
Scincidae
Ablepharus kitaibelli
Chalcides bedriagaiChalcides occidentalis
Chalcides ocellatus
Chalcides sexlineatusChalcides viridianusOphiomorus punctatissimus
Gekkonidae
Cyrtopodion kotschyi
Phyllodactylus europaeus
Tarentola angustimentalis
Tarentola boettgeriTarentola delalandiiTarentola gomerensis
Agamidae
Stellio stellio
Chamaeleontidae
Chamaeleo chamaeleon
Anguidae
Ophisaurus apodus
OPHIDIA
Colubridae
Coluber caspius
Coluber hippocrepis
Coluber jugularis
Coluber laurentiColuber najadumColuber nummifer
Coluber viridiflavus
Coronella austriacaEirenis modestaElaphe longissimaElaphe quatuorlineata
Elaphe situla
Natrix natrix cettiNatrix natrix corsaNatrix tessellata
Telescopus falax1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 39
▼A1
▼B
▼B
Viperidae
Vipera ammodytes
Vipera schweizeriVipera seoanni (undtagen de spanske populationer)
Vipera ursinii
Vipera xanthina
Boidae
Eryx jaculus
PADDERCAUDATA
Salamandridae
Chioglossa lusitanica
Euproctus asper
Euproctus montanus
Euproctus platycephalusSalamandra atraSalamandra auroraeSalamandra lanzai
Salamandra luschani
Salamandrina terdigitataTriturus carnifexTriturus cristatus
Triturus italicus
Triturus kareliniiTriturus marmoratus
Proteidae
Proteus anguinus
Plethodontidae
Speleomantes ambrosii
Speleomantes flavus
Speleomantes geneiSpeleomantes imperialisSpeleomantes italicus
Speleomantes supramontes
ANURA
Discoglossidae
Bombina bombina
Bombina variegataDiscoglossus galganoiDiscoglossus jeanneae
Discoglossus montalentii
Discoglossus pictusDiscoglossus sardusAlytes cisternasiiAlytes muletensis
Alytes obstetricans
Ranidae
Rana arvalis
Rana dalmatina
Rana graecaRana ibericaRana italicaRana latastei
Rana lessonae
Pelobatidae
Pelobates cultripes
Pelobates fuscus
Pelobates syriacus
Bufonidae
Bufo calamita
Bufo viridis
Hylidae
Hyla arborea1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 40
▼B
Hyla meridionalis
Hyla sarda
FISK
ACIPENSERIFORMES
Acipenseridae
Acipenser naccarii
Acipenser sturio
ATHERINIFORMES
Cyprinodontidae
Valencia hispanica
CYPRINIFORMES
Cyprinidae
Anaecypris hispanica
PERCIFORMES
Percidae
Zingel asper
SALMONIFORMES
Coregonidae
Coregonus oxyrhynchus (opstigende populationer i visse områder af
Nordsøen) ►A1(undtagen de finske populationer) ◄
HVIRVELLØSE DYR
LEDDYR
INSECTA
Coleoptera
Buprestis splendens
Carabus olympiae
Cerambyx cerdo
Cucujus cinnaberinus
Dytiscus latissimus
Graphoderus bilineatus
Osmoderma eremitaRosalia alpina
Lepidoptera
Apatura metis
Coenonympha hero
Coenonympha oedippus
Erebia calcaria
Erebia christi
Erebia sudetica
Eriogaster catax
Fabriciana elisa
Hypodryas maturna
Hyles hippophaes
Lopinga achine
Lycaena dispar
Maculinea arion
Maculinea nausithous
Maculinea teleius
Melanagria arge
Papilio alexanor
Papilio hospiton
Parnassius apollo
Parnassius mnemosynePlebicula golgus
Proserpinus proserpina
Zerynthia polyxena
Mantodea
Apteromantis aptera1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 41
▼B
Odonata
Aeshna viridis
Cordulegaster trinacriae
Gomphus graslinii
Leucorrhina albifronsLeucorrhina caudalisLeucorrhina pectoralis
Lindenia tetraphylla
Macromia splendensOphiogomphus ceciliaOxygastra curtisii
Stylurus flavipes
Sympecma braueri
Orthoptera
Baetica ustulata
Saga pedo
ARACHNIDA
Araneae
Macrothele calpeiana
BLØDDYR
GASTROPODA
Prosobranchia
Patella feruginea
Theodoxus prevostianus
Stylommatophora
Caseolus calculus
Caseolus commixta
Caseolus sphaerula
Discula leacockianaDiscula tabellata
Discula testudinalis
Discula turriculaDiscus defloratusDiscus guerinianus
Elona quimperiana
Geomalacus maculosusGeomitra monizianaHelix subplicata
Leiostyla abbreviata
Leiostyla cassidaLeiostyla corneocostataLeiostyla gibba
Leiostyla lamellosa
BIVALVIA
Anisomyaria
Lithophaga lithophaga
Pinna nobilis
Unionoida
Margaritifera auricularia
Unio crassus
ECHINODERMATA
Echinoidea
Centrostephanus longispinus1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 42
▼A1
▼B
▼B
b)PLANTER
Bilag IV b) indeholder alle plantearter opført i bilag II b)(1) plus nedenstående
arter
PTERIDOPHYTA
ASPLENIACEAE
Asplenium hemionitis L.
