2013R1305 — DA — 25.09.2014 — 001.001

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

Ændret ved:









▼B

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1305/2013

af 17. december 2013

om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005







EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 42 og artikel 43, stk. 2, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1) I meddelelsen fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen "Den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020 – Morgendagens udfordringer: fødevarer, naturressourcer og landområder" blev der gjort rede for de potentielle udfordringer, mål og retningslinjer for den fælles landbrugspolitik ("den fælles landbrugspolitik") efter 2013. På baggrund af debatten om denne meddelelse bør den fælles landbrugspolitik reformeres med virkning fra den 1. januar 2014. Reformen bør omfatte alle de vigtigste instrumenter i den fælles landbrugspolitik, herunder Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 ( 1 ). I betragtning af reformens rækkevidde er det hensigtsmæssigt at ophæve forordning (EF) nr. 1698/2005 og erstatte den med en ny tekst. (2) En politik for udvikling af landdistrikterne bør oprettes for at ledsage og supplere direkte betalinger og markedsforanstaltninger under den fælles landbrugspolitik og dermed bidrage til politikkens mål som fastsat i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ("TEUF"). En sådan politik for udvikling af landdistrikterne bør også integrere de politiske hovedmålsætninger, der er fastsat i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen "Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" ("Europa 2020-strategien"), og bør være i overensstemmelse med de generelle mål for den økonomiske og sociale samhørighedspolitik, der er fastlagt i TEUF. (3) Målet for denne forordning, nemlig udvikling af landdistrikterne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af den direkte forbindelse mellem udvikling af landdistrikterne og de andre instrumenter i den fælles landbrugspolitik, udstrækningen af de forskelle, der eksisterer mellem de forskellige landdistrikter, og begrænsningerne af de finansielle midler i medlemsstaterne i et udvidet EU men kan i stedet, på grund af den flerårige garanti for EU-finansiering og gennem fokus på dettes prioriteter, bedre nås på EU-plan, kan Unionen derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union ("TEU"). I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. (4) For at sikre en bæredygtig udvikling af landdistrikterne er det nødvendigt at fokusere på et begrænset antal centrale prioriteter i forbindelse med vidensoverførsel og innovation i landbrug, skovbrug og landdistrikter, bedriftens levedygtighed, konkurrenceevnen hos alle typer landbrug i alle regioner og fremme af innovative landbrugsteknologier og den bæredygtige forvaltning af skove, organisering af fødekæden, herunder forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, dyrevelfærd, risikostyring i landbruget, genopretning, bevarelse og forbedring af økosystemer vedrørende landbrug og skovbrug, fremme af ressourceeffektivitet og overgangen til en lavemissionsøkonomi i landbrugs-, fødevare- og skovbrugssektoren og fremme af social integration, fattigdomsbekæmpelse og økonomisk udvikling i landdistrikterne. I den forbindelse bør der tages hensyn til de forskellige situationer, der påvirker landdistrikterne med forskellige karakteristika eller forskellige kategorier af potentielle støttemodtagere, og de tværgående mål for innovation, miljø og modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer. Modvirkningsindsatsen bør både have tilknytning til begrænsning af emissioner i landbrug og skovbrug fra vigtige aktiviteter som f.eks. husdyrproduktion, brug af gødningsstoffer og bevarelse af CO2-kulstofdræn og fremme af CO2-binding i forbindelse med arealudnyttelse, ændring af arealudnyttelse og skovbrugssektoren. EU-prioriteten for udvikling af landdistrikterne i forbindelse med vidensoverførsel og innovation i landbrug, skovbrug og landdistrikter bør anvendes tværgående i forhold til de andre EU-prioriteter for udvikling af landdistrikterne. (5) EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne bør gennemføres inden for rammerne af bæredygtig udvikling og Unionens fremme af målet om beskyttelse og forbedring af miljøet, jf. artikel 11 i TEUF, under hensyntagen til "forureneren betaler"-princippet. Medlemsstaterne bør forelægge oplysninger om støtten til at nå klimaforandringsmålene i overensstemmelse med ambitionen om at afsætte mindst 20 % af Unionens budget til det formål efter en metode, der vedtages af Kommissionen. (6) Aktiviteterne under Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne ("ELFUL") og de operationer, som den bidrager til, bør være sammenhængende og i overensstemmelse med støtte fra andre instrumenter under den fælles landbrugspolitik. (7) For at sikre en umiddelbar og effektiv gennemførelse af programmerne for udvikling af landdistrikterne bør støtten fra ELFUL være baseret på tilstedeværelsen af administrative rammebetingelser, der er sunde. Medlemsstaterne bør derfor vurdere anvendeligheden og opfyldelsen af visse forhåndsbetingelser. Hver medlemsstat bør udarbejde enten et nationalt program for udvikling af landdistrikterne for hele sit område eller et sæt regionale programmer eller både et nationalt program og et sæt regionale programmer. Hvert program bør identificere en strategi til opfyldelse af mål i relation til EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne og en række udvalgte foranstaltninger. Programmeringen bør være i overensstemmelse med EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne, men bør samtidig tilpasses nationale forhold og supplere andre EU-politikker, navnlig markedspolitikken på landbrugsområdet, samhørighedspolitikken og den fælles fiskeripolitik. Medlemsstater, der vælger at forberede et sæt regionale programmer, bør også kunne udarbejde en national ramme, uden en særskilt budgettildeling for at lette koordineringen mellem regionerne i forbindelse med landsdækkende udfordringer. (8) Medlemsstaterne bør have mulighed for i deres programmer for udvikling af landdistrikterne at indsætte tematiske delprogrammer med henblik på at imødegå specifikke behov på områder af særlig betydning for dem. Tematiske delprogrammer bør vedrøre bl.a. unge landbrugere, små bedrifter, bjergområder, oprettelse af korte forsyningskæder, kvinder i landdistrikterne og modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer samt biodiversitet. De tematiske delprogrammer bør også bruges til at give mulighed for at bidrage til omstruktureringen af landbrugssektorer, som har en stærk indvirkning på udviklingen af landdistrikterne. Som et middel til at effektivisere indsatsen fra visse tematiske delprogrammer bør medlemsstaterne have mulighed for at fastsætte højere støttesatser for visse operationer, der er omfattet af disse tematiske delprogrammer. (9) Programmer