Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
"B KOMMISSIONENS "C1 BESLUTNING 3Nr. 283/2000/EKSF
af 4. februar 2000
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret
stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun
varmtvalsede, med oprindelse i Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika, Taiwan og Forbundsrepublikken
Jugoslavien, om godtagelse af tilsagn afgivet af visse eksporterende producenter og om afslutning af
proceduren vedrørende importen af varer med oprindelse i Iran
(EFT L 31 af 5.2.2000, s. 15)
Ændret ved:
Tidende
nr. Side dato
"M1 Kommissionens beslutning nr. 2009/2000/EKSF af 22. september 2000 L 240 12 23.9.2000
Berigtiget ved:
"C1 Berigtigelse, EFT L 108 af 5.5.2000, s. 37 (283/2000/EKSF)
"C2 Berigtigelse, EFT L 119 af 20.5.2000, s. 39 (283/2000/EKSF)2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 1
KOMMISSIONENS "C1 BESLUTNING 3Nr. 283/2000/EKSF
af 4. februar 2000
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse
fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og
derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun
varmtvalsede, med oprindelse i Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika,
Taiwan og Forbundsrepublikken Jugoslavien, om godtagelse af tilsagn
afgivet af visse eksporterende producenter og om afslutning af pro-
ceduren vedrørende importen af varer med oprindelse i Iran
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og
Stålfællesskab,
under henvisning til Kommissionens beslutning nr. 2277/96/EKSF af 28.
november 1996 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er
medlemmer af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (1), ændret ved
Kommissionens beslutning nr. 1000/1999/EKSF (2), særlig artikel 8 og 9,
efter høring af Det Rådgivende Udvalg, ogud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1.Indledning
(1) Den 7. januar 1999 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (i det
følgende benævnt »meddelelsen om indledning af en procedure«) i De
Europæiske Fællesskabers Tidende (
3) om indledning af en antidum-
pingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse fladval-
sede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover,ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kunvarmtvalsede, med oprindelse i Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika,
Taiwan og Forbundsrepublikken Jugoslavien (i det følgende benævnt
»Jugoslavien«).
(2) Proceduren indledtes som følge af en klage indgivet af Eurofer på
vegne af EF-producenter, der tegner sig for en væsentlig del af densamlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare som
omhandlet i artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i Kommissionens
beslutning nr. 2277/96/EKSF (i det følgende benævnt »grundbeslut-ningen«). Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i
forbindelse med den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade
som følge heraf, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til atbegrunde indledningen af en procedure.
2.Undersøgelse
(3) Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i
eksportlandene (i det følgende benævnt »eksporterende producenter«)og importører såvel som deres repræsentative sammenslutninger, som
den vidste var berørt af sagen, repræsentanterne for eksportlandene og
de klagende EF-producenter om indledningen af proceduren. Kommis-sionen sendte spørgeskemaer til alle disse parter og til dem, der gav sigtil kende inden for den fastsatte frist i meddelelsen om indledning af en
procedure. I overensstemmelse med artikel 6, stk. 5, i grundbeslut-
ningen gav Kommissionen også de direkte berørte parter lejlighed til attilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blivehørt.
(4) Flere eksporterende producenter, klagende EF-producenter og impor-
tører forelagde skriftlige redegørelser.!B
(1) EFT L 308 af 29.11.1996, s. 11.
(2) EFT L 122 af 12.5.1999, s. 35.
(3) EFT C 4 af 7.1.1999, s. 3.2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 2
Alle interesserede parter, som anmodede om at blive hørt inden for den
fastsatte frist, og som godtgjorde, at de sandsynligvis ville blive berørtaf resultatet af proceduren, og at der var særlige grunde til, at de burdehøres, blev indrømmet en høring.
(5) Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og
betragtninger på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale at
i) der indføres en endelig antidumpingtold på importen fra
Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan og Jugoslavien
ii)
"C2tilsagn afgivet af visse eksporterende producenter godtages,
og3
iii) at proceduren vedrørende importen af varer fra Iran afsluttes.
Parterne fik i overensstemmelse med artikel 20 i grundbeslutningen
også en tidsfrist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger
til disse oplysninger.
(6) Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra
parterne, og de endelige "C1beslutninger 3er i påkommende
tilfælde blevet ændret i overensstemmelse hermed.
(7) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den
fandt nødvendige med henblik på en endelig "C1beslutning 3.
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:
—Klagende EF-producenter:
— Aceralia Corporacion Sid., Madrid, Spanien
— British Steel Plc, London, Det Forenede Kongerige
— Cockerill Sambre SA, Bruxelles, Belgien
— Hoogovens Steel BV , Ijmuiden, Nederlandene— IL V A Spa, Genoa, Italien
— Sidmar NV , Gent, Belgien
— Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland
— Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Tyskland
— SOLLAC, Paris, Frankrig— Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland
—Eksporterende producenter:
a) Bulgarien
Kremikovtzi Corp, Sofia
b) Indien
Essar Steel Ltd, HaziraTata Iron & Steel Company Ltd, Calcutta
Steel Authority of India Ltd, New Delhi
c) Iran
Mobarakeh Steel Company, Esfahan
d) Sydafrika
Iscor Ltd, Pretoria
Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank
e) Taiwan
China Steel Corp, Kaohsiung
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd, Kaoshiung
f) Jugoslavien
På baggrund af den særlige situation i Jugoslavien blev der
ikke aflagt kontrolbesøg hos Sartid a.d., den eneste eks-
porterende producent i landet, som gav sig til kende over forKommissionen.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 3
—Ikke-forbundne importører — brugerselskab i Fællesskabet
Marcegaglia Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien
—Importører i Fællesskabet forbundet med den eksporterende
producent:
a) Iran: Ascotec GmbH, Düsseldorf, Tyskland
Irasco s.r.l., Genova, Italien
Tara Steel Trading GmbH, Düsseldorf, TysklandUnitech Steel (UK) Ltd, London, Det Forenede
Kongerige
b) Sydafrika: Macsteel International UK Ltd, London, Det
Forenede Kongerige
Macsteel International Belgium NV , Antwerpen,
Belgien
Macsteel International Stahlhandel GmbH,
Düsseldorf, Tyskland
(8) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1998 til 31.
december 1998 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«).
Skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1995 til
udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »denundersøgte periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE V ARE OG SAMME V ARE
1.Den pågældende vare
(9) Den pågældende vare er fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål,
af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne,
i oprullet stand, kun varmtvalsede, (i det følgende benævnt »varmt-valsede bredbånd«). Denne vare tariferes i øjeblikket under KN-kode
7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00,
7208 37 10, 7208 37 90 (
1), 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10,
7208 39 90.
(10) Varmtvalsede bredbånd fremstilles almindeligvis på stålværker ved
varmtvalsning af stålhalvfabrikata efter den sidste valsning eller efterbejdsning eller gennemløbsglødning. Varmtvalsede bredbånd rulles opi ruller.
Stålværker, som fremstiller et bredt udvalg af fladvalsede stålpro-
dukter, anvender varmtvalsede bredbånd som udgangsmateriale til
fremstillingen af andre stålprodukter (brede og smalle bånd, alle
koldtvalsede produkter, rør osv.).Varmtvalsede bredbånd kan være afforskellige kvaliteter og dimensioner. Størstedelen af importen fratredjelande til Fællesskabet består af »konstruktionsstål« (såsom S235
og S275 ifølge Euronorm EN 10025) og »blødt stål« (såsom DD11,
DD12, DD13 ifølge EN 10011 og »Deutsche Industrie-Norm« DIN1614/1). Bredbånd er normalt mellem 1,5 og 15 mm tykke og fra 600til 2050 mm bredde. Hver af ovenstående KN-koder svarer til en
bestemt varetype, differentieret ved bredde og tykkelse inden for
nævnte udvalg.
(11) Den pågældende vare klassificeres også i to adskilte kategorier i
forhold til varens finish: sorte varmtvalsede bredbånd (i det følgendebenævnt »sorte bredbånd«), som er grundproduktet og bejdsedevarmtvalsede bredbånd (i det følgende benævnt »bejdsede bredbånd«)
som efter varmtvalsning gennemgår endnu en overfladebehandling
kaldet bejdsning. Adskillelsen mellem sorte og bejdsede bredbåndafspejler sig også i den kombinerede nomenklaturs struktur, da
bredbånd klassificeret i de to kategorier henhører under specifikke og
adskilte KN-koder.
(12) Selv om der fortrinsvis importeres sorte bredbånd fra de berørte lande,
viste undersøgelsen, at importen omfatter alle KN-koder og således!B
(1) Jf. berigtigelse i EFT C 27 af 2.2.1999, s. 30.2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 4
alle de forskellige varer, der er anført i ovenstående. Uanset det
forhold, at hver KN-kode svarer til en særlig type varmtvalsedebredbånd, konstateredes det, at de alle har identiske eller tilsvarendefysiske og tekniske egenskaber, anvendelser og anvendelsesformål.
Følgelig anses alle typer varmtvalsede bredbånd for at være en og
samme varer, henhørende under den KN-kode, der er angivet ibetragtning 9.
2.Samme vare
(13) Det fremgår af undersøgelsen, at varmtvalsede bredbånd, som
importeres fra de berørte lande, er identiske eller sammenlignelige
med produkter, som fremstilles i Fællesskabet, i særdeleshed med
hensyn til kvalitet og det udvalg af dimensioner, der er tilrådighed.
(14) Flere eksporterende producenter hævdede, at den pågældende vare,
som de fremstiller og sælger, ikke som sådan kan ombyttes og
sammenlignes med den vare, der fremstilles i Fællesskabet. De
fremførte, at produktionsprocessen i Fællesskabet er mere avanceret,og at der endog anvendes en anden teknologi og således produceres
varer af højere kvalitet. De nævnte, at brugerne undertiden må rulle de
importerede varer op igen, før de forarbejder dem yderligere. Dehævdede derfor, at deres vare ikke er samme vare som EF-erhvervs-grenens.
(15) Det er klart, at alle forskelle i produktionsprocessen, der fører til
overfladiske eller kemiske mangler, kan give en lavere markedsværdi.Undersøgelsen viste imidlertid, at både den vare, der fremstilles iFællesskabet, og den vare, der importeres, stadig har samme grund-
læggende fysiske egenskaber og anvendelser, til trods for at varerne
ikke er identiske i henseende til kvalitet mellem leverandører ogmellem en bestemt leverandørs sendinger. Det kan derfor ikkekonkluderes, at varmtvalsede bredbånd, som importeres fra de berørte
lande, ikke er samme vare som dem, der fremstilles og sælges i
Fællesskabet.
(16) Undersøgelsen viste også, at kvaliteterne og udvalget af dimensioner
på den pågældende vare, som importeres fra de berørte lande, er
identiske eller sammenlignelige med de varer, der sælges på
hjemmemarkedet i de pågældende lande.
(17) På dette grundlag konkluderedes det, at varmtvalsede bredbånd, som
fremstilles i de pågældende lande og sælges på hjemmemarkederne i
disse lande, varmtvalsede bredbånd, som eksporteres til Fællesskabet
fra disse lande, og varmtvalsede bredbånd, som fremstilles og sælges afde klagende EF-producenter på markedet i Fællesskabet, er samme
vare som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i grundbeslutningen.
C. DUMPING
1.Normal værdi
(18) For at fastlægge den normale værdi blev det først for hver enkelt af de
samarbejdsvillige eksporterende producenter fastslået, om det samledesalg på hjemmemarkedet af den pågældende vare var repræsentativt ioverensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundbeslutningen, dvs. om
det udgjorde mindst 5 % af eksportsalget af den pågældende vare til
Fællesskabet.
Det blev så for hver eksporterende producent undersøgt, om det
samlede salg på hjemmemarkedet af hver enkelt varetype udgjorde 5 %
eller derover af eksportsalget af samme type til Fællesskabet.
For de varetyper, hvor kravet om 5 % var opfyldt, blev det fastlagt, om
varerne solgtes i tilstrækkelige mængder i normal handel i over-ensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundbeslutningen.
I tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet pr. varetype til priser, der
var lig med eller højere end enhedsomkostningerne, udgjorde mindst80 % af salget, blev den normale værdi fastsat på grundlag af de vejedegennemsnitlige priser, der faktisk betaltes for alle varer ved salg på
hjemmemarkedet. Medmindre mængden af fortjenstgivende trans-
aktioner pr. varetype var lavere end 10 % af salget, blev den normale!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 5
værdi fastsat på grundlag af de vejede gennemsnitlige priser, der
faktisk betaltes i forbindelse med det resterende fortjenstgivende salgpå hjemmemarkedet.
(19) For de varetyper, hvor salget udgjorde under 5 % af eksportsalget til
Fællesskabet, eller hvor det fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet
var under 10 %, blev hjemmemarkedssalget af de pågældende
varetyper anset for ikke at være tilstrækkeligt som omhandlet i artikel2, stk. 3, i grundbeslutningen, og der blev derfor ikke taget hensyn tildette salg. I sådanne tilfælde blev den normale værdi fastsat på
grundlag af de vejede gennemsnitlige priser hos andre eksporterende
producenter i de berørte lande i repræsentativt salg af den tilsvarendevaretype på hjemmemarkedet i normal handel i overensstemmelse med
artikel 2, stk. 1, i grundbeslutningen.
(20) I tilfælde, hvor der for andre eksporterende producenter i det berørte
land ikke var et tilstrækkeligt stor eller et repræsentativt salg pr.varetype, blev den normale værdi beregnet på grundlag af denpågældende eksporterende producents omkostninger til fremstilling af
den pågældende varetype plus et rimeligt beløb til salgs- og
administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G)og fortjeneste i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3 og 6, igrundbeslutningen. Generelt blev SA&G for hver eksporterende
producent beregnet på grundlag af vedkommendes repræsentative salg
på hjemmemarkedet og fortjenstmargenen på grundlag af vedkom-mendes repræsentative salg på hjemmemarkedet i normal handel. I et
tilfælde var der kun en samarbejdsvillig eksporterende producent i det
pågældende land, som ikke havde et repræsentativt salg på hjemme-markedet. Det vejede gennemsnit af SA&G og fortjeneste for de andresamarbejdsvillige eksporterende producenter anvendtes derfor i det
omfang, der for de pågældende producenter konstateredes et
repræsentativt salg og salg i normal handel.
2.Eksportpris
(21) I tilfælde, hvor varerne til Fællesskabet eksporteredes direkte til
uafhængige importører, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af depriser, der faktisk betaltes eller skulle betales af disse importører ioverensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundbeslutningen.
(22) I tilfælde, hvor varerne eksporteredes til importører i Fællesskabet,
som var forbundet med den eksporterende producent, blev eksport-
priserne beregnet på grundlag af de priser, til hvilke de importeredevarer første gang videresolgtes til uafhængige købere i Fællesskabet ioverensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundbeslutningen. Der blev
foretaget justering for alle omkostninger, der påløb mellem import og
videresalg, herunder også en rimelig margen for SA&G plusfortjeneste.
3.Sammenligning
(23) For at sikre en rimelig sammenligning blev der foretaget justering for
forskelle, som blev krævet i henhold til artikel 2, stk. 10, igrundbeslutningen, og som det påvistes havde indflydelse på prisernes
sammenlignelighed. På dette grundlag blev der justeret for import-
afgifter og indirekte skatter, rabatter, afslag, transport-, forsikrings-,håndterings-, laste- og ekstraomkostninger, emballageomkostninger,
kreditomkostninger, omkostninger ved kundeservice og provisioner.
(24) To selskaber i Indien krævede justering for importafgifter. Disse
anmodninger blev delvis imødekommet i henhold til artikel 2, stk. 10,litra b), i grundbeslutningen i det omfang det påvistes, at de materialer,for hvilke der skulle betales importtold, fysisk indgik i de pågældende
varer, som solgtes på hjemmemarkedet, og at importtolden ikke var
blevet opkrævet eller refunderet i forbindelse med den vare, dereksporteredes til Fællesskabet.
(25) Et indisk selskab anmodede om justering for forskelle i mængder, da
de mængder, der solgtes pr. faktura på hjemmemarkedet var mindre
end de mængder, der solgtes pr. forsendelse på markedet i Fælles-
skabet. Selskabet hævdede, at varerne solgtes til Fællesskabet til enlavere pris, fordi der var tale om større mængder. Da der ikke blevpåvist nogen forbindelse med rabatter og afslag som omhandlet i
artikel 2, stk. 10, litra c), i grundforordningen, måtte anmodningen
afvises.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 6
(26) De to eksporterende producenter i Sydafrika oplyste, at der anvendtes
forskellige rabatordninger i forbindelse med hjemmemarkedssalget afden pågældende vare, og at den normale værdi burde nedsættes ioverensstemmelse hermed. Der kunne kun foretages justeringer i det
omfang det påvistes, at disse ordninger var forbundet med det salg, der
var omfattet af undersøgelsen.