ANGIOSPERMAE
AGAVACEAE
Dracaena draco (L.) L.
AMARYLLIDACEAE
Narcissus longispathus Pugsley
Narcissus triandrus L.
BERBERIDACEAE
Berberis maderensis Lowe
CAMPANULACEAE
Campanula morettiana Reichenb.
Physoplexis comosa (L.) Schur.
CARYOPHYLLACEAE
Moehringia fontqueri Pau
COMPOSITAE
Argyranthemum pinnatifidum (L.f.) Lowe
subsp. succulentum (Lowe) C. J. Humphries
Helichrysum sibthorpii Rouy
Picris willkommii (Schultz Bip.) Nyman
Santolina elegans Boiss. ex DC.
Senecio caespitosus Brot.Senecio lagascanus DC.
subsp. lusitanicus (P. Cout.) Pinto da Silva
Wagenitzia lancifolia (Sieber ex Sprengel) Dostal
CRUCIFERAE
Murbeckiella sousae Rothm.
EUPHORBIACEAE
Euphorbia nevadensis Boiss. & Reuter
GESNERIACEAE
Jankaea heldreichii (Boiss.) Boiss.
Ramonda serbica Pancic
IRIDACEAE
Crocus etruscus Parl.
Iris boissieri Henriq.
Iris marisca Ricci & Colasante
LABIATAE
Rosmarinus tomentosus Huber-Morath & Maire
Teucrium charidemi Sandwith
Thymus capitellatus Hoffmanns. & LinkThymus villosus L.
subsp. villosus L.
LILIACEAE
Androcymbium europeum (Lange) K. Richter
Bellevalia hackelli Freyn
Colchicum corsicum Baker
Colchicum cousturieri Greuter
Fritillaria conica Rix
Fritillaria drenovskii Dogen & Stoy.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 43
(1) Undtagen bryophytes i bilag II b).
▼B
Fritillaria gussichiae (Degen & Doerfler) Rix
Fritillaria obliqua Ker-Gawl.
Fritillaria rhodocanakis Orph. ex Baker
Ornithogalum reverchonii Degen & Herv.-Bass.
Scilla beirana Samp.
Scilla odorata Link
ORCHIDACEAE
Ophrys argolica Fleischm.
Orchis scopulorum Simsmerh.
Spiranthes aestivalis (Poiret) L. C. M. Richard
PRIMULACEAE
Androsace cylindrica DC.
Primula glaucescens Moretti
Primula spectabilis Tratt.
RANUNCULACEAE
Aquilegia alpina L.
SAPOTACEAE
Sideroxylon marmulano Banks ex Lowe
SAXIFRAGACEAE
Saxifraga cintrana Kuzinsky ex Willk.
Saxifraga portosanctana Boiss.
Saxifraga presolanensis Engl.
Saxifraga valdensis DC.
Saxifraga vayredana Luizet
SCROPHULARIACEAE
Antirrhinum lopesianum Rothm.
Lindernia procumbens (Krocker) Philcox
SOLANACEAE
Mandragora officinarum L.
THYMELAEACEAE
Thymelaea broterana P. Cout.
UMBELLIFERAE
Bunium brevifolium Lowe
VIOLACEAE
Viola athois W. Becker
Viola cazorlensis Gandoger
Viola delphinantha Boiss.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 44
▼B
BILAG V
DYRE- OG PLANTEARTER AF FÆLLESSKABSBETYDNING, HVIS
INDSAMLING I NATUREN OG UDNYTTELSE VIL KUNNE BLIVE
GENSTAND FOR FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER
De arter, der er anført i dette bilag, er angivet enten:
— ved den pågældende arts eller underarts navn, eller
— ved samtlige arter tilhørende en højere systematiskenhed (taxon) eller en
nærmere angivet del af denne.
Forkortelsen »spp.« efter navnet på en familie eller slægt henviser til samtlige
arter tilhørende denne familie eller slægt.
a)DYR
HVIRVELDYR
PATTEDYR
RODENTIA
Castoridae
Castor fiber (finske, og svenske populationer)
CARNIVORA
Canidae
Canis aureus
Canis lupus ►A1(finske populationer i rensdyrforvaltningsområdet
som defineret i paragraf 2 i den finske lov nr. 848/90 af 14. september
1990 om rensdyrforvaltning) ◄(spanske populationer nord for Duero
og græske populationer nord for 39. breddegrad)
Mustelidae
Martes martes
Mustela putorius
Phocidae
Alle arter, der ikke er opført i bilag IV
Viverridae
Genetta genetta
Herpestes ichneumon
DUPLICIDENTATA
Leporidae
Lepus timidus
ARTIODACTYLA
Bovidae
Capra ibex
Capra pyrenaica (undtagen Capra pyrenaica pyrenaica)
Rupicapra rupicapra (undtagen Rupicapra rupicapra balcanica)
PADDER
ANURA
Ranidae
Rana esculenta
Rana pereziRana ridibunda
Rana temporaria1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 45
▼A1
▼B
▼B
FISK
PETROMYZONIFORMES
Petromyzonidae
Lampetra fluviatilis
Lethenteron zanandrai
ACIPENSERIFORMES
Acipenseridae
Alle arter, der ikke er opført i bilag IV
SALMONIFORMES
Salmonidae
Thymallus thymallus
Coregonus spp. (undtagen Coregonus oxyrhynchus — opstigende popu-
lationer i visse områder af Nordsøen)
Hucho hucho
Salmo salar (kun i ferskvand)
Cyprinidae
Aspius aspius
Barbus spp.