for udvikling af landdistrikterne bør identificere behovene på området og beskrive en kohærent strategi for at opfylde dem på baggrund af EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne. Den strategi bør baseres på fastsættelse af mål. Forbindelsen mellem de identificerede behov, de fastsatte mål og valget af udvalgte foranstaltninger til at opfylde dem bør fastlægges. Programmerne for udvikling af landdistrikterne bør også indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere, om de er i overensstemmelse med kravene i denne forordning. (10) Der skal fastsættes mål i programmerne for udvikling af landdistrikterne i forhold til et sæt fælles indikatorer for alle medlemsstater og hvor nødvendigt i forhold til programspecifikke indikatorer. For at lette denne proces bør de områder, der er omfattet af disse indikatorer, defineres i overensstemmelse med EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne. I lyset af den horisontale anvendelse af EU-prioriteten for udvikling af landdistrikterne i forbindelse med vidensoverførsel inden for landbrug og skovbrug betragtes interventioner under denne prioritet som et redskab for de målindikatorer, der er defineret for de resterende EU-prioriteter. (11) Det er nødvendigt at fastsætte visse regler for programmering og revision af programmerne for udviklingen af landdistrikterne. Der bør findes en forenklet procedure for revisioner, som ikke berører programmernes strategi eller de respektive finansielle bidrag fra Unionen. (12) Landbrugets og skovbrugets udvikling og specialisering og de særlige udfordringer, som mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder ("SMV'er") i landdistrikterne står over for, kræver en passende grad af teknisk og økonomisk uddannelse samt en øget kapacitet for at få adgang til og udveksle viden og oplysninger, herunder via formidlingen af bedste landbrugs- og skovbrugsproduktionspraksis. Vidensoverførsel og informationsaktioner bør ikke kun tage form af traditionelle uddannelseskurser, men bør også tilpasses behovene hos aktører i landdistrikterne. Workshopper, coaching, demonstration og information, og også kortvarige bedrifts- og skovudvekslingsordninger og besøg bør derfor også støttes. Den viden og information, der er opnået, bør gøre det muligt for landbrugere, skovbrugere, personer beskæftiget i fødevaresektoren og i SMV'er i landdistrikterne at især forbedre deres konkurrenceevne og ressourceeffektivitet og forbedre deres miljømæssige resultater og samtidig bidrage til bæredygtigheden af landdistrikternes økonomi. I forbindelse med støtte til SMV'er kan medlemsstaterne give forrang til SMV'er med tilknytning til landbrugs- og skovbrugssektoren. For at sikre, at vidensoverførsel og informationsaktioner rent faktisk leverer disse resultater, bør det kræves, at leverandører af vidensoverførselstjenester har den fornødne kapacitet. (13) Bedriftsrådgivning hjælper landbrugere, unge landbrugere, skovbrugere, andre arealforvaltere og SMV'er i landdistrikterne med at forbedre den bæredygtige forvaltning og den samlede præstation på deres bedrift eller i deres virksomhed. Derfor bør både etableringen af sådanne tjenester og rådgivning af landbrugere, unge landbrugere, skovbrugere, andre arealforvaltere og SMV'er fremmes. For at forbedre kvaliteten og effektiviteten af den rådgivning, der tilbydes, bør der fastsættes bestemmelser for minimumskvalifikationer og regelmæssig uddannelse af rådgiverne. Bedriftsrådgivningstjenester, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 ( 2 ) bør hjælpe landbrugerne med at vurdere effektiviteten af deres landbrugsbedrift og identificere nødvendige forbedringer, hvad angår de lovbestemte forvaltningskrav og gode landbrugsmæssige og miljømæssige forhold og landbrugsmetoder til gavn for klimaet og miljøet, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 ( 3 ), foranstaltninger på bedriftsniveau i de programmer for udvikling af landdistrikterne, som tager sigte på modernisering af bedrifter, forbedring af konkurrenceevnen, sektorintegration, innovation, markedsorientering og fremme af iværksætterånd. Bedriftsrådgivningstjenester bør også hjælpe landbrugerne med at identificere forbedringer med hensyn til krav, som er fastlagt med henblik på gennemførelse af artikel 11, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF ( 4 ) ("vandrammedirektivet"), samt krav med henblik på gennemførelse af artikel 55 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 ( 5 ) og artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF ( 6 ), særlig for så vidt angår overholdelse af de generelle principper for integreret bekæmpelse af skadegørere. Hvor det er relevant, bør rådgivningen også omfatte arbejds- eller sikkerhedsstandarder i tilknytning til bedriften samt særlig rådgivning til landbrugere, der etablerer sig for første gang. Det bør også være muligt for rådgivningen at omfatte unge landbrugeres etablering, bæredygtig udvikling af bedriftens økonomiske aktiviteter og lokale forarbejdnings- og afsætningsmæssige spørgsmål i tilknytning til de økonomiske, landbrugsmæssige og miljømæssige resultater på bedriften eller i virksomheden. Der kan også gives særlig rådgivning om modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, biodiversitet, beskyttelse af vand, udvikling af korte forsyningskæder, økologisk landbrug og sundhedsaspekter i forbindelse med husdyravl. I forbindelse med støtte til SMV'er har medlemsstaterne mulighed for at give forrang til SMV'er med tilknytning til landbrugs- og skovbrugssektoren. Drifts- og vikarordninger bør hjælpe landbrugerne med at forbedre og forenkle forvaltningen af deres bedrift. (14) Unionens eller medlemsstaternes kvalitetsordninger, herunder certificeringsordninger for landbrugsbedrifter, for landbrugsprodukter og fødevarer giver forbrugerne garantier for kvaliteten af og karakteristikaene ved det produkt eller de produktionsmetoder, der er resultatet af landbrugernes deltagelse i sådanne ordninger, skaber merværdi for de pågældende produkter og forbedrer deres afsætningsmuligheder. Landbrugerne og sammenslutninger af landbrugere bør derfor tilskyndes til at deltage i disse ordninger. For at sikre en effektiv anvendelse af ELFUL-ressourcer bør støtten begrænses til aktive landbrugere, jf. artikel 9 i forordning (EU) nr. 1307/2013 Da det er på tidspunktet for sådanne ordningers ikrafttræden og i de første år af deltagelsen, at landbrugerne pålægges yderligere omkostninger og forpligtelser som følge af deres deltagelse, som ikke i fuldt omfang belønnes af markedet, bør støtten ydes til nye deltagere og dække en periode på højst fem år. I betragtning af bomulds særlige karakteristika som et landbrugsprodukt bør kvalitetsordninger for bomuld også være omfattet. Der bør også ydes støtte til oplysnings- og reklameaktiviteter vedrørende produkter, som omfattes af de kvalitets- og certificeringsordninger, der modtager støtte i henhold til denne forordning. (15) For at forbedre de økonomiske og miljømæssige resultater i bedrifterne