(27) Den eksporterende producent i Jugoslavien hævdede, at værdien af
selskabets eksport burde beregnes ved anvendelse af den angiveligemarkedskurs. Da den kurs, der anvendtes i de finansielle regnskaber,
var den officielle kurs og selskabet ikke var i stand til at fremlægge
tilstrækkelige beviser for, at markedskursen var den korrekte kurs, blevdet besluttet at anvende den officielle kurs til beregningen afeksportprisen.
4.Dumpingmargen
a)Generel metode
(28) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 10 og 11, i grundbeslutningen
blev dumpingmargenerne fastsat på grundlag af en sammenligning afden vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype og den vejede
gennemsnitlige eksportpris ab fabrik for samme varetype og i samme
handelsled.
(29) For eksporterende producenter, der var berørt af proceduren, og som
hverken besvarede Kommissionens spørgeskema, gav sig til kendeeller indgav de nødvendige oplysninger i forbindelse med undersø-
gelsen, blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af de foreliggende
faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, igrundbeslutningen.
Med henblik på at fastsætte niveauet for samarbejde i denne
undersøgelse blev der foretaget en sammenligning af tallene fraEurostat og de samarbejdsvillige eksporterende producenters oplys-
ninger om eksportmængden til Fællesskabet. Som resultat blev der
konstateret et højt niveau for samarbejde for alle lande, der varomfattet af undersøgelsen, undtagen for Taiwan. Kommissionen fandtdet derfor passende at fastsætte dumpingmargenen for ikke-sam-
arbejdsvillige selskaber på samme niveau som den højeste individuelle
dumpingmargen, der konstateredes for en samarbejdsvillig eksporte-rende producent i det pågældende land, da der ikke var nogen grund til
at antage, at en ikke-samarbejdsvillig eksporterende producent solgte
til lavere dumpingpriser end det højeste konstaterede niveau. Da detkonstateredes, at niveauet for samarbejde med Taiwan var lavt, nemliglangt under 50 %, blev den resterende dumpingmargen fastsat som den
højeste kvartalsvise dumpingmargen, der konstateredes for dette land.
Ovennævnte fremgangsmåde blev også anset for at være nødvendig forat undgå at belønne manglende samarbejdsvilje og give mulighed foromgåelse.
b)Dumpingmargen per land
(30) Der fastsattes følgende dumpingmargener udtrykt i procent af prisen
cif, frit Fællesskabets grænse:
(31)
Bulgarien
Kremikovtzi Corp 27,1 %
andre selskaber 27,1 %
(32) Indien
Essar Steel Ltd 53,6 %
Steel Authority of India Ltd 53,6 %
Tata Iron & Steel Company Ltd 29,4 %andre selskaber 53,6 %!
B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 7
(33) Sydafrika
Iscor Ltd 47,8 %
Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd 37,8 %
andre selskaber 47,8 %
(34) Taiwan
China Steel Corp "M17,1 %3
Yieh Loong Enterprise Co. Ltd 2,1 %
andre selskaber 30,3 %
(35) Jugoslavien
Sartid a.d. 56,1 %
andre selskaber 56,1 %
(36) Iran
Som anført i betragtning 69 konstateredes det, at importen fra Iran lå
under det minimumsniveau, der er omhandlet i artikel 5, stk. 7, i
grundbeslutningen. Det blev derfor ikke anset for nødvendigt at
gennemføre en dumpingundersøgelse vedrørende dette land.
D. DEN PÅGÆLDENDE ERHVERVSGREN I FÆLLESSKA-
BET
1.Bestemmelse af det pågældende marked i Fællesskabet
(37) Med henblik på at fastslå, om EF-erhvervsgrenen havde lidt skade og
for i den forbindelse at fastlægge forbruget og de forskelligeøkonomiske indikatorer for situationen for EF-erhvervsgrenen var
det nødvendigt at undersøge, om denne erhvervsgrens produktion til
det konkurrenceneutraliserede marked skulle holdes uden for under-søgelsen eller om skade og forbrug skulle vurderes i forhold til hele
EF-erhvervsgrenens produktion.
(38) Der er seksten producenter af varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet.
Ca. 70 % af de bredbånd, der fremstilles af disse producenter, anvendespå et konkurrenceneutraliseret marked, dvs. de forarbejdes yderligere
af de pågældende producenter i en integreret proces (i det følgende
benævnt »det bundne marked«). Disse bredbånd følger en internproces og overføres til forarbejdning i senere omsætningsled, forhvilken der ikke udstedes fakturaer, da overførslerne finder sted inden
for samme retlige enhed. Den øvrige produktion (i det følgende
benævnt »det frie marked«) sælges både til forbundne og ikke-forbundne parter.
(39) Klageren fremførte i den forbindelse, at der måtte skelnes mellem to
særskilte markeder. Varmtvalsede bredbånd, der er bestemt for etbundet marked, konkurrerer ikke direkte med dumpingimporten.Følgelig kunne den import, der er omfattet af undersøgelsen, ikke
berøre dette marked. Sideløbende hermed hævdede klageren, at den
øvrige produktion solgtes til det frie marked, hvor varerne konkurrerermed dumpingimporten. De vigtigste købere på det frie marked er
uafhængige koldtvalseværker som rørmagere, stålservicecentre, stål-
handlere og lagerførende virksomheder. Kun varmtvalsede bredbånd,der sælges til det frie marked, er omfattet af klagen.
(40) Eksporterende producenter og importører af varmtvalsede bredbånd til
markedet i Fællesskabet hævdede, at definitionen af den pågældende
vare og samme vare dækkede alle varmtvalsede bredbånd. De anførtenavnlig, at der ikke var nogen klar skillelinje mellem det bundne og det
frie marked, og at klagerens definition af det frie marked var vilkårlig.
De anmodede derfor om, at vurderingen af markedet i Fællesskabetskulle omfatte det bundne og det frie marked tilsammen.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 8
(41) Til støtte for dette krav blev der henvist til Den Europæiske Domstols
"C1beslutning 3i Gimelec-sagen (1). De fremførte, at Domstolen i
nævnte "C1beslutning 3 henviste til følgende faktorer for at
udelukke, at der var tale om to særskilte markeder:
— den pågældende vare solgtes på samme marked og anvendtes til
samme formål
— EF-producenterne solgte den pågældende vare til både forbundne
og ikke-forbundne kunder og krævede mere eller mindre sammepris
— selskaber i senere omsætningsled plejede at købe den pågældende
vare ikke kun fra forbundne leverandører i Fællesskabet, men også
fra importører eller andre ikke-forbundne producenter.
(42) Ifølge flere eksporterende producenter fremgik det af ovenstående
"C1beslutning 3, at de lovmæssige betingelser for at adskille
markederne ikke var opfyldt i den foreliggende sag. EF-producenternekunne efter deres opfattelse vælge, afhængigt af markedsbetingelserne,
at sælge skiftevis til det frie og det bundne marked, eftersom
produktionen i Fællesskabet af de to kategorier af varmtvalsedebredbånd er den samme. De påståede bevægelser mellem de to
markedssegmenter skulle lovmæssigt forhindre, at en del af EF-pro-
duktionen blev holdt uden for undersøgelsen af skade og navnlig udenfor forbruget i Fællesskabet.
(43) Kommissionen traf følgende
"C1beslutninger 3:
a) På grund af det høje integrationsniveau i stålindustrien generelt og
i forbindelse med produktionen af den pågældende vare i
særdeleshed, overfører EF-producenterne udelukkende fysisk
varmtvalsede bredbånd, der er bestemt til det bundne marked,men fakturerer dem ikke. De udsteder ikke kommerciellefakturaer, fordi de involverede parter ikke er særskilte retlige
enheder. Der er derfor ingen priser for overførsler inden for det
bundne marked i sammenligning med dem på det frie marked
b) EF-erhvervsgrenen producerede ikke til oplagring af varmtvalsede
bredbånd, som efterfølgende kunne leveres enten til brug i enintern proces eller sælges på det frie marked. Dette er fordi alle
brugere af varmtvalsede bredbånd, også i EF-erhvervsgrenens
integrerede proces, har tekniske hindringer for produktionen afprodukter i senere omsætningsled. Resultatet er, at der kun iganske ubetydeligt omfang er bevægelser af varmtvalsede bred-
bånd mellem de to markeder.
c) Undersøgelsen viste, at de integrerede EF-producenter ikke købte
den pågældende vare til yderligere forarbejdning i deres inte-grerede proces fra uafhængige parter inden eller uden for
Fællesskabet. Det betyder, at varmtvalsede bredbånd bestemt til
det bundne marked ikke konkurrerer med andre varmtvalsedebredbånd, der er til rådighed i Fællesskabet. Det bundne markedkan således klart adskilles fra det frie marked.
(44) På dette grundlag fastslår Kommissionen, at adskillelsen mellem det
frie og det bundne marked er fuldt på linje med bestemmelserne i
grundbeslutningen og EF-institutionernes praksis i tidligere sager.
(45) Med henblik på at fastlægge de økonomiske indikatorer vedrørende
skadesundersøgelsen såsom udviklingen i salg, rentabilitet osv.undersøgte Kommissionen, om EF-producenternes salg til forbundne
parter, der var særskilte retlige enheder, generelt burde indføjes i
fastlæggelsen af det frie marked. Det konstateredes, at dette salgforegik til priser, som mere eller mindre var de samme som priserneved salg til uafhængige parter. Desuden bekræftede undersøgelsen på
linje med visse eksporterende producenters krav, at disse forbundne
parter frit kan vælge at købe hos enten forbundne eller ikke-forbundneleverandører i eller uden for Fællesskabet. Det blev derfor konkluderet,
at EF-producenters salg til forbundne parter, der er særskilte retlige
enheder, var i konkurrence med uafhængige leverandørers salg såsomde leverandører, der er etableret i de berørte lande, og at dette salgderfor også skulle medtages i fastlæggelsen af salget på det frie
marked.!B
(1) Sag nr. C-315-90 af 27.11.1991.2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 9
(46) En EF-producent hævdede imidlertid, at selskabets salg til forbundne
parter burde betragtes som tilhørende det bundne marked. Denpågældende hævdede, at de priser, der faktureredes til de forbundneparter, ikke var markedspriser, og at de var meget forskellige fra dem,
der anvendtes over for uafhængige kunder. Producenten tilføjede, at
moderselskabet ikke tillod forbundne parter at købe varmtvalsedebredbånd hos uafhængige parter på det frie marked. Følgelig varvarmtvalsede bredbånd, der solgtes til forbundne parter, ikke berørt af
direkte konkurrence fra andre varmtvalsede bredbånd. De burde derfor
holdes uden for i forbindelse med fastlæggelsen af det frie marked.
(47) Undersøgelsen bekræftede, at det var gruppens politik ikke at tillade
forbundne parter at købe varmtvalsede bredbånd på det frie marked.
Analysen af salgspriserne viste, at de priser, der faktureredes til disseforbundne parter, i mange tilfælde var meget forskellige fra markeds-priserne. Desuden solgtes varerne til forbundne brugerselskaber, som
anvendte dem i den integrerede proces og ikke efterfølgende solgte
dem videre som sådanne. De pågældende varmtvalsede bredbåndkunne således ikke anses for at blive solgt på det frie marked og burde
derfor holdes uden for i forbindelse med fastlæggelsen af det frie
marked.
(48) På grundlag af ovennævnte kendsgerninger og betragtninger blev det
konkluderet, at varmtvalsede bredbånd, der anvendes af EF-producen-
ter som udgangsmateriale for yderligere forarbejdning i en integreret
proces inden for en enkelt juridisk person, bør anses for at være en delaf et bundet marked. Det samme gælder for den nævnte EF-producents
salg, hvor den pågældende kunne påvise, at salget til forbundne kunder
faktisk hørte til på et bundet marked. Alt andet salg fra producenterne iFællesskabet blev anset for at være en del af det frie marked. Følgeligblev EF-erhvervsgrenens situation vedrørende økonomiske indikatorer
som produktion, salg, markedsandel og rentabilitet undersøgt med
hensyn til det frie marked.
(49) Det bør bemærkes, at ovennævnte resultater vedrørende adskillelse og
fastlæggelse af nævnte markeder afspejler sig i de oplysninger, der er
indhentet inden for rammerne af EKSF-traktaten, navnlig vedrørendetilsyn med stålmarkederne. I disse oplysninger skelnes der grund-læggende efter samme retningslinjer i forbindelse med anvendelsen af
varmtvalsede bredbånd.
2.Definition af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet
a)Samlet produktion i Fællesskabet
(50) Efter et krav fra flere eksporterende producenter undersøgte Kommis-
sionen, om det var nødvendigt at holde flere producenter i Fælles-
skabet udenfor i forbindelse med fastlæggelsen af produktionen i
Fællesskabet, fordi de selv importerede varmtvalsede bredbånd fra depågældende lande.
(51) Kommissionen konstaterede, at ingen af de producenter, som
Kommissionen havde undersøgt, havde importeret varmtvalsede
bredbånd fra de pågældende lande i den undersøgte periode. Menvisse stålservicecentre og rørproducenter forbundet med de pågæl-
dende EF-producenter havde importeret sådanne varer i denne periode.
(52) I overensstemmelse med resultaterne af definitionen af de relevante
EF-markeder i betragtning 37-49 viste undersøgelsen imidlertid, atdisse forbundne parter havde optrådt uafhængigt af de producenter, de
var forbundne med i deres transaktioner på det frie marked. Følgelig
kunne indkøbene ikke berøre de nævnte selskabers position somEF-producenter af den pågældende vare.
(53) Det blev derfor fastslået, at der ikke var grund til at udelukke nogen
producenter i forbindelse med definitionen af produktionen varmt-valsede bredbånd i Fællesskabet. Alle seksten producenter, somarbejder på markedet i Fællesskabet, tegner sig således for den
samlede produktion af den pågældende vare i Fællesskabet i
overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i grundbeslutningen.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 10
b)Den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet
(54) Klagen blev indgivet på vegne af elleve ud af de seksten EF-
producenter af varmtvalsede bredbånd, medens de øvrige fem støttede
klagen.
(55) Kommissionen modtog ti besvarelser af spørgeskemaet fra de klagende
selskaber. En lille producent besluttede ikke sende Kommissionen en
besvarelse.
(56) To af de ti EF-producenter, som besvarede Kommissionens spørge-
skema, var ikke i stand til at forelægge alle de oplysninger, der blevanmodet om i forbindelse med undersøgelsen, i et format, som villegive mulighed for at gruppere dem i de oplysninger, der var tilrådighed
for de andre EF-producenter.
(57) Flere eksporterende producenter hævdede, at mindst en EF-producent,
som var med i ovennævnte definition af EF-erhvervsgrenen, fik
præferencebehandling i forhold til de krav, der blev stillet til
interesserede parter i antidumpingundersøgelser. De fremførte navnlig,at nævnte EF-producent ikke sendte Kommissionen en besvarelse af
spørgeskemaet inden for de fastsatte frister for indførelse af
midlertidig told. De fandt, at der var tale om diskriminerendebehandling og en overtrædelse af artikel 6, stk. 2, i grundbeslutningen.
(58) Det skal bemærkes, at alle EF-producenter, som er med i definitionen
af EF-erhvervsgrenen, besvarede Kommissionens spørgeskema indenfor de frister, der er fastsat i grundbeslutningen og således inden forfristen for indførelse af midlertidige foranstaltninger. Kommissionen
finder, at alle interesserede parter i denne procedure i samme situation
fik samme behandling. Derfor er enhver påstand om overtrædelse afartikel 6, stk. 2, i grundbeslutningen og diskriminerende behandling fraKommissionens side ikke berettiget.
(59) De otte producenter, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med
undersøgelsen, udgør således EF-erhvervsgrenen med henblik på
denne procedure. De tegnede sig for ca. 65 % af den samlede
produktion i Fællesskabet af den pågældende vare i undersøgelses-perioden.
(60) Disse producenter anses derfor for at være EF-erhvervsgrenen og
omtales som sådan i det følgende, idet de tegner sig for en betydeligdel af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende varesom omhandlet i artikel 4, stk. 1, i grundbeslutningen.
E.SKADE
1.Synligt forbrug
(61) Det synlige forbrug af varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet blev
fastsat på grundlag af de seksten EF-producenters samlede salg på detfrie marked og den samlede import til Fællesskabet af den pågældendevare som anført i Eurostats importstatistikker og de eksporterende
producenters besvarelser af spørgeskemaet.
(62) Fra 1995 til undersøgelsesperioden steg forbruget i Fællesskabet 9 %,
fra 18,4 mio. tons til 20,1 mio. tons. I 1995 var det frie marked
kendetegnet ved usædvanligt høje salgspriser og en god efterspørgsel,
navnlig efter varmtvalsede bredbånd produceret i Fællesskabet. Mendet følgende år var der en nedgang på markedet på 11 %.