Rutilus friesii meidingeri
Rutilus pigus virgo
PERCIFORMES
Percidae
Gymnocephalus schraetzer
Zingel zingel
CLUPEIFORMES
Clupeidae
Alosa spp.
SILURIFORMES
Siluridae
Silurus aristotelis
HVIRVELLØSE DYR
COELENTERATA
CNIDARIA
Corallium rubrum
MOLLUSCA
GASTROPODA — STYLOMMATOPHORA
Helicidae
Helix pomatia
BIVALVIA — UNIONOIDA
Margaritiferidae
Margaritifera margaritifera
Unionidae
Microcondylaea compressa
Unio elongatulus1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 46
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
ANNELIDA
HIRUDINOIDEA — ARHYNCHOBDELLAE
Hirudinidae
Hirudo medicinalis
ARTHROPODA
CRUSTACEA — DECAPODA
Astacidae
Astacus astacus
Austropotamobius pallipesAustropotamobius torrentium
Scyllaridae
Scyllarides latus
INSECTA — LEPIDOPTERA
Saturniidae
Graellsia isabellae
b)PLANTER
ALGAE
RHODOPHYTA
CORALLINACEAE
Lithothamnium coralloides Crouan frat.
Phymatholithon calcareum (Poll.) Adey & McKibbin
LICHENES
CLADONIACEAE
Cladonia L. subgenus Cladina (Nyl.) Vain.
BRYOPHYTA
MUSCI
LEUCOBRYACEAE
Leucobryum glaucum (Hedw.) Ångstr.
SPHAGNACEAE
Sphagnum L. spp. (undtagen Sphagnum pylasii Brid.)
PTERIDOPHYTA
Lycopodium spp.
ANGIOSPERMAE
AMARYLLIDACEAE
Galanthus nivalis L.
Narcissus bulbocodium L.
Narcissus juncifolius Lagasca
COMPOSITAE
Arnica montana L.
Artemisia eriantha TenArtemisia genipi WeberDoronicum plantagineum L.
subsp. tournefortii (Rouy) P. Cout.
CRUCIFERAE
Alyssum pintadasilvae Dudley.
Malcolmia lacera (L.) DC.
subsp. graccilima (Samp.) Franco
Murbeckiella pinnatifida (Lam.) Rothm.
subsp. herminii (Rivas-Martinez) Greuter & Burdet1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 47
▼B
GENTIANACEAE
Gentiana lutea L.
IRIDACEAE
Iris lusitanica Ker-Gawler
LABIATAE
Teucrium salviastrum Schreber
subsp. salviastrum Schreber
LEGUMINOSAE
Anthyllis lusitanica Cullen & Pinto da Silva
Dorycnium pentaphyllum Scop.
subsp. transmontana Franco
Ulex densus Welw. ex Webb.
LILIACEAE
Lilium rubrum Lmk
Ruscus aculeatus L.
PLUMBAGINACEAE
Armeria sampaoi (Bernis) Nieto Feliner
ROSACEAE
Rubus genevieri Boreau
subsp. herminii (Samp.) P. Cout.
SCROPHULARIACEAE
Anarrhinum longipedicelatum R. Fernandes
Euphrasia mendonçae Samp.
Scrophularia grandiflora DC.
subsp. grandiflora DC.
Scrophularia berminii Hoffmanns & Link
Scrophularia sublyrata Brot.
COMPOSITAE
Leuzea rhaponticoides Graells1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 48
▼B
BILAG VI
FORBUDTE MIDLER OG METODER TIL INDFANGNING OG DRAB
SAMT FORBUDTE TRANSPORTFORMER
a)Ikke-selektive midler
PATTEDYR
— levende lokkedyr, som er blinde eller lemlæstede
— båndoptagere
— elektriske og elektroniske apparater, som kan dræbe eller lamme
— kunstigt lys— spejle og lignende blændende anordninger— anordninger til belysning af målet— sigteanordning til skydning om natten, med elektronisk billedforstærker
eller billedkonverter
— sprængstoffer
— net, der i princippet eller efter brugsbetingelserne ikke er selektive— fælder, der i princippet eller efter brugsbetingelserne ikke er selektive— armbrøster— gift og madding indeholdende gift eller bedøvende midler— gasning eller udrygning— halv- eller helautomatiske våben, hvis magasin kan rumme mere end to
patroner.
FISK
— gift
— sprængstoffer.
b)Transportformer
— flyvemaskiner
— motorkøretøjer i bevægelse.1992L0043 — DA — 01.01.1995 — 001.001 — 49