og virksomhederne i landdistrikterne, forbedre effektiviteten af landbrugsprodukter på afsætnings- og forarbejdningsområdet, herunder etablering af mindre forarbejdnings- og afsætningsanlæg i forbindelse med korte forsyningskæder og lokale markeder, give den nødvendige infrastruktur til udvikling af landbrug og skovbrug og støtte ikkekommercielle investeringer, der er nødvendige for at nå miljømålene, bør der ydes støtte til fysiske investeringer, der bidrager til disse mål. I programmeringsperioden 2007-2013 dækkede en vifte af foranstaltninger forskellige interventionsområder. Af forenklingshensyn, men også for at give støttemodtagerne mulighed for at udforme og gennemføre integrerede projekter med større merværdi, bør en enkelt foranstaltning omfatte de fleste typer af fysiske investeringer. Medlemsstaterne bør rette støtten mod landbrugsbedrifter, der er berettigede til støtte til investeringer i forbindelse med støtte til bedrifternes levedygtighed, baseret på resultatet af analysen af styrker, svagheder, muligheder og trusler ("SWOT") som et middel til at målrette denne støtte bedre. For at gøre det lettere for unge landbrugere at etablere sig for første gang kan der indrømmes en yderligere støtteberettiget periode til investeringer med henblik på opfyldelse af EU-standarder. For at fremme gennemførelsen af nye EU-standarder bør investeringer, der foretages for at opfylde disse standarder, være støtteberettiget i en yderligere periode, efter at de er blevet obligatoriske for landbrugsbedriften. (16) Landbrugssektoren er i højere grad end andre sektorer udsat for skader på sit produktionspotentiale som følge af naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold og katastrofale hændelser. For at styrke landbrugsbedrifternes levedygtighed og konkurrenceevne i tilfælde af sådanne katastrofer eller hændelser bør der ydes støtte for at hjælpe landbrugerne med at genoprette det landbrugspotentiale, som er blevet beskadiget. Medlemsstaterne bør også sikre, at der ikke forekommer overkompensation for skaderne som følge af kombinationen af Unionens kompensationsordninger (navnlig risikostyringsforanstaltningen i henhold til denne forordning) og nationale og private kompensationsordninger. (17) Med henblik på udviklingen af landdistrikterne er oprettelse og udvikling af ny økonomisk aktivitet i form af nye bedrifter, diversificering til ikkelandbrugsmæssige aktiviteter, herunder ydelse af tjenester til landbrug og skovbrug, aktiviteter med tilknytning til sundhedspleje, social integration og turistaktiviteter afgørende. Det er også muligt for diversificeringen til ikkelandbrugsmæssige aktiviteter at rette sig imod den bæredygtige forvaltning af jagtmidler. En bedrifts- og erhvervsudviklingsforanstaltning bør lette unge landbrugeres første etablering og den strukturelle tilpasning af deres landbrugsbedrifter efter den første etablering. Desuden bør diversificering af landbrugere til ikkelandbrugsmæssige aktiviteter samt oprettelse og udvikling af ikkelandbrugsrelaterede SMV'er i landdistrikterne fremmes. Den foranstaltning bør også fremme iværksætteri hos kvinder i landdistrikterne. Udvikling af små landbrugsbedrifter, som er potentielt økonomisk levedygtige, bør også fremmes. For at sikre levedygtigheden af nye økonomiske aktiviteter, der støttes under denne foranstaltning, bør støtten gøres betinget af, at der fremlægges en forretningsplan. Støtte til virksomhedsetablering bør kun omfatte den indledende periode af sådan en virksomhed og bør ikke blive driftsstøtte. Hvis medlemsstaterne vælger at yde støtte i rater, bør disse rater derfor udbetales over en periode på ikke over fem år. Desuden bør der for at anspore omstruktureringen af landbrugssektoren ydes støtte i form af årlige betalinger eller engangsbetalinger til landbrugere, der er støtteberettiget efter ordningen for små landbrugere, der er oprettet ved afsnit V i forordning (EU) nr. 1307/2013 ("ordningen for små landbrugere"), hvis de forpligter sig til at overdrage hele deres bedrift og de dertil svarende betalingsrettigheder til en anden landbruger. For at afhjælpe problemerne med unge landbrugeres adgang til jord har medlemsstaterne også mulighed for at yde denne støtte i kombination med andre former for støtte, f.eks. ved brug af finansielle instrumenter. (18) SMV'erne er rygraden i EU's økonomi i landdistrikterne. Landbrugs- og ikkelandbrugsmæssig erhvervsmæssig udvikling bør sigte mod fremme af beskæftigelsen og skabelse af kvalitetsjob i landdistrikter, bevarelse af eksisterende job, reduktion af sæsonmæssige udsving i beskæftigelsen og udvikling af ikkelandbrugsmæssige sektorer uden for landbruget samt landbrugs- og fødevareforarbejdning. Den bør samtidig fremme virksomhedsintegration og lokale tværsektorielle forbindelser. Projekter, som knytter landbrug og landboturisme sammen gennem fremme af bæredygtig og ansvarlig turisme i landdistrikterne, og natur- og kulturarv, bør ligesom investeringer i vedvarende energi fremmes. (19) Udvikling af lokal infrastruktur og lokale basale tjenesteydelser i landdistrikterne, herunder fritids- og kulturtjenester, renovering af landsbyer og aktiviteter, der tager sigte på renovering og opgradering af landsbyers og landskabers kultur- og naturarv, er et væsentligt element i enhver indsats for at udnytte vækstpotentialet og fremme bæredygtigheden i landdistrikterne. Der bør derfor også ydes støtte til operationer med dette formål, herunder adgang til informations- og kommunikationsteknologi og udvikling af hurtige og ultrahurtige bredbåndsnet. I tråd med disse målsætninger bør udviklingen af tjenester og infrastruktur, som fører til social inklusion og til at vende den sociale og økonomiske tilbagegang samt affolkningen af landområderne, fremmes. For at opnå størst mulig effektivitet af denne støtte bør de dækkede operationer gennemføres i overensstemmelse med eventuelle planer for udviklingen af kommuner og deres basale tjenesteydelser udarbejdet af en eller flere landkommuner. For at skabe synergier og forbedre samarbejdet bør operationerne også fremme forbindelserne mellem land og by, hvor det er relevant. Medlemsstaterne har mulighed for at give forrang til investeringer fra samfundsstyrede lokale udviklingspartnerskaber og til projekter, som forvaltes af lokalsamfundsorganisationer. (20) Skovbruget er uløseligt knyttet til udviklingen af landdistrikterne, og i støtten til bæredygtig og klimavenlig arealanvendelse bør også indgå skovarealudvikling og bæredygtig forvaltning af skovene. I programmeringsperioden 2007-2013 omfattede en række foranstaltninger flere forskellige typer støtte til skovbrugsinvesteringer og -forvaltning. Af forenklingshensyn og for at give støttemodtagerne mulighed for at udforme og gennemføre integrerede projekter med større merværdi, bør en enkelt foranstaltning omfatte alle former for støtte til skovbrugsinvesteringer og -forvaltning. Den foranstaltning bør dække udvidelse og forbedring af skovressourcerne gennem skovrejsning på landbrugsarealer og etablering