(63) Mellem 1996 og undersøgelsesperioden steg forbruget støt. Den største
stigning fandt sted mellem 1996 og 1997, hvor markedet øgedes med22 %. Mellem 1997 og undersøgelsesperioden var stigningen dog kun
0,4 %.
2.Importen fra de berørte lande
a)Ubetydelig import
(64) På grundlag af artikel 3, stk. 4, og artikel 5, stk. 7, i grundbeslutningen
blev vurderingen af, om importen var ubetydelig, foretaget i forhold tilforbruget af den pågældende vare på markedet i Fællesskabet.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 11
(65) Ifølge Eurostat-statistikker lå tre eksportlande, nemlig Indien, Iran og
Sydafrika, ganske lidt over den tærskel på 1 %, der er fastsat i artikel5, stk. 7, i grundbeslutningen.
(66) Iran hævdede, at det ikke var passende at anvende Eurostat-statistikker
til at vurdere landets markedsandel, da et kontrolbesøg hos den eneste
eksporterende producent i landet bekræftede, at der var tale om enmeget mindre eksportmængde til Fællesskabet. De fremførte derfor, at
Kommissionen som i tidligere procedurer burde vurdere den iranske
markedsandel på grundlag af resultaterne af kontrolbesøget på stedet.
(67) Både Indien og Sydafrika anfægtede fastlæggelsen af det synlige
forbrug og hævdede, at der kun var tale om en ubetydelig import af
deres varer, og at de burde holdes uden for undersøgelsen lige som
Iran.
(68) Som nævnt ovenfor konstateredes det, at Irans markedsandel ifølge
Eurostat-importstatistikker lå lige over mindstetærskelen, nemlig på
1,2 %. Det konstateredes imidlertid også, at disse statistikker var imodstrid med de oplysninger, der blev indhentet og efterprøvet iforbindelse med Kommissionens kontrolbesøg hos den eneste eks-
porterende producent i Iran. Eurostat-statistikkerne var således ikke
tilstrækkelig præcise til, at det var muligt udelukkende at vurderelandets markedsandel på grundlag af dem. Disse statistikker blevderfor også sammenlignet med de oplysninger, der forelå fra interes-
serede parter i proceduren, navnlig den eneste eksporterende producent
i Iran og dennes forbundne importør i Fællesskabet. Det var muligt ogspecielt relevant at foretage en sådan sammenligning i dette tilfælde,fordi der kun var en producent i Iran. Da producenten og dennes
forbundne selskaber i Fællesskabet samarbejdede fuldt ud i forbindelse
med proceduren, var det muligt at efterprøve den pågældendes påstandved en direkte sammenligning af de efterprøvede eksporttransaktioner
og Eurostat. Ved denne efterprøvning og sammenligning blev det
fastslået, at eksporten fra Iran lå langt under mindsteniveauet, og detkonkluderedes, at forskelle mellem selskabets oplysninger og Eurostatikke skyldtes eksport fra Iran til Fællesskabet via andre tredjelande.
(69) Under disse omstændigheder blev det anset for klogt at anvende
behørigt efterprøvede oplysninger til fastlæggelsen af Irans markeds-andel. Konklusionen var, at eksporten fra Iran var under mind-steniveauet, at der kun kunne være tale om ubetydelig skade som følge
af importen af varer fra Iran, og at proceduren burde afsluttes med
hensyn til Iran.
(70) Hvad angår de påstande, der er fremsat af de indiske og de
sydafrikanske eksporterende producenter, giver de forelagte beviser
ikke grund til at antage, at deres import til Fællesskabet var ubetydelig,navnlig i betragtning af den metode, der anvendtes ved fastlæggelsenaf det relevante marked i Fællesskabet som omhandlet i betragtning
37-49. I modsætning til tilfældet Iran viste de relevante Eurostatoplys-
ninger og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema ikke enimport under mindsteniveauet. Importen fra Indien og Sydafrika blev
derfor anset for at ligge over mindsteniveauet som omhandlet i artikel
3, stk. 4, og artikel 5, stk. 7, i grundbeslutningen.
b)Kumulativ vurdering af importen
(71) Kommissionen undersøgte, om importen af varmtvalsede bredbånd
med oprindelse i Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika, Taiwan og
Jugoslavien skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel
3, stk. 4, i grundbeslutningen.
(72) Det blev derfor undersøgt, om alle kriterier var opfyldt for at kumulere
importen fra de berørte lande. Resultaterne af undersøgelsen viste, at:
— dumpingmargenen for hvert land som vist i ovenstående var mere
end de minimis
— importmængden fra hvert land ikke var ubetydelig, når den blev
sammenlignet med forbruget i Fællesskabet
— undersøgelsen af konkurrencebetingelserne mellem importerede
varmtvalsede bredbånd og konkurrencebetingelserne mellemimporterede varmtvalsede bredbånd og samme vare fremstillet i
Fællesskabet viste også, at importen fra de berørte lande burde
kumuleres. De pågældende eksportlande solgte fortrinsvis varmt-!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 12
valsede bredbånd på det frie marked i Fællesskabet direkte til
ikke-forbundne kunder såsom koldtvalseværker, rørmagere, stål-servicecentre og stålhandlere. Der blev også importeret varmt-valsede bredbånd via forbundne salgsselskaber, som efterfølgende
solgte den pågældende vare til samme slags kunder som nævnt
ovenfor. Undersøgelsen viste, at erhvervsgrenen i Fællesskabetsolgte samme vare via samme salgskanaler og til sammekundekategorier. Endelig konstateredes det, at der anvendtes
samme prispolitik i forbindelse med alle disse former for salg.
(73) I modsætning til hvad flere eksporterende producenter fremførte,
konkluderede Kommissionen derfor, at alle betingelser for at kumulere
importen fra ovennævnte lande var opfyldt.
c)Omfanget af den pågældende import
(74) Ifølge Eurostat-importstatistikker mellem 1995 og undersøgelses-
perioden steg importen til Fællesskabet fra de berørte lande 229 %, fra0,65 mio. tons til 2,14 mio. tons. Importudviklingen var megetbegrænset (+ 0,10 mio. tons) mellem 1995 og 1996. Den største
stigning fandt sted mellem 1997 og undersøgelsesperioden (+ 1,26 mio.
tons).
(75) Undersøgelsen inden for undersøgelsesperioden viste, at importen fra
alle de berørte lande fortrinsvis fandt sted i første halvdel af
undersøgelsesperioden (1,3 mio. tons); den faldt senere 42 % i andenhalvdel af undersøgelsesperioden, men lå stadig betydeligt højere end ianden halvdel af 1997.
(76) Som allerede nævnt i betragtning 11 klassificeres de forskellige typer
varmtvalsede bredbånd almindeligvis i to særskilte kategorier: sortebredbånd og bejdsede bredbånd. Det fremgik af undersøgelsen, atomkring 90 % af alle varmtvalsede bredbånd, som importeredes fra de
berørte lande var sorte bredbånd.
d)Importens markedsandel
(77) Mellem 1995 og undersøgelsesperioden var der en forøgelse af
markedsandelen for de eksporterende producenter i de berørte landefra 3,5 % til 10,7 %. De faktiske stigninger i importmængden gav
således de berørte lande mulighed for at vinde 7,2 procentpoints af
andelen af markedet i Fællesskabet.
(78) De største stigninger i markedsandelen forekom mellem 1997 og
undersøgelsesperioden, hvor de berørte lande vandt 6,3 procentpoint.
e)Prisunderbud
(79) For at vurdere eventuelle prisunderbud blev priserne på sammenligne-
lige typer af varmtvalsede bredbånd så vidt muligt sammenlignet undersamme salgsvilkår på markedet i Fællesskabet, i samme medlemsstatog til samme kunder. Den eksporterende producents priser, frit
Fællesskabets grænse, blev sammenlignet med EF-erhvervsgrenens
priser ab fabrik. I påkommende tilfælde blev eksportlandenes salgs-priser justeret til priser, frit Fællesskabets grænse, fortoldet oginklusive relevante importomkostninger. Priserne blev også justeret
for at sikre en sammenligning i samme handelsled som EF-erhvervs-
grenen. Alle justeringer blev foretaget på grundlag af de oplysninger,som Kommissionen indhentede og efterprøvede i forbindelse med
undersøgelsen.
(80) Som allerede nævnt i betragtning 14 foreslog flere eksporterende
producenter, at de varmtvalsede bredbånd de fremstillede og solgte påmarkedet i Fællesskabet, ikke var af en kvalitet, som kunne sammen-
lignes med EF-erhvervsgrenens varer. En eksporterende producent
hævdede, at deres varer til forskel fra produktionsprocessen iFællesskabet ikke blev produceret via vedvarende støbning, og atdette giver kemiske og overfladiske fejl, som nedsætter udbyttet, når
bredbåndene forarbejdes yderligere. Desuden giver det forhold, at de
ikke har en automatisk båndopruller, variationer i tykkelse og breddeog således en dårligere kvalitet. De forelagde beviser for dette oganmodede følgelig om en prisjustering for forskelle i kvalitet i
forbindelse med den prissammenligning, der blev foretaget for at
fastsætte prisunderbuddet.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 13
(81) Kommissionen fastslog, at det i almindelighed ikke var berettiget med
en prisjustering for forskelle i kvalitet, navnlig fordi sådanne forskelleikke var synlige for brugerne, og det fremgik af undersøgelsen, at allepåståede forskelle i kvalitet ikke nødvendigvis betyder noget for
anvendelsen af den pågældende vare. For en bestemt eksporterende
producents vedkommende viste det forelagte bevismateriale imidlertid,at den ønskede justering for kvalitet delvis var berettiget. Da endetaljeret undersøgelse af den ønskede justering viste, at den var
overvurderet, var det på grundlag af de foreliggende beviser kun
muligt at indrømme halvdelen af den ønskede justering.
(82) Prissammenligningen gav følgende resultater udtrykt i procent af
EF-erhvervsgrenens priser:
— Bulgarien: 6,8 %— Indien: 6,7 %
— ESSAR: 6,1 %
— Tata: 6,1 %
— SAIL: 19,1 %
— Sydafrika: 5,3 %
— Iscor: 4,9 %— Highveld Steel: 27,0 %
— Taiwan: 4,3 %
— Yieh Long: 3,9 %— CSC: 7,5 %
— Jugoslavien: 12,4 %
3.Situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet mellem 1995 og
undersøgelsesperioden
a)Produktion
(83) Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens produktion toppede med
12,5 mio. tons i 1997. I den resterende del af den undersøgte periodevar produktionen stabil på omkring 11,4 mio. tons til trods for et fald i
forbruget i 1996. Denne produktion blev enten solgt på det frie marked
eller eksporteret til tredjelande.
(84) Da EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet anvendes til varmt-
valsede bredbånd, der er bestemt til både det frie og det bundne
marked, blev det også anset for nødvendigt at undersøge oplysningerne
om sådan produktion til det bundne marked for at konstatere, at et faldi produktionen til det frie marked ikke kunne tilskrives et større behovfor produktion til det bundne marked.
(85) Denne produktion steg mellem 1995 og undersøgelsesperioden med
2 % eller ca. 0,6 mio. tons. Dette tydede på en forholdsvis stabilproduktion til det bundne marked. Med hensyn til tendenserne iproduktionen til det bundne marked mellem 1997 og undersøgelses-
perioden var disse de samme som dem, der konstateredes for
produktionen til det frie marked.
(86) Faldet i produktionen af den pågældende vare til det frie marked
skyldtes således ikke et større behov for produktion til det bundne
marked.
b)Kapacitet og kapacitetsudnyttelse
(87) Produktionsfaciliteterne kan anvendes til produktion af varer til både
det frie og det bundne marked såvel som til andre varer, som ikke eromfattet af denne procedure såsom andre stålkvaliteter og andre
stålprodukter. Kapacitetsudnyttelsen i forbindelse med den pågælden-
de vare blev derfor fastlagt på grundlag af den kapacitet, der officieltvar opgivet til Kommissionen inden for rammerne af EKSF-traktaten.
Disse kapaciteter fastlægges ifølge bestemte parametre og kan ikke
forveksles med bruttokapaciteten eller den faktiske kapacitet. Brutto-kapaciteten eller den faktiske kapacitet er den højest mulige kapacitet,!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 14
der kan opnås uden at tage hensyn til faktorer som det personale, der er
til rådighed, ferieperioder, opsætningstider, vedligeholdelse osv.
(88) EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse var 87 % mellem 1995 og
undersøgelsesperioden, bortset fra i 1997, hvor produktionen toppedeog kapacitetsudnyttelsen var 93 %. På det tidspunkt var der et højtforbrug af varmtvalsede bredbånd til både det frie marked og det
bundne marked.
(89) Det blev fastslået, at en stor kapacitetsudnyttelse var normal, da det bør
erindres, at det i den tunge industri og ganske særlig i stålindustrien er
nødvendigt at holde kapacitetsudnyttelsen så stor som muligt for atreducere virkningerne af de høje faste produktionsomkostninger.
c)Ordrer og salg
i) O r d r e r
(90) Som et supplement til analysen af salget blev der foretaget en
undersøgelse af udviklingen i de ordrer, som EF-erhvervsgrenen
modtog. Til dette formål forelagde erhvervsgrenen oplysninger, somogså er til rådighed inden for rammerne af tilsynet med stålmarkedet i
Fællesskabet i henhold til EKSF-traktaten. Selv om disse oplysninger
ikke helt nøjagtigt gengiver situationen vedrørende den pågældendevare, men også omfatter en lidt bredere varekategori, var det muligt atanse denne sammenlægning af oplysninger som repræsentativ for
situationen vedrørende den pågældende vare. Disse oplysninger viste,
at 1997 var det år, hvor ordreniveauet var højt i forhold til densituation, der konstateredes i undersøgelsesperioden. I modsætning tilden stabile udvikling i det synlige forbrug mellem 1997 og
undersøgelsesperioden var der en nedgang på 17 % i erhvervsgrenens
ordrer mellem 1997 og undersøgelsesperioden.
(91) Ifølge dette resultat var EF-erhvervsgrenens økonomiske aktiviteter
mere regelmæssige og ligeligt spredt ud over hele 1997, hvorordremængden udviklede sig mere på linje med salgsmængden. Dader er en tidsforskel mellem ordrer og leverancer, tydede nedgangen i
ordremængden på, at der også var tale om nedgang i de økonomiske
aktiviteter, hvilket vil blive undersøgt i det følgende.
ii) S a l g
(92) I den undersøgte periode steg salget fra 9,6 mio. tons til 9,7 mio. tons,
dvs. 1 %.
(93) I den pågældende periode afspejlede tendensen i salget sig meget bredt
i forbrugsudviklingen. Mellem 1997 og undersøgelsesperioden var derimidlertid en nedgang i EF-erhvervsgrenens salg på 12 %, medens
forbruget steg ganske lidt.
(94) EF-erhvervsgrenen fremførte, at skadesindikatoren vedrørende salg er
fastlagt på grundlag af sendinger, der er leveret og faktureret i de
specificerede perioder. Det er i den forbindelse vigtigt at understrege,at EF-erhvervsgrenen har tilrettelagt sin produktionsproces på en
sådan måde, at de ordrer, brugerne har afgivet på en bestemt dato,
leveres og faktureres og således sælges til dem med en tidsforskel påmindst tre måneder. For at få en relevant vurdering af udviklingen i engiven periode er det således nødvendigt at undersøge ikke blot det
faktiske salg, men også de ordrer, der blev modtaget i en sådan
periode. Enhver udvikling, der konstateres i forbindelse med disseordrer, kan således ikke undgå at give sig udslag i en tilsvarendeudvikling i salget med en vis tidsforsinkelse.
iii) D i f f e r e n t i e r i n g a f f o r s k e l l i g e t y p e r a f s a l g
(95) EF-erhvervsgrenen fremførte, at det for at vurdere den faktiske skade,
den blev påført, var nødvendigt at undersøge udviklingen i salget af
forskellige typer varmtvalsede bredbånd, nemlig sorte bredbånd iforhold til bejdsede bredbånd. Da dumpingimporten af sorte bredbånd
udgjorde en stor del af den samlede import, ville udviklingen i
erhvervsgrenens salg og salgspriser for den type bredbånd angiveligtvise en særlig skadevoldende situation.
(96) Undersøgelsen af dette særlige problem viste fra 1995 til undersøgel-
sesperioden (1998) en nedgang på 13 % i den mængde sorte bredbånd,!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 15
som EF-erhvervsgrenen solgte på det frie marked, medens salget af
bejdsede bredbånd steg 34 %. I absolutte tal er dette et fald på ca.1 mio. tons i salget af sorte bredbånd og en stigning på ca. 0,5 mio.tons i salget af bejdsede bredbånd.