af skovlandbrugssystemer, der kombinerer omfattende landbrug med skovbrugssystemer. Den bør også dække genopretningen af skove, der er blevet skadet ved brand eller andre naturkatastrofer og katastrofale hændelser, og andre relevante forebyggende foranstaltninger, investeringer i teknologier inden for skovbrug og forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovprodukter, der tager sigte på at forbedre bedrifternes økonomiske og miljømæssige resultater for skovbrugere, og ikkeprofitable investeringer, der forbedrer økosystemerne og skovøkosystemernes klimatilpasningsevne og miljømæssige værdi. Støtten bør ikke skabe konkurrencefordrejning og bør være markedsneutral. Som følge heraf bør der indføres begrænsninger med hensyn til støttemodtagernes størrelse og retlige status. Forebyggende foranstaltninger mod brand bør iværksættes i områder, som af medlemsstaterne er klassificeret som middel eller høj brandrisiko. Alle forebyggende foranstaltninger bør indgå som led i en skovbeskyttelsesplan. For så vidt angår en foranstaltning, der iværksættes med henblik på genoprettelse af beskadigede skove, bør det anerkendes formelt af en videnskabelig offentlig organisation, at der er tale om en naturkatastrofen. Foranstaltninger på skovbrugsområdet bør vedtages på baggrund af Unionens og medlemsstaternes på internationalt niveau afgivne løfter og bør baseres på medlemsstaternes nationale eller regionale skovprogrammer eller tilsvarende instrumenter under hensyntagen til de tilsagn, der er indgået på ministerkonferencerne om beskyttelse af Europas skove. Støtten bør bidrage til gennemførelsen af EU's skovbrugsstrategi i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen "En ny EU-skovbrugsstrategi: for skove og den skovbaserede sektor". (21) Producentsammenslutninger og -organisationer hjælper landbrugere, der står sammen over for udfordringer, som f.eks. øget konkurrence og konsolidering af afsætningsmarkeder i forbindelse med afsætning af deres produkter, også på lokale markeder. Oprettelse af producentsammenslutninger og -organisationer bør derfor fremmes. For at sikre bedst mulig anvendelse af de begrænsede finansielle midler er det kun producentsammenslutninger og -organisationer, der kan betragtes som SMV'er, som bør modtage støtte. Medlemsstaterne har mulighed for at give forrang til producentsammenslutninger og -organisationer, som producerer kvalitetsprodukter, der er omfattet af foranstaltningen vedrørende kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer i nærværende forordning. For at sikre, at producentsammenslutningen eller -organisationen bliver et levedygtigt foretagende, bør der forelægges en forretningsplan for medlemsstaterne som en betingelse for at tilkende en producentsammenslutning eller -organisation støtte. For at undgå at yde driftsstøtte og for at bevare støttens tilskyndende rolle bør den maksimale varighed af støtten begrænses til fem år fra den dato, hvor producentsammenslutningen eller -organisationen blev anerkendt på grundlag af forretningsplanen. (22) Betalingerne til miljø- og klimavenligt landbrug bør fortsat spille en fremtrædende rolle, når det gælder fremhjælpning af en bæredygtig udvikling af landdistrikterne og imødekommelse af samfundets stigende behov for tjenester på miljøområdet. De bør yderligere tilskynde landbrugerne og andre arealforvaltere til at tjene samfundet som helhed ved indførelse eller fortsat anvendelse af landbrugspraksis, som bidrager til afbødning af og tilpasning til klimaforandringer og er forenelig med beskyttelse og forbedring af miljøet, landskabet og dets karakteristika, naturressourcerne og jordbunden og den genetiske diversitet. I den sammenhæng bør der udvises særlig opmærksomhed på bevarelse af genetiske ressourcer i landbruget og de yderligere behov for landbrugssystemer, som er af høj naturværdi. Betalingerne bør bidrage til at dække ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de indgåede forpligtelser og bør kun dække forpligtelser, der er mere vidtgående end de relevante obligatoriske standarder og krav, i overensstemmelse med "forureneren betaler -princippet". Medlemsstaterne bør også sikre, at betalinger til landbrugere ikke fører til dobbeltfinansiering i henhold til denne forordning og forordning (EU) nr. 1307/2013 I mange situationer øger de synergier, der hidrører fra fælles forpligtelser fra en gruppe af landbrugere, de miljø- og klimamæssige fordele. Men en fælles indsats omfatter yderligere transaktionsomkostninger, som bør opvejes tilstrækkeligt. For at sikre, at landbrugere og andre arealforvaltere er i stand til at gennemføre de forpligtelser, de har påtaget sig, korrekt, bør medlemsstaterne desuden bestræbe sig på at give dem de nødvendige færdigheder og den nødvendige viden. Medlemsstaterne bør opretholde det indsatsniveau, der er opnået i programmeringsperioden 2007-2013, og bør afkræves at anvende mindst 30 % af det samlede bidrag fra ELFUL til hvert enkelt program for udvikling af landdistrikterne vedrørende modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer samt miljømæssige forhold. Anvendelsen af beløbet skal ske gennem betalinger vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug og økologisk landbrug og betalinger til områder, der er konfronteret med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger, gennem betalinger til skovbrugsområdet, betalinger til Natura 2000-områder samt klima- og miljørelateret investeringsstøtte. (23) Betalingerne til landbrugerne for omstillingen til eller vedligeholdelsen af økologisk landbrug bør tilskynde dem til at deltage i disse ordninger som svar på samfundets stigende behov for anvendelse af miljøvenlige landbrugsmetoder og høje standarder for dyrevelfærd. For at øge synergierne i biodiversiteten, bør der tilskyndes til foranstaltningen for økologisk landbrug, kollektive kontrakter eller samarbejde mellem landbrugere, hvis fordele er i stand til at dække større tilstødende områder. For at undgå, at landbrugere i stor stil vender tilbage til konventionelt landbrug, bør der gives støtte til både omlægnings- og vedligeholdelsesforanstaltninger. Betalingerne bør bidrage til at dække ekstra omkostninger og indkomsttab som følge af tilsagnet og bør kun omfatte forpligtelser, der er mere vidtgående end de relevante obligatoriske standarder og krav. Medlemsstaterne bør også sikre, at betalinger til landbrugere ikke fører til dobbeltfinansiering i henhold til denne forordning og forordning nr. 1307/2013 For at sikre en effektiv anvendelse af ELFUL-ressourcer bør støtten begrænses til aktive landbrugere i den i artikel 9 i forordning (EU) nr. 1307/2013 anvendte betydning. (24) Der bør fortsat ydes støtte til landbrugere og skovbrugere for at hjælpe med at tackle specifikke ulemper i de pågældende områder som følge af gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF ( 7 ) og Rådets direktiv 92/43/EØF ( 8 ) og med henblik på at bidrage til effektiv forvaltning af Natura 2000-områder. Støtten bør også stilles til rådighed for landbrugere med det formål at imødegå ulemper i vandløbsoplande som følge af gennemførelsen af vandrammedirektivet. Støtten bør være knyttet til de specifikke behov, der er beskrevet i programmet for udvikling af landdistrikterne, og som er mere vidtgående end de relevante obligatoriske standarder og krav. Medlemsstaterne bør også sikre, at betalinger til landbrugere ikke fører til dobbeltfinansiering i henhold til denne forordning og forordning nr. 1307/2013 Endvidere bør medlemsstaterne tage hensyn til de specifikke behov i Natura 2000-områderne ved den generelle udformning af deres programmer for udvikling af landdistrikterne. (25) Betalingerne til landbrugere i bjergområder og i andre områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger bør ved at fremme fortsat anvendelse af landbrugsarealer, bidrage til at bevare landskabet samt til at opretholde og fremme bæredygtige landbrugssystemer. For at sikre effektiviteten af denne støtte bør betalingerne kompensere landbrugere for indkomsttab og supplerende omkostninger, der er forbundet med det pågældende områdes ulemper. For at sikre en effektiv anvendelse af ELFUL-ressourcer bør støtten begrænses til aktive landbrugere i den i artikel 9 i forordning (EU) nr. 1307/2013 anvendte betydning. (26) For at sikre en effektiv anvendelse af EU-midler og ligebehandling for landbrugere i hele EU bør bjergområder og områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger defineres efter objektive kriterier. I tilfælde af områder med naturbetingede begrænsninger bør disse kriterier være biofysiske og baseret på solid videnskabelig dokumentation. Der bør vedtages overgangsordninger for at lette udfasningen af betalinger i områder, der som følge af anvendelsen af disse kriterier ikke længere betragtes som områder med naturbetingede begrænsninger. (27) Gennem støtte til landbrugere, som forpligter sig til at indføre normer for husdyrhold, der er mere vidtgående end de relevante obligatoriske normer, bør landbrugerne fortsat tilskyndes til at indføre høje dyrevelfærdsnormer. For at sikre en effektiv anvendelse af ELFUL-ressourcer bør støtten begrænses til aktive landbrugere, jf. artikel 9 i forordning (EU) nr. 1307/2013 (28) Der bør fortsat ydes betalinger til skovbrugere, som yder miljøvenlige eller klimavenlige skovbevarende tjenester ved at forpligte sig til at øge biodiversiteten, bevare skovøkosystemer af høj værdi, forbedre deres potentiale til modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer og styrke skovenes beskyttende rolle med hensyn til jorderosion, vedligeholdelse af vandressourcer og naturkatastrofer. I den sammenhæng bør der udvises særlig opmærksomhed på bevarelse og fremme af skovgenetiske ressourcer. Der bør ydes betalinger for miljømæssige forpligtelser vedrørende skovene, som er mere vidtgående end de relevante obligatoriske standarder, som er fastsat i den nationale ret. (29) I programmeringsperioden 2007-2013 var den eneste type samarbejde, som udtrykkelig blev støttet under politikken for udvikling af landdistrikterne, samarbejde om udvikling af nye produkter, processer og teknologier i landbrugs-, fødevare- og skovbrugssektoren. Det er stadig nødvendigt med støtte til denne type samarbejde, men støtten bør tilpasses, således at den bedre opfylder vidensøkonomiens krav. I denne forbindelse bør der være mulighed for, at projekter fra en enkelt aktør kan finansieres under denne foranstaltning, såfremt de opnåede resultater udbredes med henblik på at nå målet om formidle nye fremgangsmåder, processer eller produkter. Desuden er det blevet klart, at støtte til flere forskellige typer samarbejde med en bredere vifte af støttemodtagere, fra mindre til større aktører, kan bidrage til at nå målene for politikken for udvikling af landdistrikterne ved at hjælpe aktørerne i landdistrikterne med at overvinde de økonomiske, miljømæssige og andre ulemper ved opsplitning. Denne foranstaltning bør således udvides. Støtte til små aktører til at tilrettelægge fælles arbejdsprocesser og dele faciliteter og ressourcer bør hjælpe dem med at blive økonomisk levedygtige på trods af deres ringe størrelse. Støtte til horisontalt og vertikalt samarbejde mellem aktører i forsyningskæden samt til salgsfremstød i en lokal sammenhæng bør fremme en økonomisk rationel udvikling af korte forsyningskæder, lokale markeder og lokale fødekæder. Støtte til fælles tilgange til miljøprojekter og praksis bør kunne bidrage til at skabe større og mere konsekvente miljø- og klimamæssige fordele, end dem, der kan komme fra individuelle aktører, der handler uden henvisning til andre (f.eks. gennem praksis på større ubrudte arealer), kan levere. Støtte bør ydes i forskellige former. Klynger og netværk er særlig relevante for udveksling af ekspertise samt udvikling af nye og særlige former for ekspertise, tjenester og produkter. Pilotprojekter er vigtige redskaber til afprøvning af kommerciel anvendelse af teknologier, teknikker og praksis i forskellige sammenhænge og tilpasning af dem, når det er nødvendigt. Operationelle grupper er et centralt element i det europæiske innovationspartnerskab ("EIP") for landbrugets produktivitet og bæredygtighed. Et andet vigtigt redskab er lokale udviklingsstrategier, der opererer uden for rammerne af lokaludviklingen under Leader – mellem offentlige og private aktører fra by- og landområder. I modsætning til Leadermetoden er det muligt for sådanne partnerskaber og strategier at være begrænset til en enkelt sektor eller forholdsvis specifikke udviklingsmål, herunder de ovenfor nævnte. Medlemsstaterne har mulighed for at give forrang til samarbejde mellem enheder, der omfatter primærproducenter. Brancheorganisationer bør også være berettigede til støtte under denne foranstaltning. Sådan støtte bør begrænses til en periode på syv år undtagen for kollektive miljø- og klimaforanstaltninger i behørigt begrundede tilfælde. (30) Landbrugere udsættes i dag for stadig større økonomiske og miljømæssige risici som følge af klimaforandringer og øgede prisudsving. I denne forbindelse har den effektive forvaltning af risici en stigende betydning for landbrugerne. Som en konsekvens heraf bør der oprettes en risikostyringsforanstaltning for at bistå landbrugerne med at tackle de hyppigst forekommende risici for dem. Denne foranstaltning bør derfor hjælpe landbrugerne med at dække de præmier, de betaler for afgrøde-, dyre- og planteforsikring samt hjælpe med oprettelse af gensidige fonde, og den erstatning, som disse fonde betaler til landbrugere for tab lidt som følge af ugunstige vejrforhold, udbrud af dyre- og plantesygdomme, skadedyrsangreb eller miljøhændelser. Den bør også omfatte et indkomststabiliseringsredskab i form af en gensidig fond til støtte for de landbrugere, som står over for en alvorlig nedgang i deres indkomst. For at sikre landbrugere modtager ligebehandling i hele Unionen og for at sikre, at konkurrencen ikke fordrejes, og at Unionens internationale forpligtelser overholdes, bør der fastsættes særlige betingelser for tildeling