(97) Dette bekræftede også, at forholdet i salget af sorte bredbånd og
bejdsede bredbånd var mere afbalanceret for EF-erhvervsgrenen endfor de eksporterende producenter. Fra 1995 til 1997 var 70 % af salget
sorte bredbånd mod 30 % bejdsede bredbånd. I undersøgelsesperioden
blev dette til henholdsvis 60 % og 40 %. Denne udvikling i salget visermed al tydelighed, at der skete et skift fra sorte til bejdsede bredbånd iundersøgelsesperioden, dvs. fra en varekategori, hvor importen var
udtalt, til en kategori, hvor importen var mindre fremtrædende.
d)Prisudvikling
(98) I den undersøgte periode var der en nedgang på 10 % i de
gennemsnitlige salgspriser for varmtvalsede bredbånd, som solgtes af
EF-erhvervsgrenen. I 1995 var salgspriserne de højeste i ti år. Defulgte fortsat en faldende tendens indtil 1997 (- 17 % og - 3 %sammenlignet med 1995 og 1996), men steg igen fra 1997 indtil
udløbet af undersøgelsesperioden (+ 9 %).
e)Markedsandel
(99) Fra 1995 til undersøgelsesperioden formindskedes EF-erhvervsgrenens
markedsandel 3,7 procentpoint, fra 52,0 % i 1995 til 48,3 % i
undersøgelsesperioden.
(100) Mellem 1995 og 1996 og også mellem 1996 og 1997 øgedes
EF-erhvervsgrenens markedsandel med henholdsvis 1,1 og 1,8
procentpoint.
(101) Mellem 1997 og undersøgelsesperioden mistede EF-erhvervsgrenen
imidlertid hele den markedsandel, der tidligere var indvundet, og
nåede endog ned på et lavere niveau end i 1995. Tabene øgedes til 6,6procentpoint. En yderligere undersøgelse af situationen viste, at der vartabt markedsandele som følge af en nedgang i salget både i forbindelse
med forbundne og ikke-forbundne kunder på det frie marked i
Fællesskabet.
f)Rentabilitet
(102) Det gennemsnitlige udbytte på EF-erhvervsgrenens salg af den
pågældende vare faldt 39 % fra 1995 til undersøgelsesperioden. Denhøje fortjeneste (20,7 %) i 1995 var resultatet af høje priser påmarkedet på det tidspunkt. I 1996 opnåede erhvervsgrenen stadig
fortjeneste trods afmatning på markedet og nedgang i salgspriserne
(- 15 %). Men genoprettelsen af salget i 1997 gav ikke erhvervsgrenenmulighed for at øge fortjenestmargenen, da salgspriserne faldt igenmed 3 %.
(103) I undersøgelsesperioden blev rentabiliteten genoprettet fra niveauet i
1997. Stigningen i salgspriserne (9 % i gennemsnit sammenlignet med1997) gav EF-erhvervsgrenen mulighed for at opnå en fortjenstmargen
på 12,9 %, dvs. den fortjenstmargen, som erhvervsgrenen hævdede var
rimelig.
(104) Flere eksporterende producenter erklærede, at EF-erhvervsgrenen også
opnåede en meget høj fortjeneste i undersøgelsesperioden, og at dennefaktor alene burde have berettiget til øjeblikkelig afslutning afproceduren. En sådan fortjeneste var langt større end hvad Kommis-
sionen havde fundet rimelig i tidligere antidumpingsager vedrørende
stålprodukter.
(105) Ifølge de relevante bestemmelser i grundbeslutningen og WTO-aftalen
om antidumping skal en konstatering af, om der foreligger skade,
baseres på positivt bevismateriale vedrørende a) omfanget afdumpingimporten og dennes indvirkning på priserne på samme varepå markedet i Fællesskabet og b) denne indførsels følgevirkninger for
EF-erhvervsgrenen. Endvidere hedder det, at der skal tages hensyn til,
om der har været tale om en betydelig stigning i dumpingimportenenten absolut eller i forhold til forbruget i Fællesskabet. Der skal også
tages hensyn til, om dumpingvarerne udbydes til en væsentlig lavere
pris eller om priserne som følge af en sådan indførsel er blevet trykketbetydeligt eller om prisstigninger hindres. Hverken en enkelt eller flere!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 16
af disse faktorer er nødvendigvis udslagsgivende for "C1beslut-
ningen 3. Endelig hedder det, at en undersøgelse af virkningerne af
dumpingimporten for den indenlandske erhvervsgren skal omfatte envurdering af alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har
indflydelse på denne erhvervsgrens situation, herunder størrelsen af
den faktiske dumpingmargen, den faktiske og mulige nedgang i salg,fortjeneste, produktion, markedsandel, produktivitet, kapacitetsudnyt-telse, faktorer, der påvirker priserne osv. Det hedder specielt i
grundbeslutningen, at denne liste ikke er udtømmende, og at hverken
en eller flere af disse faktorer nødvendigvis er udslagsgivende for
"C1beslutningen 3.
(106) I det foreliggende tilfælde viste undersøgelsen, at dumpingimporten er
steget betydeligt, både absolut og relativt. De lave priser på dumping-
importen lå desuden langt under EF-erhvervsgrenens priser. Efter athave opfyldt ovennævnte betingelser tog Kommissionen stilling til denmulige og faktiske udvikling af en række relevante økonomiske
faktorer i undersøgelsen, inden den drog endelige konklusioner. Flere
eksporterende producenters påstand om, at alene fortjenstniveauetskulle have berettiget til en afslutning af proceduren, er således heltklart i modstrid med bestemmelserne i grundbeslutningen.
(107) EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i undersøgelsesperioden,
navnlig priser og fortjeneste, bør endvidere betragtes på baggrund af
strukturen på markedet for varmtvalsede bredbånd og udviklingen ierhvervsgrenens økonomiske situation i undersøgelsesperioden somomhandlet i punkt 4).
(108) Endelig er det i forbindelse med antidumpingprocedurer ikke relevant
at foretage en sammenligning af en bestemt økonomisk indikator
vedrørende EF-erhvervsgrenen og samme økonomiske indikator påverdensplan.
g)Investeringer og beskæftigelse
(109) Undersøgelsen viste, at der især var investeret i udskiftning af
maskiner og udstyr. I undersøgelsesperioden var investeringsniveauetdet samme som i 1995. I overensstemmelse med den stærke
efterspørgsel i 1997 øgedes investeringerne med 32 % i forhold til
1995.
(110) Med hensyn til beskæftigelsen blev det tidligere nævnt, at EF-
erhvervsgrenen fremstiller flere produkter samme sted og med sammemaskiner, navnlig varmtvalsede bredbånd. I den pågældende periode
var der et fald på 4 % i antallet af personer, som var beskæftiget med
produktionen af den pågældende vare i EF-erhvervsgrenen.
h)Resumé af undersøgelsen af EF-erhvervsgrenens situation mellem
1995 og undersøgelsesperioden
(111) Flere eksporterende producenter hævdede, at det ikke var muligt at
foretage en konstatering af skaden i undersøgelsesperioden pågrundlag af en sammenligning af situationen for EF-erhvervsgreneni 1995 og 1997. De mente, at navnlig pris- og fortjenesteniveauet i
1995 og produktions-, kapacitetsudnyttelses-, salgs- og markeds-
andelsniveauet i 1997 ikke var repræsentative for, hvad der ville væretilfældet i loyal konkurrence. Efter deres opfattelse var det på grundlag
af de andre resultater for hele den undersøgte periode ikke rimeligt at
konkludere, at EF-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade.
(112) De interesserede parter oplyste i forbindelse med ovennævnte krav
imidlertid ikke på hvilken måde flere økonomiske indikatorer, der blevfastlagt i 1995 og 1997, ikke kunne anses for at være repræsentative.
De fremførte blot, at priser og fortjeneste i 1995 og produktion,
kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandel i 1997 ikke var repræsen-tative. Med andre ord skulle der ifølge denne påstand ikke tageshensyn til en betydelig del af de oplysninger, der blev fastslået i
Kommissionens undersøgelse uden beviser eller forklaring på, hvorfor
der ikke var tale om loyal konkurrence i 1995 og 1997. Kommissionenfandt i sin undersøgelse ikke beviser til støtte for påstanden om, atkonkurrencevilkårene ikke var normale på markedet i Fællesskabet i
årene 1995 og 1997, og det fastslås derfor, at der ikke er nogen grund
til ikke at tage hensyn til sådanne oplysninger.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 17
(113) Kommissionen undersøgte udviklingen i EF-erhvervsgrenens øko-
nomiske situation i den undersøgte periode og dens generelleøkonomiske situation mellem 1995 og undersøgelsesperioden påårsbasis.
(114) Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen hævede sine salgspriser 9 %
mellem 1997 og undersøgelsesperioden, hvor der var en mindrestigning i det synlige forbrug, men at den ikke var i stand til atopretholde salgsmængden, som faldt 12 %. Erhvervsgrenen tabte
således markedsandele (- 6,6 procentpoint eller 14 %). Endvidere faldt
erhvervsgrenens produktion 9 %, hvilket også betød nedsat kapaci-tetsudnyttelse. Trods den negative udvikling steg rentabiliteten fra
6,3 % til 12,9 %.
(115) Undersøgelsen viste også, at importen fra de pågældende lande steg
betydeligt mellem 1997 og undersøgelsesperioden med hensyn tilmængde (+ 143 %), hvilket betød at deres markedsandel mere end
fordobledes (+ 6,3 procentpoint). Selv om de pågældende lande
hævede deres salgspriser 7 %, underbød de EF-erhvervsgrenens prisermed 8 % i gennemsnit i undersøgelsesperioden.
4.Analyse af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i un-
dersøgelsesperioden
a)Indledende bemærkninger
(116) EF-erhvervsgrenen hævdede, at priserne og derfor fortjenesten lå på et
højt niveau i hele første halvdel af undersøgelsesperioden, fordi det
synlige forbrug og således efterspørgslen var usædvanlig høj, selv omden ikke blev opvejet af et tilsvarende faktisk forbrug. Dette førte iførste halvdel af undersøgelsesperioden til lageroverskud, som i vid
udstrækning bestod af de pågældende importvarer og i anden halvdel
af perioden til en betydelig formindskelse af lagerbeholdningen.
(117) Erhvervsgrenen mente også, at det ville være nødvendigt med en mere
detaljeret analyse af salget efter varetype og salgskanaler, hvor der er
direkte konkurrence mellem erhvervsgrenens varer og importvarerne,
for at få fastslået det fulde omfang af den påførte skade. Detteindebærer en differentieret analyse af salget af sorte bredbånd i forholdtil salget af bejdsede bredbånd, og salgskanaler, hvor der indgås
langtidskontrakter i forhold til alt andet salg.
(118) Endelig anførte erhvervsgrenen, at det var nødvendigt med en mere
detaljeret analyse af de fire kvartaler i undersøgelsesperioden på grund
af tidsforskydningen mellem købernes ordreafgivelse og leveringen af
varerne. En sådan tidsforskel forsinkede angiveligt de negativevirkninger af den pågældende import. Det var derfor nødvendigt atundersøge ordreudviklingen i undersøgelsesperioden yderligere.
(119) Alle aktører på stålmarkedet er enige om, at transaktionerne
hovedsagelig foregår på et kvartalsvist grundlag. Produktionentilrettelægges og baseres på kvartalsvise planer og priser, og bådeordrer og leveringerne forhandles i overensstemmelse hermed. De
eksporterende producenters antydning af, at det ikke var muligt at
foretage en objektiv vurdering af eventuel skade for EF-erhvervs-grenen, hvis undersøgelsesperioden blev opdelt, specielt i kvartaler,var derfor ikke berettiget. EF-erhvervsgrenens påstande blev derfor
undersøgt og analyseret som anført nedenfor.
(120) For at få et overblik over de cykliske svingninger i EF-erhvervsgrenens
aktiviteter og efterprøve den kvartalsvise udvikling i dens økonomiske
situation endnu engang indhentede Kommissionen også kvartalsvise
oplysninger for perioden fra 1996 til andet kvartal af 1999.
b)Cykliske svingninger i stålindustrien
(121) Ifølge klageren forekommer der sæsonmæssige svingninger på
stålmarkedet, hvor de første to kvartaler i hvert kalenderår normalter bedre end de sidste. Sådanne sæsonmæssige svingninger kunne især
konstateres i forbindelse med salgsaktiviteterne. Salget vil normalt
være berørt i tredje kvartal på grund af ferieperioden i bruger-industrierne, men kommer så i gang igen i fjerde kvartal. Da nogle afEF-erhvervsgrenens påstande krævede en kvartalsvis analyse, var det
vigtigt at sikre, at en udvikling, der konstateredes, ikke bare afspejlede
normale kvartalsvise svingninger. En sådan analyse havde en ganske!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 18
særlig betydning, da klageren påstod, at de tendenser, der kon-
stateredes i undersøgelsesperioden, var langt over normale cykliskeforløb.
(122) Til vurderingen af de cykliske fænomener i forbindelse med varmt-
valsede bredbånd konstaterede Kommissionen følgende tendenser i
EF-erhvervsgrenens produktion og salg fra 1996 til undersøgelses-
perioden:
(%)
1. kvartal 2. kvartal 3. kvartal 4. kvartal
Produktion
— 1996 93 97 95 100
— 1997 97 100 97 97
— IP (1998) 100 94 77 70
Salgsmængde
— 1996 87 90 91 100
— 1997 97 100 97 97— IP (1998) 100 87 68 61
Salgsværdi
— 1996 100 96 89 94
— 1997 95 100 99 98— IP (1998) 100 88 63 51
(123) Med hensyn til produktionen konstateredes det, at tredje kvartal ikke
nødvendigvis udviste det laveste aktivitetsniveau. I 1996 og 1997 var
den største forskel 7 % mellem første og fjerde kvartal i 1996, og
tendensen i produktionen var lineær i de pågældende år. Iundersøgelsesperioden var produktionsniveauet i tredje og fjerdekvartal langt lavere end i første kvartal, hvilket tydede på, at de
konstaterede svingninger lå langt over de normale sæsonmæssige
svingninger.
(124) Med hensyn til salgsmængde var den afmatning, der konstateredes i
tredje og fjerde kvartal endog endnu mere udtalt i undersøgelses-perioden. Salgsaktiviteterne var usædvanlige små i anden halvdel af
undersøgelsesperioden og lå langt over de normale sæsonmæssige
svingninger.
(125) Ovenstående kvartalsvise analyse dækker årene 1996 og 1997 samt
undersøgelsesperioden og viser, at de konstaterede tendenser i
sidstnævnte periode er langt over de normale svingninger i forbindelse
med cykliske fænomener i transaktionerne med varmtvalsede bred-bånd.
c)Synligt forbrug og lageroverskud
(126) Som anført i betragtning 61 var udviklingen i det synlige forbrug på
årsbasis ret stabil, navnlig mellem 1997 og undersøgelsesperioden. Detsynlige forbrug afspejler pr. definition ikke den faktiske anvendelse,
dvs. brugernes faktiske forbrug af den pågældende vare. Forskellen
mellem det synlige og det faktiske forbrug er grundlæggende delagerbeholdninger, der findes i forskellige led i distributionskæden,
f.eks. i dette tilfælde hos importører, handlende, forhandlere, sælgere,
stålservicecentre og brugere.
(127) Undersøgelsen af dette specielle problem viste, at det synlige forbrug
var langt større i de to første kvartaler i undersøgelsesperioden end i desidste. Den forholdsvis stabile udvikling, der konstateredes i det
synlige forbrug i hele 1997, forekom ikke i undersøgelsesperioden.
Denne forskel i tendensen var særlig tydelig ved en sammenligning afslutningen af 1997 og begyndelsen af undersøgelsesperioden, da dervar en betydelig stigning i det synlige forbrug mellem de to perioder.
Dette tyder på en stigning i lagerbeholdningerne, hvorimod det
omvendte ville være tilfældet, hvis fjerde kvartal af 1997 blev!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 19
sammenlignet med fjerde kvartal af undersøgelsesperioden, og således
viste en betydelig formindskelse af lagerbeholdningerne i de to sidstekvartaler i undersøgelsesperioden.
(128) Da disse lagerbeholdninger angiveligt spillede en særlig stor rolle i
udviklingen på markedet i undersøgelsesperioden, var det nødvendigt
at fastlægge det kvartalsvise synlige forbrug, ikke kun for undersø-gelsesperioden, men også for 1997.
(129) Til at bekræfte disse resultater ville det også være nødvendigt at
fastlægge den relevante udvikling i det faktiske forbrug. Dette var
imidlertid ikke muligt, da ikke alle de forskellige interesserede parter idistributions- og brugerniveau var samarbejdsvillige. Kommissionenvar alligevel i stand til at fastlægge lagerbeholdningerne hos
forhandlerne på grundlag af Eurostat-oplysninger indhentet inden for
rammerne af EKSF-traktaten.
(130) På linje med ovennævnte resultater viste det sig, at der skete en
betydelig opbygning af lagerbeholdninger i handelsleddet mellem
udgangen af 1997 og begyndelsen af undersøgelsesperioden. Der
konstateredes således en stigning på 29 % mellem fjerde kvartal i 1997og første kvartal i undersøgelsesperioden og endnu en stigning på 11 %mellem første kvartal og andet kvartal i undersøgelsesperioden.
(131) Dette bekræftede også, at lagerbeholdningerne formindskedes betyde-
ligt hen imod slutningen af undersøgelsesperioden (- 22 %). Ensammenligning af lagerbeholdningerne ved slutningen af både førsteog andet halvår af undersøgelsesperioden viste tydeligt, hvordan
lagrene blev anvendt. En sammenligning af den kvartalsvise udvikling
i lagerbeholdningerne i 1997 og samme udvikling i undersøgelses-perioden bekræfter også ovennævnte resultater.
(132) Denne tendens til lageroverskud i de to første kvartaler af
undersøgelsesperioden blev bekræftet i en redegørelse fra en eks-
porterende producent i undersøgelsen og af oplysningerne fra en størrebruger af den pågældende vare på markedet i Fællesskabet. Dennebruger havde lagerbeholdninger, som midt i undersøgelsesperioden var
mere end fordoblet i forhold til i begyndelsen af samme periode, mens
der ikke var noget tegn på større forskelle i denne brugersunderliggende aktiviteter mellem begyndelsen og slutningen afundersøgelsesperioden.
(133) Undersøgelsen bekræftede således EF-erhvervsgrenens påstand om, at
der forekom betydelige lageroverskud i begyndelsen af undersøgelses-perioden. I de første to kvartaler af undersøgelsesperioden var detsynlige forbrug betydeligt højere end det faktiske forbrug, medens det
omvendte var tilfældet i tredje og fjerde kvartal af perioden.
(134) Det synlige forbrug i første halvdel af undersøgelsesperioden var ca.
1,5 mio. større end det synlige forbrug i første halvdel af 1997.
(135) Nogle interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenen i vid
udstrækning selv bidrog til det lageroverskud, der konstateredes i første
halvdel af undersøgelsesperioden. Det skal i den forbindelsebemærkes, at erhvervsgrenen begyndte at sælge mindre lige frabegyndelsen af undersøgelsesperioden som vist nedenfor, hvilket tyder
på, at den ikke havde nogen stor andel i opbygningen af lageroverskud.
d)Produktion og kapacitetsudnyttelse
(136) På kvartalsvist grundlag faldt produktionen 23 % i tredje og 30 % i
fjerde kvartal af undersøgelsesperioden i forhold til første kvartal afsamme periode.
(137) Samtidig med nedgangen i produktionen faldt kapacitetsudnyttelsen
også 12 % i tredje kvartal af undersøgelsesperioden og 17 % i fjerde i
forhold til første kvartal af samme periode.
(138) På samme måde konstateredes det, at produktionen og kapacitets-
udnyttelsen faldt i forhold til de relevante kvartalsvise aktiviteter i1997. I tredje og fjerde kvartal i undersøgelsesperioden faldt
produktionen henholdsvis 20 % og 11 % og kapacitetsudnyttelsen
12 % og 18 % i forhold til tredje og fjerde kvartal af 1997.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 20
e)Salgsmængde, salgspriser og rentabilitet
i ) Salgsmængde
(139) EF-erhvervsgrenens salgsmængde faldt 32 % i tredje kvartal af
undersøgelsesperioden og 39 % i fjerde kvartal sammenlignet medførste.
(140) Som allerede nævnt i forbindelse med analysen på år-til-år-basis
hævdede Fællesskabet, at der burde forlages en mere detaljeret ogdifferentieret analyse af dens forskellige typer salg og salgskanaler, da
dette ville vise, at salget i højere grad blev berørt, når varerne
konkurrerede direkte med de pågældende importvarer. Ud overopdelingen mellem salg af sorte og bejdsede bredbånd hævdedeerhvervsgrenen også, at en del af dens salg var resultatet af
langtidsleverings- og salgskontrakter, som f.eks. er indgået med
bilindustrien. Disse kontrakter dækker typisk en periode på op til etår, hvor mængderne og priserne er faste. De eksporterende producenterleverer grundlæggende ikke til kunderne i henhold til den slags
kontrakter.
(141) Med henblik på en detaljeret analyse blev ovennævnte salgstyper
grupperet og angivet som »langtids«salg i forhold til »andet« salg. Påsamme måde blev der også foretaget en undersøgelse af udviklingen i
salg, salgspriser og rentabilitet i forbindelse med sorte og bejdsede
bredbånd i undersøgelsesperioden.
(142) Mængden i langtidssalget var meget mere stabil kvartalsvis i
undersøgelsesperioden end de øvrige salgsaktiviteter. Der var således
et fald på 20 % i langtidssalget i tredje kvartal og på 22 % i fjerdekvartal i forhold til første. Faldet i andet salg var mere udtalt, nemlig35 % og 43 % i tredje og fjerde kvartal i forhold til første.
(143) Det samme gjorde sig gældende i analysen af salgsmængden af sorte
bredbånd i forhold til bejdsede bredbånd. I undersøgelsesperioden varder en mere glidende udvikling i mængden af solgte bejdsedebredbånd i forhold til sorte. Faldet i salget af sorte bredbånd var så
stor som 39 % i tredje kvartal og 44 % i fjerde kvartal i forhold til
første kvartal af undersøgelsesperioden, mens faldet i forbindelse medbejdsede bredbånd kun var henholdsvis 21 % og 29 %.
i i ) EF-erhvervsgrenens salgspriser
(144) I de første to kvartaler af undersøgelsesperioden var priserne på
varmtvalsede bredbånd stort set stabile, nemlig henholdsvis 306 EUR
og 308 EUR pr. ton. Senere faldt priserne til 286 EUR pr. ton i tredjekvartal og til 254 EUR pr. ton i fjerde kvartal. Dette svarer til etprisfald på 17 % i undersøgelsesperioden.
(145) En analyse af priserne efter salgstype viste, at priserne i langtidssalg
stort set var stabile i de tre første kvartaler af undersøgelsesperioden ogkun faldt fra 320 EUR pr. ton til 312 EUR pr. ton, dvs. 2 %. Faldet varbegrænset til 10 % i sammenligning med første og fjerde kvartal af
undersøgelsesperioden. I modsætning hertil var priserne ved andet salg
allerede faldet 10 % mellem første og tredje kvartal af undersøgelses-perioden og 21 % mellem første og fjerde kvartal af samme periode.
(146) Sammenligningen af prisudviklingen for sorte og bejdsede bredbånd
viste, at priserne på førstnævnte faldt meget mere end priserne på
sidstnævnte. Resultatet af disse forskellige tendenser var, at priserne påtværs af kategorierne var meget mere forskellige i slutningen af
undersøgelsesperioden end i begyndelsen. Priserne for bejdsede
bredbånd faldt kun fra 328 EUR pr. ton til 316 EUR pr. ton, dvs.4 %. Faldet var begrænset til 12 % i sammenligning med første ogfjerde kvartal i undersøgelsesperioden. I modsætning hertil var
priserne på sorte bredbånd allerede faldet 10 % mellem første og
tredje kvartal og 22 % mellem første og fjerde kvartal.
iii) R e n t a b ilitet
(147) På kvartalsvist grundlag viste det sig, at rentabiliteten var meget god i
første halvdel af undersøgelsesperioden. Som følge af hurtige prisfald i
de efterfølgende kvartaler mindskedes rentabiliteten fortsat og gik fra
16,8 % i første kvartal af undersøgelsesperioden til - 2,6 % i fjerdekvartal.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 21
(148) Salgsdifferentieringen viste en betydelig nedgang i rentabiliteten lige
fra starten af undersøgelsesperioden i forbindelse med salget af sortebredbånd og andet salg end langtidssalg.
(149) Det fremgik af undersøgelsen, at rentabiliteten for langtidssalget var
meget god i første halvdel af undersøgelsesperioden (ca. 21 %) ogforblev positiv i hele undersøgelsesperioden, nemlig 8 % i fjerdekvartal. Andet salg var også rentabelt på ca. 16 % i første halvdel af
undersøgelsesperioden. Som i forbindelse med udviklingen i efter-
spørgslen efter varmtvalsede bredbånd faldt det siden i tredje og fjerdekvartal af undersøgelsesperioden og blev negativt (- 7 %) i fjerdekvartal.
(150) Samme konstateringer var gældende for rentabiliteten i forbindelse
med sorte og bejdsede bredbånd, hvor rentabiliteten var god for beggetyper i første halvdel af undersøgelsesperioden. Derefter var renta-
biliteten positiv for bejdsede bredbånd i hele undersøgelsesperioden
(4,5 % i fjerde kvartal), mens rentabiliteten i salget af sorte bredbåndformindskedes betydeligt i tredje kvartal og omdannedes til et tab på16,5 % i fjerde kvartal.
(151) Der var således nedgang i det globale salg, priser og rentabilitet i
undersøgelsesperioden. Denne tendens var langt mindre udtalt forsalget på segmenter af markedet, hvor der var mindre dumpingimport.
Med hensyn til priser og heraf følgende fortjeneste var EF-erhvervs-
grenens situation forholdsvis stabil i hele den periode, hvor det synligeforbrug toppede. Undersøgelsen viste også, at erhvervsgrenen ikke vari stand til at øge sit salg i forhold til stigningen i det synlige forbrug.
Til gengæld forblev prisniveau og rentabilitet på et højt niveau i en
periode med en stærk og stigende efterspørgsel.
(152) Undersøgelsen viste også, at indkøbspriserne på artikler til de største
omkostninger i produktionsomkostningerne faldt i undersøgelses-
perioden. Navnlig faldt prisen på jernmalm op til 12 %, prisen påskrot op til 40 %, og olieprisen faldt til niveauet i 1970. Omkost-ningerne til råmaterialer faldt således og satte en grænse for tabene,
navnlig i undersøgelsesperioden.
(153) For at fuldføre analysen af salgsmængde, salgspriser og rentabilitet
blev det fastslået, at disse økonomiske indikatorer også faldt i forhold
til de relevante kvartalsvise aktiviteter i 1997. I tredje og fjerde kvartal
af undersøgelsesperioden faldt salgsmængden 24 % og 27 % ogsalgspriserne 6 % og 19 % i forhold til tredje og fjerde kvartal af 1997.Med hensyn til rentabiliteten konstateredes det, at den var 15
procentpoint lavere i fjerde kvartal af undersøgelsesperioden sammen-
lignet med fjerde kvartal af 1997.
(154) I forbindelse med vurderingen af udviklingen i salgsmængde, salgs-
priser og rentabiliteter er det vigtigt at bemærke, at der er et
tidsmæssigt forspring mellem EF-erhvervsgrenens prisforhandlingermed kunderne og fakturering og levering. I forbindelse med isærudviklingen i andet salg var de priser, der anvendtes i første kvartal af
undersøgelsesperioden, i virkeligheden blevet forhandlet i løbet af
fjerde kvartal i 1997 og fremefter.
f)Tidsforskel mellem EF-erhvervsgrenens situation og markeds-
udviklingen
(155) Som nævnt i analysen på år-til-år-basis hævdede EF-erhvervsgrenen,
at det var nødvendigt at tage hensyn til tidsforskellen mellem salget afvarerne og prisforhandlingerne med de pågældende kunder, når
udviklingen i dens priser og rentabilitet skulle vurderes. I praksis
foregik prisforhandlingerne mindst et kvartal før salget.
(156) Undersøgelsen viste, at en glidende produktionsplanlægning for en
effektiv kapacitetsudnyttelse resulterede i en tidsforskel mellem ordren
og salget. Det konstateredes, at denne forskel faktisk var omkring et
kvartal. Med andre ord er salget i første kvartal af undersøgelses-perioden resultatet af ordrer, der blev forhandlet og indgået i fjerde
kvartal af 1997.
(157) I betragtning af denne tidsforskel viste den kvartalsvise tendens, som
blev konstateret i de ordrer, EF-erhvervsgrenens modtog, et betydeligtfald i undersøgelsesperioden. Som erhvervsgrenen hævdede, er denne
negative tendens udtalt lige fra første kvartal i undersøgelsesperioden i
forhold til den konstaterede tendens i forbindelse med salgsmængder!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 22
og produktion. Den ordremængde, der blev modtaget i andet kvartal af
undersøgelsesperioden, var 17 % lavere end dem, der blev modtaget iførste kvartal. Det viste sig også, at niveauet for modtagne ordre varforholdsvis højt i fjerde kvartal af 1997 og svarede til leverancer/salg i
første kvartal af undersøgelsesperioden.
(158) Disse konklusioner svarer således til EF-erhvervsgrenens påstand om,
at den forholdsvis positive økonomiske situation i første halvdel afundersøgelsesperioden kun afspejler et sundt ordreniveau i sidste
kvartal af 1997 og første kvartal af undersøgelsesperioden, nemlig på
et tidspunkt hvor efterspørgslen stadig var høj.
g)Konklusion vedrørende EF-erhvervsgrenens situation i undersø-
gelsesperioden
(159) Den kvartalsvise analyse viste, at EF-erhvervsgrenens økonomiske
situation forværredes betydeligt i undersøgelsesperioden, især i anden
halvdel. Forværringen gik langt ud over de sæsonmæssige svingninger,der konstateredes i de forudgående år på kvartalsvist grundlag.
(160) Alle skadesindikatorer fulgte en negativ tendens i tredje kvartal i
undersøgelsesperioden sammenlignet med den gennemsnitlige aktivi-tet i perioden: produktionen faldt 10 %, kapacitetsudnyttelsen 6 %,salgsmængden 14 %, salgspriserne 2,4 % og rentabiliteten faldt 2,1
procentpoint.
(161) Samme sammenligning af det fjerde kvartal i undersøgelsesperioden
viser, at EF-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes yder-ligere sammenlignet med det gennemsnitlige aktivitetsniveau i
undersøgelsesperioden: produktionen faldt 18 %, kapacitetsudnyttel-
sen 10 %, salgsmængden 22 %, priserne 13 %, og rentabiliteten blevnegativ (- 2,6 % af nettoudbyttet), et fald på 15,5 procentpoint.
5.Udviklingen efter undersøgelsesperioden
(162) Som nævnt førte lageroverskuddene i første halvdel af undersøgelsen
til en forholdsvis positiv markedssituation, som gav sig udslag i et godt
prisniveau på markedet i Fællesskabet i samme periode. EF-erhvervs-grenens rentabilitet var derfor stadig god. Men da situationen ikke blevunderstøttet af en positiv udvikling på brugermarkedet, og det
sandsynligvis ville føre til en negativ udvikling efter en vis tid, var
det også nødvendigt at bekræfte dette scenario ved en analyse afudviklingen efter udløbet af undersøgelsesperioden.
(163) Som nævnt af flere eksporterende producenter fandt der en vis
genopretning sted af den mængde, som EF-erhvervsgrenen frem-stillede og solgte i begyndelsen af 1999. Produktionsniveauet og salgetvar dog imidlertid væsentligt lavere end i begyndelsen af undersøgel-
sesperioden og 1997. Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens
økonomiske situation fortsat forværredes efter undersøgelsesperioden,navnlig med hensyn til et fald i salgspriser og rentabilitet i de to førstekvartaler af 1999.
(164) Dette bekræftede de negative virkninger af det massive lageroverskud,
som ophobede sig i begyndelsen af undersøgelsesperioden, og denformindskelse af lagerbeholdningerne, som startede i tredje kvartal afundersøgelsesperioden og fortsatte trods nedgang i den faktiske import
i første halvdel af 1999. Ud over lageroverskuddet kunne forsinkelsen i
den negative udvikling for EF-erhvervsgrenen også tilskrives dentidsforskel, som erhvervsgrenen arbejder med i forbindelse med sine
kunder. Dette viser sig ikke kun i udviklingen af skadesindikatorer som
produktion, salg, priser og rentabilitet, men også i udviklingen af deordrer, som EF-erhvervsgrenen modtog.
(165) Flere parter hævdede, at det ikke var nødvendigt at indføre
antidumpingforanstaltninger i denne procedure, da den pågældende
import ophørte efter undersøgelsesperioden.
(166) Undersøgelsen viste, at importen på grundlag af generelle eller
ukontrollerede oplysninger var faldet siden begyndelsen af undersø-
gelsesperioden, navnlig i forbindelse med nogle af de lande, der er
omfattet af proceduren. Dette er dog ikke et usædvanligt fænomen iantidumpingundersøgelser, da markedets aktører og ganske særlig
importørerne, tager hensyn til, at undersøgelserne kræver en forsigtig
vurdering af markedet for så vidt som de kan føre til indførelse afantidumpingforanstaltninger. Aktørernes reaktion kan være mere eller!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 23
mindre udtalt. Under alle omstændigheder ville det give de berørte
eksporterende producenter mulighed for at følge en skiftevisstimulerende og bremsende kurs i forbindelse med deres eksport, hvisdet gøres berettiget, at der ikke indføres antidumpingforanstaltninger
af hensyn til et fald i importen, som kunne være tidsbegrænset. Noget
sådant ville få meget forstyrrende virkninger for alle produkter påmarkedet i Fællesskabet, og det er derfor ikke muligt at anvende det iden foreliggende sag som begrundelse for ikke at indføre antidumping-
foranstaltninger.