af støtte i henhold til disse foranstaltninger. For at sikre en effektiv anvendelse af ELFUL-ressourcer bør støtten begrænses til aktive landbrugere i den i artikel 9 i forordning (EU) nr. 1307/2013 anvendte betydning. (31) Leadermetoden til lokaludvikling har i en årrække bevist sin effektivitet i forbindelse med fremme af udviklingen af landdistrikterne gennem fuld hensyntagen til de tværsektorielle behov for en endogen landdistriktsudvikling gennem sin bottom-up-tilgang. Leader bør derfor videreføres i fremtiden, og dens anvendelse bør fortsat være obligatorisk for programmer for udvikling af landdistrikterne på nationalt og/eller regionalt niveau. (32) Støtte til lokaludvikling under Leader fra ELFUL bør også omfatte interterritoriale samarbejdsprojekter mellem sammenslutninger i en medlemsstat eller tværnationale samarbejdsprojekter mellem sammenslutninger i forskellige medlemsstater eller samarbejdsprojekter mellem sammenslutninger i medlemsstaterne og i tredjelande. (33) For at gøre det muligt for partnere i landdistrikter, der endnu ikke anvender Leader, at afprøve og forberede sig på konstruktionen og gennemførelsen af en lokal udviklingsstrategi, bør finansieringen også omfatte et "Leader-opstartssæt". Støtte bør ikke være betinget af indgivelsen af en lokal udviklingsstrategi. (34) Investeringer er fælles for mange foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i henhold til denne forordning og kan vedrøre operationer af meget forskellig karakter. For at sikre klarhed i gennemførelsen af disse operationer bør der fastlægges visse fælles regler for alle investeringer. Disse fælles regler bør definere de former for udgifter, der kan betragtes som værende investeringsudgifter, og ør sikre, at kun de investeringer, der skaber ny værdi i landbruget, kan modtage støtte. For at lette gennemførelsen af investeringsprojekter bør medlemsstaterne have mulighed for at udbetale forskud. For at sikre en effektiv, retfærdig og bæredygtig virkning af bistanden fra ELFUL bør der fastsættes visse regler for at sikre, at investeringer vedrørende operationer får varig virkning, og at støtte fra ELFUL ikke anvendes til at fordreje konkurrencen. (35) Det bør være muligt for ELFUL at støtte investeringer i kunstvanding, der giver økonomiske og miljømæssige fordele, under forudsætning af, at den pågældende kunstvandings bæredygtighed er sikret. Som konsekvens heraf bør der i hvert tilfælde kun ydes støtte, hvis der er etableret en vandområdeplan for det pågældende område, jf. kravet i vandrammedirektivet, og hvis der allerede forefindes måling af vandanvendelse på investeringsniveau eller som en del af investeringen. Investeringer i forbedringer af eksisterende kunstvandingsinfrastrukturer eller -udstyr bør medføre en minimumsforøgelse i form af vandeffektiviteten, udtrykt som en potentiel vandbesparelse. Hvis det vandområde, som investeringen vedrører, som fastsat i den analytiske ramme, som fastlægges i vandrammedirektivet, er under belastning som følge af årsager, der er knyttet til vandmængden, bør halvdelen af forøgelsen i form af vandeffektiviteten omsættes til en faktisk reduktion af vandforbruget i forbindelse med den investering, som har modtaget støtte, med henblik på at reducere belastningen af det pågældende vandområde. Der bør fastlægges visse tilfælde, hvor det af hensyn til kravene til potentielle eller effektive vandbesparelser ikke er muligt eller nødvendigt for at finde anvendelse, herunder de tilfælde, der vedrører investeringer i genvinding eller genbrug af vand. Ud over støtte til investeringer i forbedringer af eksisterende udstyr bør det fastsættes, at ELFUL kan støtte investeringer i ny kunstvanding afhængigt af resultaterne af den miljømæssige analyse. Med visse undtagelser bør der imidlertid ikke ydes støtte til ny kunstvanding, hvis det berørte vandområde allerede er under belastning, i lyset af den meget høj risiko for, at ydelsen af støtte i sådanne tilfælde kan forværre eksisterende miljøproblemer. (36) Visse arealrelaterede foranstaltninger i henhold til denne forordning kræver, at modtagerne giver tilsagn om forpligtelser i mindst fem år. I denne periode er det muligt, at der kan forekomme ændringer i enten bedriftens eller støttemodtagerens situation. Der bør derfor fastsættes bestemmelser for at fastlægge, hvad der burde ske i sådanne tilfælde. (37) Visse foranstaltninger i henhold til denne forordning betinger støttetildeling af, at modtagerne påtager sig forpligtelser, der går videre end et relevant udgangsniveau defineret i form af obligatoriske standarder eller krav. I lyset af eventuelle ændringer i retten i den pågældende periode af de forpligtelser, som medfører ændringen af udgangsniveauet, bør der foretages en revision af de pågældende kontrakter for at sikre, at denne betingelse fortsat overholdes. (38) For at sikre, at de finansielle midler til udvikling af landdistrikterne anvendes på den bedst mulige måde, og for at målrette foranstaltninger under programmerne for udvikling af landdistrikterne i overensstemmelse med EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne, og for at sikre ligebehandling af ansøgerne, bør medlemsstaterne fastlægge kriterier for udvælgelsen af projekter. Undtagelser fra denne regel bør kun gælde betalinger under foranstaltninger vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug, økologisk landbrug, Natura 2000 og vandrammedirektivet, områder, der er konfronteret med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger, dyrevelfærd, miljø- og klimavenlige skovbrugstjenesteydelser samt foranstaltninger vedrørende risikostyring. Ved anvendelsen af udvælgelseskriterierne bør der tages hensyn til operationens størrelse i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. (39) ELFUL bør yde støtte via teknisk bistand til gennemførelse af programmer for udvikling af landdistrikterne, herunder omkostningerne til beskyttelse af symboler og forkortelser, der er knyttet til EU's kvalitetsordninger for deltagelse, i hvilke der kan ydes støtte i henhold til denne forordning, og medlemsstaternes omkostninger til afgrænsning af områder med naturbetingede begrænsninger. (40) Det er bevist, at netværkssamarbejde mellem nationale netværk, organisationer og administrationer, der er involveret i de forskellige faser af programgennemførelsen, som tilrettelægges i forbindelse med det europæiske netværk for landdistriktsudvikling, er i stand til at spille en meget vigtig rolle i forhold til at forbedre kvaliteten af programmerne for udvikling af landdistrikterne ved i højere grad at inddrage aktørerne i forvaltningen af udvikling af landdistrikterne samt ved at informere den brede offentlighed om fordelene. Det bør derfor finansieres som led i teknisk bistand på EU-plan. For at tage hensyn til de særlige evalueringsbehov bør der oprettes en europæisk evalueringskapacitet for udvikling af landdistrikterne som en del af det europæiske netværk for landdistriktsudvikling for at samle alle aktører i evalueringsaktiviteter og dermed lette