(167) Det er også blevet hævdet, at den høje importkoncentration i
undersøgelsesperioden kun var et korttidsfænomen. I mellemtiden
har markedspriserne i Fællesskabet nået et niveau, der kan sikre en
hurtig genoprettelse af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(168) En detaljeret analyse viser, at EF-erhvervsgrenens priser fortsat
forringedes og nåede meget lave niveauer i de to første kvartaler af
1999. Prisfaldet udløste store finansielle tab, som EF-erhvervsgrenenmåtte afholde over et langt tidsrum.
6.Konklusion vedrørende skade
(169) På den ene side viste analysen på år-til-år-basis af EF-erhvervsgrenens
situation i perioden en række negative udviklinger i perioden fra 1995til undersøgelsesperioden. Den kvartalsvise analyse viste desuden, aterhvervsgrenens økonomiske situation forværredes betydeligt i hele
undersøgelsesperioden. I modsætning til hvad flere eksporterende
producenter antydede, er disse udviklinger repræsentative forerhvervsgrenens økonomiske situation i hele undersøgelsesperiodenunder hensyn til de særlige karakteristika på markedet i Fællesskabet
hvad angår lageroverskud og tidsforskel mellem ordrer og leverancer.
(170) Undersøgelsen viste også, at den negative udvikling fortsatte og endog
forværredes efter udløbet af undersøgelsesperioden, hvilket var
specielt relevant på baggrund af, hvordan markedet i Fællesskabet
fungerer. Det blev bekræftet, at denne forværring gik langt ud over desæsonmæssige svingninger, der konstateredes på kvartalsvist grundlagi tidligere år.
(171) Alle skadesindikatorer fulgte således en negativ tendens i tredje og
fjerde kvartal i undersøgelsesperioden sammenlignet med dengennemsnitlige aktivitet i perioden: produktionen faldt henholdsvis
11 % og 18 %, kapacitetsudnyttelsen 6 % og 10 %, salgsmængden 14 %
og 22 %, salgspriserne blev forhandlet til 2,4 % og 13 % undergennemsnitsprisen i perioden, og rentabiliteten faldt 2,1 og 15,5procentpoint.
(172) Disse økonomiske indikatorer var også faldende sammenlignet med
den pågældende kvartalsvise aktivitet i 1997. I tredje og fjerde kvartalaf undersøgelsesperioden sammenlignet med tredje og fjerde kvartal i
1997 faldt produktionen henholdsvis 20 % og 11 %, kapacitets-
udnyttelsen 12 % og 18 %, salgspriserne var 6 % og 19 %, ogrentabiliteten var positiv både i 1997 og i undersøgelsesperioden, men15 procentpoint lavere i fjerde kvartal af undersøgelsesperioden i
forhold til fjerde kvartal af 1997. Alle disse tendenser blev bekræftet i
de to kvartaler efter undersøgelsesperioden.
(173) Undersøgelsen viste, at disse tendenser ville endog have været endnu
mere negative uden særlige salg som salg i henhold til langtids-
kontrakter eller salg af bejdsede bredbånd, som i mindre grad er berørtaf den pågældende import. De ordrer, som EF-erhvervsgrenen modtog
til levering i fjerde kvartal af undersøgelsesperioden, var 31 % lavere
end dem, der blev modtaget til levering i første kvartal i undersøgelses-perioden.
(174) På den anden side viste analysen på år-til-år-basis, at den gennem-
snitlige fortjeneste steg fra 1997 til undersøgelsesperioden og nåede op
på 12,9 %. Fortjeneste og salgspriser var stabile i de første kvartaler afundersøgelsesperioden.
(175) Hvad angår disse resultater, som ved første øjekast kunne synes at
være i modstrid med en
"C1beslutning 3 om skade, viste
undersøgelsen, at de svarede til et højt synligt forbrug i første halvår afundersøgelsesperioden, der som det blev bekræftet i undersøgelsen,
ikke blev opvejet af et faktisk forbrug. Det bevirkede, at EF-erhvervs-
grenens priser og fortjeneste (salget udviklede sig ikke på linje med!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 24
lageroverskuddet) stadig var stabile, men nødvendigvis måtte falde
senere, når det store synlige forbrug ikke blev dækket af et tilsvarendefaktisk forbrug. I anden del af undersøgelsesperioden mindskedes detsynlige forbrug drastisk, da de massive lagerbeholdninger blev
anvendt, hvilket til gengæld fremkaldte et betydeligt fald i priser og
fortjeneste.
(176) Den efterfølgende analyse af EF-erhvervsgrenens økonomiske situa-
tion i de to første kvartaler i 1999 bekræftede, at disse negativetendenser ikke var begrænset til undersøgelsesperioden, men var de
direkte resultater af udviklingen i denne periode. Produktionen og
salgsmængden forbedredes noget sammenlignet med anden halvdel afundersøgelsesperioden, men salgspriserne og fortjenesten var fortsatfaldende. Ifølge grundbeslutningen og som bekræftet i
"C1beslut-
ning3fra Domstolen, kan der under særlige omstændigheder tages
hensyn til oplysninger vedrørende tiden efter udløbet af undersøgelses-perioden, navnlig med henblik på at få fastslået, om de tendenser, derer konstateret i løbet af undersøgelsesperioden, fortsætter.
(177) På grundlag af udviklingen i EF-erhvervsgrenens situation i perioden
fra 1995 til undersøgelsesperioden og i undersøgelsesperioden i
særdeleshed konkluderer Kommissionen, at der er forvoldt den
pågældende erhvervsgren skade i undersøgelsesperioden. I modsæt-ning til påstanden om, at de økonomiske indikatorer, der viste skade, i
stort omfang blev opvejet af andre indikatorer, som viste, at der ikke
var tale om skade, fremgik det af den detaljerede undersøgelse, at alleøkonomiske indikatorer udviklede sig negativt, navnlig fortjeneste ogsalgspriser med en tidsforskel på et par måneder. Omfanget af den
forvoldte skade gør, at den kan betegnes som væsentlig i over-
ensstemmelse med artikel 3, stk. 6, i grundbeslutningen.
F.ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1.Indledning
(178) I forbindelse med denne analyse er det vigtigt at huske, at den
pågældende vare er et meget prisfølsomt produkt. Desuden rummermarkedet en lang række særlige karakteristika: forholdet mellemEF-erhvervsgrenen og visse brugere er et langtidsforhold; produk-
tionsopsætningen og planlægningen medfører en vis tidsforskel
mellem ordre og levering; og erhvervsgrenen arbejder mere i vissemarkedssegmenter end de eksporterende producenter. Alle disse
karakteristika rejser dog ikke tvivl om, at de varer, der fremstilles og
sælges af EF-erhvervsgrenen og dem, der importeres fra de berørtelande, er samme varer. Det viser kun, at visse salgskanaler og vissevaretyper er mere udsat for konkurrence fra den pågældende import
end andre.
(179) For at drage en konklusion angående årsagerne til skade undersøgte
Kommissionen virkningerne af dumpingimporten fra de berørte lande
for den skadelige situation for EF-erhvervsgrenen. Samtidig blev ogsåvirkningerne af andre kendte faktorer og eventuelle følgevirkninger forden pågældende erhvervsgrens situation også undersøgt. En sådan
analyse sikrer, at skade, der forvoldes af andre faktorer end dumping-
importen, bliver identificeret og ikke tilskrevet dumpingimporten.
(180) De andre faktorer, der undersøgtes, var: forbrugsudviklingen, »over-
forsyningen« af markedet i Fællesskabet, virkningerne af varmtvalsedebredbånd, der importeres til Fællesskabet fra andre tredjelande,
adfærden hos andre EF-producenter, som ikke indgik i definitionen
af erhvervsgrenen i Fællesskabet, EF-erhvervsgrenens eksportresulta-ter og stålindustriens situation på verdensplan.
2.Virkningerne af dumpingimporten
a)Mængden af dumpingimporten og lageropbygning
(181) Undersøgelsen viste, at den pågældende import steg betydeligt og
navnlig mellem 1997 og undersøgelsesperioden. Medens der i 1995kun indførtes 0,65 mio. tons varmtvalsede bredbånd til markedet iFællesskabet fra de berørte lande, dvs. 17 % af den samlede import,
var der i 1997 tale om 0,88 mio. tons. I perioden mellem 1995 og 1997
var stigningen i mængden af varmtvalsede bredbånd, der blev!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 25
importeret fra de berørte lande, begrænset til 0,2 mio. tons. I
undersøgelsesperioden nåede dumpingimport op på 2,1 mio. tons ogudgjorde 45 % af den samlede import, dvs. en global stigning på 229 %i den undersøgte periode.
(182) Den største stigning i importen fandt sted i perioden fra 1997 til
undersøgelsesperioden, navnlig i de to første kvartaler. Undersøgelsenviste, at over 1,3 mio. tons blev leveret til markedet i Fællesskabet i
denne seks-måneders-periode. Dette repræsenterer mere end tre gange
importmængden i andet halvår af 1997. Mellem 1997 og undersøgel-sesperioden steg den pågældende import 143 %, og de berørte landesmarkedsandel mere end fordobledes med en stigning på 6,3
procentpoint.
(183) I perioden fra 1995 til undersøgelsesperioden steg EF-erhvervsgrenens
salg kun 1 % samtidig med at forbruget i Fællesskabet steg 9 %, og den
tabte således 3,7 procentpoint i markedsandel.
(184) Perioden med denne importstigning (1997 til udgangen af undersø-
gelsesperioden) faldt sammen med forværringen af EF-erhvervs-
grenens situation. Produktionen faldt 9 % og salget 12 %. Tabet i
markedsandele udgjorde 6,6 procentpoint og i ordrer 17 %.
(185) Hele udviklingen i importmængden sammenholdt med udviklingen i
det synlige forbrug viser, at den pågældende dumpingimport fortrins-
vis tilførtes stigningen i lagerbeholdningerne og således stigningen i
det synlige forbrug i de to første kvartaler i undersøgelsesperioden,hvorimod erhvervsgrenens salg faldt lige fra undersøgelsesperiodens
begyndelse.
(186) Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen ikke er særlig meget til
stede i forhandlernes salgskanaler i modsætning til de pågældendeproducenter. Hvad angår visse store aktører, afgav disse kun ordrer på
ganske få eller slet ingen varmtvalsede bredbånd hos EF-erhvervs-
grenen i tredje og fjerde kvartal af undersøgelsesperioden. Resultatetvar et betydeligt fald i efterspørgslen, som startede i tredje kvartal af
undersøgelsesperioden (- 28 %) og fortsatte (- 12 %) i fjerde kvartal.
Dette havde en negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens priser ogrentabilitet i de to sidste kvartaler af undersøgelsesperioden.
(187) For at vurdere hele denne udvikling bør det nævnes, at udviklingen i
EF-erhvervsgrenens situation var særlig negativ, udtalt og øjeblikkeligi forbindelse med de salgskanaler og varetyper, hvor de eksporterendeproducenter især er aktive. De pågældende producenter er ikke ret
aktive i salgskanaler, hvor der indgås langtidskontrakter. Her har
EF-erhvervsgrenen klaret sig bedre end i andre salgskanaler, hvorkonkurrencen fra importen var mere udtalt. Det er også påvist, atudviklingen i erhvervsgrenens salg af sorte bredbånd, som udgør 90 %
af den pågældende import, har været meget negativ igennem hele
undersøgelsesperioden.
b)Priser på dumpingimporten og prisforhandlingsproces
(188) Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens situation var stabil med
hensyn til priser og således den samlede rentabilitet i de to første
kvartaler af undersøgelsesperioden, selv om priserne på importen frade berørte lande fortsat faldt i hele perioden. Udviklingen i priser ogfortjeneste skyldtes på den ene side markedets generelle funktions-
måde med en tidsforskel mellem de afgivne ordrer og leveringerne til
kunderne og på den anden side udviklingen i lagerbeholdningerne ogsåledes det synlige forbrug i undersøgelsesperioden.
(189) I betragtning af den måde, markedet generelt fungerer på, med en
tidsforskel mellem ordrer og leveringer (et kvartal), afspejledeEF-erhvervsgrenens situation først og fremmest de ordrer, der varafgivet i fjerde kvartal af 1997, hvor importen begyndte at stige.
(190) I forbindelse med udviklingen i det synlige forbrug konstateredes det,
at situationen i første kvartal af undersøgelsesperioden på markedet iFællesskabet i almindelighed og for EF-erhvervsgrenen i særdeleshed
svarede til en periode med en markant stigning i lagerbeholdninger —
og således i det synlige forbrug. Dette gav mulighed for høje priser ogfortjeneste trods den samtidige stigning i importen. Dumpingimportenhavde således de største virkninger for erhvervsgrenens økonomiske
situation på et tidspunkt, hvor det blev klart, at stigningen i
lagerbeholdninger og således i det synlige forbrug ikke blev opvejet!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 26
af en stigning i det faktiske forbrug. På grund af det kraftige fald i
efterspørgslen efter varmtvalsede bredbånd ved udløbet af undersø-gelsesperioden faldt erhvervsgrenens priser, og rentabiliteten blevnegativ.
(191) Klageren hævdede, at de eksporterende producenter ved udgangen af
1997 og i hele undersøgelsesperioden førte en politik med systema-
tiske prisnedsættelser og til stadighed underbød EF-erhvervsgrenenspriser. Dette fremskyndte og forcerede nedgangen i salgspriserne påmarkedet i Fællesskabet i den pågældende periode.
(192) Undersøgelsen viste, at de eksporterende producenter faktisk satte
priserne ned i sidste kvartal af 1997, medens EF-erhvervsgrenen
forsøgte at holde sit prisniveau indtil juni 1998. I juli 1998 sænkedeerhvervsgrenen sine salgspriser. Deres salgspriser, som var over300 ECU pr. ton i januar 1998, faldt til omkring 250 ECU pr. ton i
december 1998.
(193) Dette drastiske prisfald skyldes, at de eksporterende producenter
fortsatte med at anvende lavere priser end EF-erhvervsgrenen i heleundersøgelsesperioden. Underbuddet var forholdsvis lavt i begyn-
delsen, men blev større og større i løbet af perioden. EF-erhvervs-
grenen måtte derfor sænke sine priser for at kunne fortsætte påmarkedet, navnlig fra midt i undersøgelsesperioden.
(194) Stål er en større råvare, og den vejledende basispris på varmtvalsede
bredbånd offentliggøres dagligt i specialblade og kendes af alle aktører
på markedet. De produkter, der fremstilles og sælges af EF-erhvervs-
grenen og dem, der importeres fra de berørte lande, er meget følsommeover for prissvingninger, som hurtigt har virkninger over helemarkedet.
Resultaterne af undersøgelsen viser således, at den negative udvikling i
EF-erhvervsgrenens økonomiske situation kunne tilskrives den
pågældende import.
c)Konklusion vedrørende dumpingimportens virkninger
(195) De store mængder dumpingimport, som hobede sig op på markedet i
Fællesskabet inden for et meget kort tidsrum, trykkede priserne og
førte til mindre markedsandele for EF-erhvervsgrenen. Disse storeimportmængder gav visse store brugere i Fællesskabet mulighed for at
opbygge lagerbeholdninger, hvilket havde negative virkninger for
prisforhandlingerne med EF-erhvervsgrenen allerede i andet kvartal afundersøgelsesperioden og således forlænge perioden med trykkedepriser. Den generelle gennemsigtighed, der hersker på markedet i
Fællesskabet, betød også, at brugere og købere hurtigt blev klar over de
eksporterende producenters lavprispolitik. Dette fremskyndede ogforcerede faldet i salgspriserne på et marked med negative følger forEF-erhvervsgrenens markedsandel og rentabilitet.
(196) Følgelig konkluderes det, at lavprisimporten spillede en stor rolle i
forbindelse med forværringen af EF-erhvervsgrenens dårlige situation
og således for den væsentlige skade, der forvoldtes erhvervsgrenen iundersøgelsesperioden.
3.Virkningen af andre faktorer
a)Udviklingen i forbruget
(197) I den undersøgte periode steg det synlige forbrug på markedet i
Fællesskabet med 9 %. I perioden mellem 1997 og undersøgelses-
perioden steg det synlige forbrug 0,4 %.
(198) På baggrund af den fortsatte positive forbrugsudvikling siden 1996
fastslås det, at forbruget ikke kan være forbundet med den skadeligesituation, som EF-erhvervsgrenen oplevede i undersøgelsesperioden.
b)Overforsyning af markedet i Fællesskabet
(199) Visse eksporterende producenter i de berørte lande hævdede, at der var
alt for store forsyninger på markedet i Fællesskabet i begyndelsen afundersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen øgede angiveligt fortsat
sine forsyninger på markedet og var således den, der i største omfang
bidrog til overudbuddet. EF-producenternes høje kapacitetsudnyttelse!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 27
på grund af de store forsyninger skulle så efter deres mening udelukke,
at nogen form for skade kunne tilskrives importen fra de berørte lande.
(200) Den detaljerede analyse af udviklingen i det synlige forbrug i 1997
sammenlignet med undersøgelsesperioden viste, at dette forbrug var
1,4 mio. større i de to første kvartal af undersøgelsesperioden end i detilsvarende kvartal af 1997. Sammenligningen skal vurderes påbaggrund af, at 1,3 mio. tons varmtvalsede bredbånd importeredes til
dumpingpriser fra de berørte lande i de to første kvartaler af
undersøgelsesperioden, medens den tilsvarende importmængde isamme periode i 1997 var omkring 0,3 mio. tons. Det vil sige, atder var sket en stigning på 1 mio. tons i første halvdel af
undersøgelsesperioden.
(201) Som nævnt øgede forhandlerne deres lagerbeholdninger væsentligt i
første halvdel af undersøgelsesperioden og medvirkede således til
overudbuddet på markedet i Fællesskabet. Det fremgik af undersøgel-
sen, at EF-erhvervsgrenen ikke er særlig aktiv i forhandlernessalgskanaler, hvorimod de eksporterende producenter solgte storemængder via stålhandlerne. EF-erhvervsgrenen bidrog således ikke til
de lagerbeholdninger, som handlerne opbyggede i undersøgelses-
perioden.
(202) Undersøgelsen viste således, at stigningen i dumpingimporten var
betydelig (importen mere end fordobledes udtrykt som markedsandel)
i undersøgelsesperioden, hvor det konstateredes, at EF-erhvervsgrenentabte salgsandele og oplevede et fald i produktionen, som førte tilformindskelse af markedsandelen. Denne stigning i dumpingimporten
bidrog således i vid udstrækning til overudbuddet.
c)Import af varmtvalsede bredbånd fra andre tredjelande
(203) Ud over de lande, der er omfattet af denne undersøgelse, eksporterede
andre lande også varmtvalsede bredbånd til markedet i Fællesskabet. I
undersøgelsesperioden var de største eksportører lande som Rusland,
Slovakiet, Rumænien, Ungarn, Sydkorea og Indonesien.
(204) Flere eksporterende producenter hævdede, at der var blevet dis-
krimineret imod dem i sammenligning med andre nævnte tredjelande,
som ikke var blevet inddraget i undersøgelsen.
(205) Det skal bemærkes, at der ikke blev indgivet klage imod ovennævnte
tredjelande, og at der derfor ikke blev modtaget umiddelbare beviser
for dumping og skade til at berettige indledningen af en antidumping-undersøgelse. Undersøgelsen bragte heller ikke noget frem i lyset, somkunne bevise, at der fandt skadelig dumping sted i forbindelse med
sådanne tredjelandes eksport, og påstanden om diskrimination er
således ikke berettiget.
(206) I den undersøgte periode viste andre tredjelandes andel af den samlede
import til Fællesskabet af den pågældende vare en faldende tendens,
men den var dog stadig betydelig. Importmængden faldt fra 3,1 mio.tons i 1995 til 2,6 mio. tons i undersøgelsesperioden, dvs. 17 % udtrykti mængde. Denne import udgjorde 83 % af den samlede import i 1995,
men kun 55 % i undersøgelsesperioden. Andre tredjelandes andel af
markedet i Fællesskabet formindskedes således 22 % i den undersøgteperiode.
(207) Importpriserne på varer fra andre tredjelande fulgte den generelle
nedadgående tendens på markedet i Fællesskabet og faldt 9 %.
(208) På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger kon-
stateredes det, at importen fra andre tredjelande fortsat var betydelig
og til stede på markedet i Fællesskabet. Det viste sig også, at
stigningen i importen fra andre tredjelande var meget begrænset,samtidig med at EF-erhvervsgrenens situation blev værre og værre,
navnlig fra 1997 til undersøgelsesperioden, hvor der var en massiv
fremgang i den pågældende import.
(209) Der kan derfor ikke tages hensyn til flere eksporterende producenters
påstand om, at importen af varmtvalsede bredbånd fra andre
tredjelande har været årsag til den skade, der er forvoldt EF-erhvervs-grenen.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 28
d)Andre producenter i Fællesskabet
(210) I undersøgelsesperioden tegnede de producenter i Fællesskabet, som
ikke indgik i definitionen af EF-erhvervsgrenen, sig for ca. 35 % af
den samlede produktion i Fællesskabet.
(211) Ud fra de foreliggende oplysninger var den økonomiske situation i den
undersøgte periode for de øvrige producenter af varmtvalsede bred-bånd i Fællesskabet den samme som EF-erhvervsgrenens. Deres salg
steg 5 % i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning, som var mindre end
stigningen i forbruget. Deres markedsandel udtrykt i mængde faldtsåledes 4 %. Endvidere led disse producenter også under pristrykket,hvilket fremgår af nedgangen i salgsværdien på 6 %, og deres
salgspriser lå på linje med EF-erhvervsgrenens.
(212) Følgelig havde de øvrige producenter i Fællesskabet kun begrænset
indvirkning på forværringen af EF-erhvervsgrenens økonomiskesituation.
e)EF-erhvervsgrenens eksportaktiviteter
(213) Visse eksporterende producenter hævdede, at situationen for EF-
erhvervsgrenen forværredes på grund af nedgangen i dens eksport-
aktiviteter i den undersøgte periode.
(214) Undersøgelsen viste, at salget til eksport til tredjelande faldt med ca.
536 000 tons mellem 1995 og undersøgelsesperioden og med 299 000
tons mellem 1997 og undersøgelsesperioden. Dette udgør et fald på
henholdsvis 4,8 % og 2,9 % af EF-erhvervsgrenens samlede salg. Pådette grundlag udelukker Kommissionen ikke, at en sådan nedgang ieksportsalget påvirkede EF-erhvervsgrenens globale økonomiske
situation. Men det må huskes, at denne undersøgelse udelukkende
omfattede EF-erhvervsgrenens økonomiske situation med hensyn tildet frie marked i Fællesskabet. Den skade, der påførtes EF-erhvervs-
grenen, er derfor blevet påvist på grundlag af markedsindikatorerne i
Fællesskabet. Priser og indtægter fra eksportsalget var såledesirrelevante og blev holdt uden for skadesundersøgelsen.
f)EF-erhvervsgrenens forkærlighed for at levere til det bundne
marked
(215) Flere brugere af den pågældende vare på markedet i Fællesskabet
erklærede, at EF-erhvervsgrenen havde forsøgt at øge integrationen af
sine aktiviteter i den undersøgte periode. I slutningen af 1997 skulleerhvervsgrenen have foretrukket fortrinsvis at levere til forbundneparter på det bundne marked, før den leverede til uafhængige parter på
det frie marked med det resultat, at brugerne var tvunget til at hente
forsyninger uden for Fællesskabet. Skaden kunne derfor ikke væreforvoldt af importudviklingen.
(216) Kommissionen konstaterede, at udviklingen i salget til både forbundne
og uafhængige kunder mellem 1997 og undersøgelsesperioden viste en
faldende tendens. Det forhold, at forsyningerne til det bundne markedfulgte samme tendens, viser, at der var produktionskapacitet tilrådighed. Dette fald i salgsmængde er tegn på, at der ikke var mangel
på forsyninger af den pågældende vare, som kunne have ført til et fald i
salget til uafhængige parter.
g)Stålbranchens situation på verdensplan
(217) Mange eksporterende producenter hævdede, at EF-erhvervsgrenens
situation, særlig i anden del af undersøgelsesperioden, i vid
udstrækning skyldtes en forværring af situationen i stålindustrien på
verdensplan.
(218) Det fremgik af de foreliggende oplysninger, at der var nedgang i hele
verden i undersøgelsesperioden. Salgspriserne faldt i USA, Japan og
Sydkorea. Salgspriserne i disse lande var imidlertid henholdsvis 15 %,
24 % og 7 % højere end salgspriserne i Fællesskabet i slutningen afundersøgelsesperioden.
(219) Situationen på verdensplan i stålindustrien, og særlig situationen i det
sydøstlige Asien kan således ikke forklare, hvorfor der skete en
forværring af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i den
undersøgte periode.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 29
4.Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(220) Ovenstående analyse viser, at andre faktorer end dumpingimporten fra
de berørte lande kan have bidraget til den vanskelige situation for
EF-erhvervsgrenen såsom situationen på verdensmarkedet i undersø-gelsesperioden. Undersøgelsen viste imidlertid, at den pludseligestigning i importmængde, pristryk og prisunderbud fra de eksporte-
rende producenters side havde væsentlige negative følgevirkninger for
erhvervsgrenens situation. Det konkluderes derfor, at denne import,særskilt betragtet, har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1.Indledende bemærkninger
(221) Formålet med antidumpingforanstaltninger er at afhjælpe illoyal
handelspraksis, som har skadelige virkninger for erhvervsgrenen i
Fællesskabet og at genetablere en situation med effektiv konkurrence
på markedet i Fællesskabet. I tillæg til spørgsmålene om dumping,skade og årsagen til skade undersøgte Kommissionen også, om derfandtes andre tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i
Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger. Til dette formål
blev virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle involveredeparter i denne procedure og følgerne af, om der indføres eller ikkeindføres foranstaltninger undersøgt i overensstemmelse med artikel 21,
stk. 1, i grundbeslutningen på grundlag af de foreliggende oplysninger.
2.EF-erhvervsgrenens interesser
(222) I tilfælde af skadelig dumping som følge af dumpingimport er det i en
EF-erhvervsgrens interesse, at betingelserne for effektiv konkurrence
genoprettes.
(223) Undersøgelsen viste, at markedet i Fællesskabet for varmtvalsede
bredbånd var kendetegnet ved produkter med oprindelse i de berørte
lande, som solgtes til priser under EF-erhvervsgrenens priser. Det var
muligt at dæmme op for den deraf følgende skadelige situation,sålænge importmængden var begrænset. Men den store mængdedumpingimport, der pludselig strømmede ind over markedet i Fælles-
skabet i en meget kort periode i undersøgelsesperioden, skabte et
pristryk, som havde store virkninger for EF-erhvervsgrenens finansi-elle situation. Denne situation sætter EF-erhvervsgrenen i en alvorligt
svækket position, og det er i erhvervsgrenens interesse at få situationen
genoprettet.
(224) I den undersøgte periode iværksatte EF-erhvervsgrenen og andre
producenter i Fællesskabet vigtige rationaliserings- og omstrukture-
ringsprojekter, som stadig er i gang i dag. Disse projekter er vigtige påbaggrund af globaliseringen af stålmarkedet. Denne aktivitet påverdensplan viser EF-erhvervsgrenens tilpasningsevne, dens konkur-
rencedygtighed og levedygtighed.
(225) Med de gældende antidumpingforanstaltninger kunne beskæftigelsen,
der steg i den undersøgte periode, opretholdes og eventuelt øges
afhængigt af forbrugsudviklingen. Undersøgelsesresultaterne viste, at
EF-erhvervsgrenen mistede betydelige salgsmængder og oplevede, atpriserne faldt, i særdeleshed hen imod slutningen af undersøgelses-perioden. Den foreslåede antidumpingtold, der beløber sig til 8 % for
samarbejdsvillige eksporterende producenter i vejet gennemsnit, skulle
give EF-erhvervsgrenen mulighed for at genoprette den skadeligesituation, enten ved at hæve priserne og/eller øge salgsmængderne.
(226) På baggrund af den utilstrækkelige rentabilitet i 1996 og 1997 og den
væsentlige skade, der forvoldtes i undersøgelsesperioden, er det højstsandsynligt, at EF-erhvervsgrenens finansielle situation vil fornngesyderligere, hvis der ikke træffes foranstaltninger til at afhjælpe de
negative virkninger af dumpingimporten. Det vil i sidste ende kunne
føre til nedskæringer i produktionen eller lukning af visse anlæg ogsåledes true beskæftigelsen i Fællesskabet.
3.Brugernes interesser og relaterede aktiviteter i Fællesskabet
(227) For at vurdere virkningerne for brugerne af, om der indføres eller ikke
indføres foranstaltninger, sendte Kommissionen spørgeskemaer til alle!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 30
kendte brugere på markedet i Fællesskabet. Der blev også aflagt
kontrolbesøg hos en større bruger for at efterprøve de indgivneoplysninger. Følgende konklusioner er baseret på besvarelserne frabrugerne.
(228) Det konstateredes, at brugerselskaberne selv importerede ca. 40 % af
den samlede import af varmtvalsede bredbånd fra de berørte lande ogbeskæftiger 4 000 mennesker i Fællesskabet.
(229) Brugerne hævdede, at de ikke længere ville kunne vælge forsynings-
kilde, hvis der blev indført foranstaltninger, og de var bange for, at de
ville blive fuldstændig afhængige af EF-producenternes velvilje. Disseproducenter måtte angiveligt forsyne et stort bundet marked, og dehavde allerede en andel på 75 % af det frie marked i Fællesskabet. De
nævnte, at de pågældende producenters salg på det bundne marked
samt en stor del af deres salg på det frie marked var bestemt tilforbundne selskaber, hvis produkter i senere omsætningsled kon-kurrerer direkte med deres egne produkter. Brugerne nævnte også, at
EF-erhvervsgrenen kun leverede til uafhængige brugere, når de havde
opfyldt de forbundne selskabers behov. De fremførte også, at deforbundne brugerselskaber allerede købte den pågældende vare til
under markedspris. Under disse omstændigheder mente brugerne, at
indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville give EF-erhvervs-grenen en afgørende og uberettiget konkurrencefordel på markederne isenere omsætningsled. Dette kunne ikke være i Fællesskabets inter-
esse.
(230) Endelig hævdede disse brugere, at indførelsen af antidumpingfor-
anstaltninger sandsynligvis ville skabe forsyningsmangel for uaf-hængige købere, sådan som det var tilfældet på markedet i Fælles-
skabet ved udgangen af 1997. Situationen ville klart være en
overtrædelse af EKSF-traktaten.
(231) I den forbindelse er det nødvendigt at nævne, at formålet med
antidumpingforanstaltninger ikke er at forhindre brugerne i at
importere varmtvalsede bredbånd fra de pågældende lande, men at
sikre, at varerne importeres til priser, som ikke forvolder skade. Selvhvis der indføres antidumpingforanstaltninger, vil disse produkter altidvære til stede på markedet i Fællesskabet, og det vil sikre, at
brugerselskaberne stadig kan vælge med hensyn til forsyningskilde.
(232) Kommissionen skønnede, at en vejet gennemsnitlig antidumpingtold
på 8 % på varmtvalsede bredbånd, der importeres fra de pågældendelande, højst kan fremkalde en stigning på ca. 1,6 % i bruger-
selskabernes samlede omkostninger til råmaterialer. Disse ekstra-
omkostninger ville skabe en stigning på ca. 1,1 % i de samledeproduktionsomkostninger i betragtning af blandingen af flere indkøb-
skilder og den gennemsnitlige værditilvækst i produkterne i senere
omsætningsled.
(233) Disse anslåede ekstraomkostninger i forbindelse med produktionen,
som brugerselskaberne påtog sig og eventuelt væltede over på de
efterfølgende købere, er ikke af en sådan art, at de kan bringe
brugerindustriernes rentabilitet i fare. Det er desuden nødvendigt atvurdere omkostningerne på baggrund af den forventede positiveudvikling på markederne for varmtvalsede bredbånd, når der hersker
effektive handelsvilkår.
(234) Angående salgspriserne på det frie marked må det nævnes, at der ikke
blev konstateret nogen betydelig forskel mellem EF-erhvervsgrenenspriser til forbundne og ikke-forbundne kunder. Desuden kan der ikke
tages hensyn til påstanden om, at EF-erhvervsgrenen ikke ønskede at
levere eller havde opstillet prioriteringer for sine leveringer afvarmtvalsede bredbånd afhængigt af forholdet til køberen i denundersøgte periode, da der ikke blev forelagt beviser for noget sådant.
Situationen var snarere det modsatte, idet visse salgskontrakter, der var
indgået med EF-erhvervsgrenen, blev ophævet.
(235) På grundlag af ovenstående fastslås det, at eventuelle negative følger
for brugerne, hvis der træffes foranstaltninger mod dumpingimporten
fra de berørte lande, ikke kan opveje de positive virkninger, det vil
have for alle andre aktive aktører på markedet i Fællesskabet.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 31
4.Følgerne for konkurrencen på markedet i Fællesskabet
(236) En del af parterne hævdede, at antidumpingforanstaltninger ville
begrænse konkurrence på markedet i Fællesskabet og tilskynde til
etablering af store stålgrupper. De fremførte, at store stålvirksomheder
som British Steel og Sollac i den seneste tid var vokset i størrelse vedat slå sig sammen med eller opkøbe andre stålvirksomheder. Dissegrupper konkurrerer også på produkterne i senere omsætningsled med
uafhængige brugere, som for det meste består af små og mellemstore
virksomheder. Resultatet af en sådan koncentration kunne i sidste endeblive, at mange af disse uafhængige brugere ville forsvinde med ennedsættelse af beskæftigelsen i Fællesskabet til følge.
(237) Angående den angivelige begrænsning af konkurrencen må det
nævnes, at der findes mange alternative forsyningskilder såsomRusland, Indonesien, Ungarn, Rumænien, Sydkorea, Slovakiet,Brasilien osv., som eksporterer varmtvalsede bredbånd til Fælles-
skabet. Der findes også flere hundrede stålservicecentre, lagerførende
virksomheder og forhandlere, som fortrinsvis sælger den pågældendevare til små og mellemstore brugere. Endelig findes der andreEF-stålproducenter end EF-erhvervsgrenen, som er etableret i Finland,
Frankrig, Østrig og Grækenland.
(238) Således er der sandsynligvis ikke nogen fare for at begrænse
konkurrencen på markedet, da niveauet for de foreslåede foran-staltninger ud fra et økonomisk synspunkt ikke er af en sådan art, at det
på forhånd vil lukke markedet i Fællesskabet for de berørte lande.
5.Forsyningsmangel på markedet i Fællesskabet
(239) Visse eksporterende producenter fra de berørte lande og brugere i
Fællesskabet hævdede, at indførelsen af antidumpingforanstaltningerville skabe forsyningsmangel, navnlig for de uafhængige bruger-industrier. Dette synspunkt var baseret på, at EF-erhvervsgrenen alene
ikke var i stand til at forsyne hele det frie marked i Fællesskabet, og at
den altid havde arbejdet med en høj kapacitetsudnyttelse.
(240) Andre interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenen end ikke er
i stand til at forsyne sine egne forbundne selskaber på det frie marked
og derfor ikke vil kunne kompensere for et eventuelt fald i importen
som følge af antidumpingforanstaltninger.
(241) I den forbindelse bør det nævnes, at producenterne i Fællesskabet ikke
er i stand til at forsyne hele det frie marked, og der vil således altid
være behov for import fra tredjelande, og markedet i Fællesskabet vil
altid være åbent for en sådan import, forudsat at varerne importeres ioverensstemmelse med bestemmelserne i grundbeslutningen.
(242) Under alle omstændigheder vil EF-erhvervsgrenen, de andre pro-
ducenter i Fællesskabet og eksporterende producenter i andre
tredjelande fortsat kunne forsyne markedet i Fællesskabet. Også deeksporterende producenter i de af undersøgelsen omfattede lande vilkunne fortsætte med at levere til markedet, da de foreslåede
foranstaltninger ikke er af en sådan art, at de vil lukke markedet for
dem.
(243) På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger anses
påstanden om, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil skabe
forsyningsmangel, for ikke at være berettiget.
6.Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(244) Kommissionen finder, at det er nødvendigt at indføre antidumpingtold
for at forhindre, at dumpingimporten øges og EF-erhvervsgrenensøkonomiske situation forværres yderligere. Indførelsen af foranstalt-ninger i dette tilfælde vil også genskabe effektive konkurrencevilkår
for alle aktører i Fællesskabet. Efter undersøgelse af de forskellige
interesser, der er involveret i proceduren, er der endvidere ikkekonstateret nogen tvingende grund til, at der ikke bør indføres
antidumpingforanstaltninger. Det er derfor ikke i modstrid med
Fællesskabets interesser at indføre midlertidige antidumpingforanstalt-ninger.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 32
H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
(245) Efter at det er fastslået, at dumpingimporten fra Bulgarien, Indien,
Sydafrika, Taiwan og Jugoslavien har forvoldt EF-erhvervsgrenen
væsentlig skade, og at der ikke er nogen tvingende grund til ikke atgribe ind, bør der vedtages endelige antidumpingforanstaltninger.
1.Skadesafhjælpningsniveau
(246) Med henblik på fastsættelse af toldniveauet blev der taget hensyn til de
konstaterede dumpingmargener og det toldbeløb, der er nødvendigt tilat fjerne den skade, som forvoldes EF-erhvervsgrenen ved dumping-importen. Den nødvendige prisforhøjelse blev fastsat på grundlag af en
sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris som fastlagt
for underbudsberegningerne og en ikke-skadevoldende pris på deforskellige typer varmtvalsede bredbånd, som EF-erhvervsgrenensolgte på markedet i Fællesskabet.
(247) Det nødvendige toldbeløb til at fjerne virkningerne af skadelig
dumping bør give EF-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine
produktionsomkostninger og opnå en rimelig fortjeneste på salget. Denfortjenstmargen på 12,9 % inden skat, som EF-erhvervsgrenen
krævede, blev anset for at danne et passende grundlag i betragtning
af behovet for langsigtede investeringer og en udbyttesats, somEF-erhvervsgrenen med rimelighed kunne forvente, hvis der ikke fandtskadevoldende dumping sted.
(248) Følgelig blev niveauet for afhjælpning af skade i betragtning af den
fortjeneste, som EF-erhvervsgrenen opnåede i undersøgelsesperioden,
fastlagt for hver enkelt type som forskellen mellem EF-erhvervs-grenens faktiske salgspris og den faktiske salgspris, netto, forsammenlignelige importerede modeller. Forskellen blev så udtrykt
som en procent af importprisen cif, frit Fællesskabets grænse,
ufortoldet.
2.Endelig told
(249) På baggrund af ovenstående blev det fastslået, at der bør indføres en
endelig antidumpingtold på samme niveau som den konstaterede
dumpingmargen, men ikke højere end den skadesmargen, der er fastsatovenfor i overensstemmelse med artikel stk. 4, i grundbeslutningen.
(250) Hvad angår den sideløbende antisubsidieprocedure vedrørende im-
porten fra Indien, Sydafrika og Taiwan, bør udligningstolden svare til
subsidiemargenen, medmindre skadesmargenen er lavere, i overens-stemmelse med artikel 12, stk. 1, i Kommissionens beslutning nr.1889/98/EKSF (
1).
(251) Ifølge artikel 24, stk. 1, i beslutning nr. 1889/98/EKSF og artikel 14,
stk. 1, i grundbeslutningen må ingen vare pålægges både antidumping-
og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation,som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. Da derskal indføres antidumpingtold på den pågældende vare, er det
nødvendigt at fastsætte, om og i hvilket omfang subsidie- og
dumpingmargenen er opstået af samme situation.
(252) I det foreliggende tilfælde er det konstateret, at alle de undersøgte
ordninger i Indien er eksportsubsidier som omhandlet i artikel 3, stk. 4,litra a), i beslutning nr. 1889/98/EKSF . Subsidierne kan påvirke de
indiske eksporterende producenters eksportpriser og således føre til
øgede dumpingmargener. Med andre ord kan de fastlagte dumping-margener helt eller delvis tilskrives forekomsten af eksportsubsidier.Det er således ikke nødvendigt at indføre både udlignings- og
antidumpingtold svarende til det fulde omfang af de fastlagte subsidie-
og dumpingmargener. Derfor er det i Indiens tilfælde nødvendigt atjustere antidumpingtolden, således at den afspejler de faktiske
dumpingmargener efter indførelsen af udligningstold, som opvejer
virkningerne af eksportsubsidierne.
(253) I Taiwans tilfælde er de undersøgte ordninger ikke eksportsubsidier.
Der kan derfor indføres told svarende til det fulde beløb af de fastlagtedumping- og subsidiemargener, forudsat at skadesmargenerne ikke
overskrides.!B
(1) EFT L 245 af 4.9.1998, s. 3.2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 33
(254) I Sydafrikas tilfælde konstateredes det, at subsidieringen var de
minimis, og der er ikke indført udligningstold på nuværende stadium.Der fastsættes således en dumpingtold svarende til skadesmargenerne,idet disse er lavere end dumpingmargenerne.
(255) Der fastsættes følgende told af prisen, frit Fællesskabets grænse,
ufortoldet og under hensyn til resultaterne af antisubsidieproceduren:
Land/SelskabDumping-
margen %Skadesmar-
gen %Eksportsub-
sidiemargen
%Foreslået
udlignings-
told %AD-told, der
skal indføres
%
Bulgarien 27,1 7,5 7,5
Kremikovtzi 27,1 7,5 7,5
Indien 56,3 23,8 13,1 13,1 10,7
Essar 55,8 6,4 4,9 4,9 1,5
SAIL 56,3 23,8 12,3 12,3 11,5
TISCO 29,4 6,4 8,7 6,4 0
Sydafrika 47,8 38,3 0 0 37,8Iscor 47,8 5,2 0 0 5,2
Highveld & Vanadium 37,8 38,3 0 0 37,8
Taiwan 30,3 29,3 0 4,4 24,9
CSC 7,1 8,9 0 4,4 2,7
Yieh Loong 2,1 3,9 0 0 2,1
Jugoslavien 56,1 15,4 15,4
Sartid 56,1 15,4 15,4
(256) De individuelle antidumpingtoldsatser i denne "C1beslutning 3er
fastlagt på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler
således den situation, der konstateredes ved undersøgelsen vedrørendeovennævnte selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den
landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anven-
delse på import af varer med oprindelse i det pågældende land ogfremstillet af det pågældende selskab og således af de nævntespecifikke retlige enheder. Importerede varer, som er fremstillet af
andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den relevante del af
denne
"C1beslutning 3 m e dn a v no ga d r e s s e ,h e r u n d e r
forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kanikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle
andre selskaber«.
(257) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser for
selskaber (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller
oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående
til Kommissionen (
1), sammen med alle relevante oplysninger, især om
ændringer i selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling, og
hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende
navneændring eller den pågældende ændring i produktion ogsalgsenheder. Kommissionen vil efter høring af Det RådgivendeUdvalg ændre
"C1beslutningen 3i overensstemmelse hermed ved
ajourføring af listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle
toldsatser.!B
(1) Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat C, DM 24-8/38,
rue de la Loi/Wetstraat 200 - B-1049 Bruxelles
.!M1
!B
!M1
!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 34
3.Tilsagn
(258) Eksporterende producenter i Bulgarien, Indien og Sydafrika afgav
pristilsagn i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i grundbeslut-ningen.
(259) En eksporterende producent i Jugoslavien udtrykte, at selskabet var
rede til at afgive pristilsagn. Kommissionen fastslog imidlertid, at denikke ville være i stand til at føre tilsyn med tilsagnet på rette måde, da
der var en række problemer med varekodenummeret, og størstedelen af
de pågældende varer solgtes til Den Europæiske Union via forretnings-mæssigt forbundne selskaber.
(260) Kommissionen finder, at det tilsagn, der er afgivet af de eksporterende
producenter i Bulgarien, Indien og Sydafrika, kan godtages. God-
tagelsen af pristilsagnene bør være betinget af, at der for medlems-
staternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig tilsagnsfaktura, derklart identificerer producenten og indeholder de oplysninger, somfremgår af bilaget. Fremlægges en sådan faktura ikke, skal der betales
antidumpingtold med den relevante sats.
(261) Hvis tilsagnet misligholdes eller trækkes tilbage, kan der indføres
antidumpingtold i henhold til artikel 8, stk. 9 og 10, i grundbeslut-
ningen.
I.AFSLUTNING AF PROCEDUREN
(262) På baggrund af resultaterne vedrørende importen af varer fra Iran bør
proceduren vedrørende dette land afsluttes —
vedtaget følgende beslutning:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af fladvalsede
produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikkepletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med
oprindelse i Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan og Forbundsrepublikken
Jugoslavien og henhørende under KN-kode 7208 10 00, 7208 25 00,7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 38 10,7208 38 90, 7208 39 10 og 7208 39 90.
2. Tolden fastsættes til følgende af prisen, frit Fællesskabets grænse,
ufortoldet, for varer, der er fremstillet af de selskaber, der er nævnt i tabellen:
Land SelskabAD-toldsats
(%)Taric-tillægskode
Bulgarien Alle selskaber 7,5 A999
Indien Essar Steel Ltd, 27thKM, Surat Hazira Road, Hazira 394270,
Dist: Surat, State: Gujarat1,5 A076
"M1The Steel Authoritiy of India Limited, Central Marketing
Organisation, Transport & Shipping Department, Ispat Bhawan
40, Jawaharlal Nehru Road, Calcutta — 700 071 311,5 A077
Tata Iron & Steel Company Limited, 43 Chowringhee Road,
"C2Calcuta-700 071 30 A078
Alle andre selskaber "M110,73 A999
Sydafrika Iscor Limited, Roger Dyason Road, Pretoria West, and Saldanha
Steel (Pty) Ltd, Private Bag X11, Saldanha 73955,2 A079
Alle andre selskaber 37,8 A999!B
!C1
!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 35
Land SelskabAD-toldsats
(%)Taric-tillægskode
Taiwan China Steel Corp., 1 Chung Kang Road, Hsiao Kang, Kaohsiung
81233,"M12,73 A080
"C2Yieh Loong Enterprise Co., Ltd 3, 317 Yu Liao Road,
Chiao Tou Hsiang, Kaohsiung Hsien2,1 A081
Alle andre selskaber 24,9 A999
Forbundsrepu-
blikken Jugosla-
vienAlle selskaber 15,4 —
3. Uanset bestemmelserne i stk. 1 finder den endelige told ikke anvendelse
på import af de pågældende varer, der er overgået til fri omsætning i
overensstemmelse med artikel 2.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre
andet er angivet.
Artikel 2
1. De tilsagn, der er afgivet i forbindelse med denne antidumpingprocedure
af følgende selskaber godtages:
Selskab Land Taric-tillægskode
Kremikovtzi Corporation, 1870 Sofia, Botunetz Bulgarien A082
Essar Steel Ltd, 27thKM, Surat Hazira Road, Hazira 394270,
Dist: Surat, State: GujaratIndien A083
"M1The Steel Authoritiy of India Limited, Central Marketing
Organisation, Transport & Shipping Department, Ispat Bhawan40, Jawaharlal Nehru Road, Calcutta — 700 071 3Indien A084
Highveld Steel & Vanadium Corporation Limited, PO Box 111,
Witbank 1035Syadafrika A085
2. Den i artikel 1, stk. 2, fastsatte antidumpingtold finder ikke anvendelse på
import af de pågældende varer i henhold til disse tilsagn, når varerne erovergået til fri omsætning, og når de er fremstillet, eksporteret direkte og
faktureret til en importvirksomhed i Fællesskabet af et selskab, der er nævnt i
listen i stk. 1, og angivet under den relevante Taric-tillægskode.
Denne fritagelse er betinget af, at der over for den relevante medlemsstats
toldmyndigheder forelægges en gyldig tilsagnsfaktura udstedt af det
eksporterende selskab med de vigtigste oplysninger som anført i bilaget.
Artikel 3
I henhold til artikel 14, stk. 6, i beslutning nr. 2277/96/EKSF skal
medlemsstaternes indberetninger til Kommissionen i forbindelse med hverenkelt overgang til fri omsætning indeholde år og måned for importen,
KN-kode, Taric-kode og Taric-tillægskode, typen af foranstaltning, oprin-
delsesland, mængde, værdi, antidumpingtold, indførselsmedlemsstat samteventuelt produktionscertifikatets løbenummer.
Artikel 4
Antidumpingproceduren vedrørende importen af fladvalsede produkter af jern
og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller
overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med oprindelse i Iran afsluttes
hermed.
Artikel 5
Denne
"C1beslutning 3træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De
Europæiske Fællesskabers Tidende .!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 36
Denne "C1beslutning 3 er bindende i alle enkeltheder og gælder
umiddelbart i hver medlemsstat.!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 37
BILAG
Oplysninger, der skal fremgå af den i artikel 2, stk. 2, omhandlede tilsagnsfaktura
1. Varerapporteringskodenummeret som fastsat i det tilsagn, der er afgivet af den
pågældende eksporterende producent, med angivelse af type og KN-kode.
2. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder angivelse af:
— fakturanummer
— fakturadato— »selskabsvarekoden«
— den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer kan
toldangives ved Fællesskabets grænser (som anført i "
C1beslutningen
3)
— mængde i kg
— gældende mindstepris.
3. En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:
— kilopris— betalingsbetingelser
— leveringsbetingelser
— samlede rabatter og afslag.
4. Navnet på den importør, til hvilken fakturaen er udstedt direkte af selskabet.5. Navnet på den funktionær i selskabet, der har udstedt tilsagnsfakturaen, og
følgende underskrevne erklæring:
»Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske
Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden for
rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet af …(selskabets navn), og som Kommissionen har godtaget i henhold til
"
C1beslutning 3 nr. 283/2000/EKSF . Jeg erklærer, at oplysningerne i
denne faktura er fuldstændige og korrekte.«!B2000S0283 — DA — 23.09.2000 — 001.001 — 38