udvekslingen af ekspertise på området. (41) EIP for landbrugets produktivitet og bæredygtighed bør bidrage til virkeliggørelsen af Europa 2020-målene om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Det er vigtigt, at det samler alle relevante aktører på EU-plan og nationalt og regionalt niveau og præsenterer nye idéer for medlemsstaterne om, hvordan man kan strømline, forenkle og forbedre koordineringen af eksisterende instrumenter og initiativer og om nødvendigt supplere dem med nye foranstaltninger. (42) For at bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i EIP for landbrugets produktivitet og bæredygtighed bør der oprettes et EIP-netværk for at skabe et netværk for operationelle grupper, rådgivningstjenester og forskere, der er involveret i gennemførelsen af operationer, der tager sigte på innovation i landbruget. Det bør finansieres som led i den tekniske bistand på EU-plan. (43) Medlemsstaterne bør forbeholde en del af det samlede beløb for hvert enkelt program for udvikling af landdistrikterne, som er afsat til teknisk bistand, med henblik på at finansiere oprettelse og drift af et nationalt landdistriktsnetværk, der samler organisationer og administrationer, som er involveret i udvikling af landdistrikterne, herunder EIP, med det formål at øge deres deltagelse i gennemførelsen af programmet og forbedre kvaliteten af programmerne for udvikling af landdistrikterne. Til dette formål bør nationale landdistriktsnetværk udarbejde og gennemføre en handlingsplan. (44) Programmer for udvikling af landdistrikterne bør indeholde innovative foranstaltninger, der fremmer en ressourceeffektiv og produktiv landbrugssektor med lave emissioner med støtte fra EIP for produktivitet og bæredygtighed i landbruget. EIP bør sigte mod at fremme en hurtigere og mere omfattende gennemførelse af innovative løsninger i praksis. EIP bør skabe merværdi ved at styrke anvendelsen og effektiviteten af innovationsrelaterede instrumenter og øge synergierne mellem dem. EIP bør udfylde huller ved at sammenknytte forskning og praktisk landbrug bedre. (45) Gennemførelsen af innovative projekter i forbindelse med EIP for landbrugets produktivitet og bæredygtighed bør foretages af operationelle grupper, der samler landbrugere, skovforvaltere, landdistrikter, forskerne, ngo'ers rådgivere, virksomheder og andre aktører, der er berørt af innovation i landbrugssektoren. For at sikre, at resultaterne af sådanne projekter kommer sektoren som helhed til gode, bør disse resultater på området for innovation og udveksling af viden inden for EU og med tredjelande formidles. (46) Der bør indføres bestemmelser, således at der kan fastsættes et beløb for Unionens støtte til udvikling af landdistrikterne under denne forordning for perioden 1. januar 2014 til 31. december 2020, i overensstemmelse med den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020. De disponible bevillinger bør indekseres med en fast procentsats med henblik på programmeringen. (47) For at lette forvaltningen af ELFUL-midlerne bør et fælles bidrag for støtte fra ELFUL til programmeringen af udviklingen af landdistrikterne fastsættes i forhold til de offentlige udgifter i medlemsstaterne. For at tage hensyn til deres særlige betydning eller karakter bør der fastsættes specifikke bidrag i forhold til visse typer operationer. For at afbøde de særlige problemer som følge af udviklingsniveauet, den afsides beliggenhed og ø-karakter bør der fastsættes en passende ELFUL-bidragssats for de mindre udviklede regioner, regionerne i den yderste periferi som omhandlet i TEUF og de mindre øer i Det Ægæiske Hav såvel som overgangsregioner. (48) Medlemsstaterne bør tage alle nødvendige skridt for at sikre, at alle foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne kan verificeres og kontrolleres, herunder indføre egnede bestemmelser. Til dette formål bør forvaltningsmyndigheden og betalingsorganet give en forhåndsvurdering og forpligte sig til at vurdere foranstaltninger i hele programmets gennemførelsesperiode. Foranstaltninger, der ikke overholder denne betingelse, bør justeres. (49) Kommissionen og medlemsstaterne bør tage alle nødvendige skridt med henblik på at sikre en effektiv forvaltning af programmer til udvikling af landdistrikterne. I den forbindelse bør Kommissionen udføre passende foranstaltninger og en passende kontrol, og medlemsstaterne bør træffe foranstaltninger med det formål at garantere et forsvarlige og velfungerende forvaltningssystemer. (50) En enkelt forvaltningsmyndighed bør være ansvarlig for forvaltningen og gennemførelsen af hvert program for udvikling af landdistrikterne. Dens opgaver bør præciseres nærmere i denne forordning. Forvaltningsmyndigheden bør kunne uddelegere en del af sine opgaver, mens den forbliver ansvarlig for en effektiv og korrekt forvaltning. Når et program for udvikling af landdistrikterne indeholder tematiske delprogrammer, bør forvaltningsmyndigheden kunne udpege et andet organ til at varetage forvaltningen og gennemførelsen af dette delprogram i forhold til de finansielle tildelinger, der er udpeget hertil i programmet, samtidig med at der sikres en sund finansiel forvaltning af disse programdele. Hvis en medlemsstat skal forvalte mere end et program, kan der etableres et koordineringsorgan for at sikre sammenhængen. (51) Hvert program for udvikling af landdistrikterne bør være underlagt regelmæssig overvågning af programgennemførelsen og fremskridtene med hensyn til at nå programmets mål. Da arbejdet med at demonstrere og forbedre virkningen og effektiviteten af foranstaltningerne under ELFUL også afhænger af en bedre evaluering under udarbejdelsen, gennemførelsen og afslutningen af et program, bør Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab etablere et overvågnings- og evalueringssystem med henblik på at demonstrere fremskridtene og vurdere virkningerne og effektiviteten af gennemførelsen af politikken for udvikling af landdistrikterne. (52) For at sikre, at oplysningerne kan aggregeres på EU-niveau, bør overvågnings- og evalueringssystemet omfatte et sæt fælles indikatorer. Vigtige oplysninger om gennemførelsen af programmerne for udvikling af landdistrikterne bør registreres og vedligeholdes elektronisk som et middel til at fremme aggregering af data. Modtagerne bør derfor forpligtes til at fremlægge det nødvendige minimum af oplysninger, der er nødvendige for overvågningen og evalueringen. (53) Ansvaret for overvågningen af programmet bør deles mellem forvaltningsmyndigheden og et overvågningsudvalg nedsat til dette formål. Overvågningsudvalget bør være ansvarlig for at overvåge effektiviteten i gennemførelsen af programmet. Derfor bør dets ansvarsområder fastlægges. (54) Overvågningen af programmet bør omfatte udarbejdelse af en årlig gennemførelsesrapport, der sendes til Kommissionen. (55) For at forbedre dets kvalitet og demonstrere dets resultater, bør hvert program for udvikling af landdistrikterne være underlagt evaluering. (56) Artikel 107, 108 og 109 i TEUF bør anvendes på støtte til foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne under denne forordning. I betragtning af landbrugssektorens særlige karakter bør TEUF-bestemmelserne dog ikke finde anvendelse på foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne vedrørende operationer, der er omfattet af artikel 42 i TEUF, og som udføres i henhold til og i overensstemmelse med denne forordning, eller på betalinger fra medlemsstaterne, som har til formål at yde supplerende national støtte til operationer til udvikling af landdistrikterne, hvortil der ydes støtte fra Unionen, og som er omfattet af artikel 42 i TEUF. (57) Med henblik på at sikre sammenhængen med de foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, der er berettiget til EU-støtte, og for at forenkle procedurerne bør betalinger fra medlemsstaterne, som har til formål at yde supplerende national støtte til operationer til udvikling af landdistrikterne, hvortil EU yder støtte, og som falder inden for anvendelsesområdet for artikel 42 i TEUF, desuden medtages i programmet for udvikling af landdistrikterne til vurdering og godkendelse i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning. For at sikre, at supplerende national finansiering ikke gennemføres, medmindre den er blevet godkendt af Kommissionen, bør den pågældende medlemsstat være forhindret i at gennemføre den foreslåede yderligere finansiering af udvikling af landdistrikterne, inden den er godkendt. Betalinger fra medlemsstaterne, som har til formål at yde supplerende national støtte til operationer til udvikling af landdistrikterne, hvortil EU yder støtte, og som ikke er omfattet af artikel 42 i TEUF, bør meddeles Kommissionen i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF, medmindre de er omfattet af en forordning, der er vedtaget i henhold til Rådets forordning nr. 994/98 ( 9 ), og medlemsstater bør være forhindret i at gennemføre dem, inden den meddelelsesprocedure har ført til Kommissionens endelige godkendelse. (58) Der bør etableres et elektronisk informationssystem for at sikre en effektiv og sikker udveksling af data af fælles interesse og for at registrere, vedligeholde og forvalte vigtige oplysninger og rapportere om overvågningen og evalueringen. (59) EU-retten om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, særlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF ( 10 ) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 ( 11 ), bør finde anvendelse. (60) Med henblik på at udbygge eller ændre visse ikkevæsentlige elementer af denne forordning bør Kommissionen i henhold til artikel 290 i TEUF tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. (61) Disse beføjelser bør omfatte: betingelserne for, at en juridisk person kan betragtes som en ung landbruger, og fastsættelsen af en henstandsperiode for erhvervelse af kvalifikationer, varigheden og indholdet af udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter. De bør også omfatte de specifikke EU-ordninger, som omfattes af artikel 17, stk. 1, litra a), og karakteristika for producentsammenslutninger og typer af aktioner, der kan modtage støtte i henhold til artikel 17, stk. 2, samt fastlæggelse af betingelser til forebyggelse af konkurrenceforvridning og forskelsbehandling i forhold til produkter og til udelukkelse fra støtte for kommercielle mærkevarer. (62) Disse beføjelser bør endvidere omfatte: minimumsindholdet af forretningsplaner og kriterier, som medlemsstaterne skal anvende ved fastlæggelsen af de i artikel 19, stk. 4, omhandlede tærskler; definition af og miljømæssige minimumskrav for skovrejsning og etablering af skovområder; betingelserne vedrørende miljø- og klimavenlige landbrugsforpligtelser til udbredelse af husdyrbrug, opdræt af lokale racer, der er i fare for at gå tabt for landbruget, eller bevarelse af plantegenetiske ressourcer, der er truet af genetisk erosion, samt definition af støtteberettigede operationer til bevarelse, bæredygtig brug og udvikling af genetiske ressourcer. De bør endvidere omfatte den beregningsmetode, der skal bruges for at undgå dobbeltfinansiering af de praksisser, der omhandles i artikel 43 i forordning (EU) nr. 1307/2013 for så vidt angår miljø- og klimavenligt landbrug, økologisk landbrug, foranstaltninger efter Natura 2000 og foranstaltninger efter vandrammedirektivet; definition af de områder, hvor dyrevelfærdsstøtte indebærer strengere normer for produktionsmetoder; de typer operationer, der er støtteberettigede i forbindelse med bevarelse og fremme af skovgenetiske ressourcer; specificering af karakteristika for pilotprojekter, klynger, netværk, korte forsyningskæder og lokale markeder, der vil være støtteberettiget i henhold til samarbejdsforanstaltningen, samt betingelserne for tildeling af støtte til de typer operationer, der er opført i henhold til den foranstaltning. (63) Disse beføjelser bør endvidere omfatte: minimums- og maksimumsløbetiden for kommercielle lån til gensidige fonde i henhold til risikostyringsforanstaltningen i henhold til denne forordning; betingelserne for, at omkostninger i forbindelse med leasingkontrakter eller brugt udstyr kan betragtes som støtteberettigede investeringsudgifter, samt definitionen af typer af vedvarende energiinfrastrukturer, der er investeringsberettigede; betingelserne vedrørende omlægning eller justering af forpligtelser i henhold til foranstaltningerne i artikel 28, 29, 33 og 34 samt definition af andre situationer, hvor der ikke kræves tilbagebetaling af støtten. De bør endvidere omfatte: revisionen af de i bilag I fastsatte lofter; betingelserne for, hvordan støtte, der er godkendt af Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1698/2005, kan integreres i den støtte, der ydes i henhold til denne forordning, herunder teknisk bistand og efterfølgende evalueringer for at lette overgangen fra det system, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1698/2005, til det system, der etableres ved denne forordning. For at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelsestraktat bør disse retsakter for Kroatien også omfatte overgangen fra støtte til udvikling af landdistrikterne i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006) ( 12 ), hvor det er nødvendigt. (64) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser vedrørende indholdet af programmer for udvikling af landdistrikterne og nationale rammer, godkendelse af programmer og af programændringer, procedurer og tidsplaner for godkendelse af programmer, procedurer og tidsplaner for godkendelse af ændringer i programmer og nationale rammer, herunder deres ikrafttræden og indgivelseshyppighed, regler for betalingsmetoder for deltageres udgifter til vidensoverførsel og informationsaktioner, særlige betingelser for gennemførelsen af foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, strukturen og driften af netværk, der er oprettet ved denne forordning, kravene om information og offentlig omtale, vedtagelse af overvågnings- og evalueringssystemet og regler for driften af informationssystemet, og reglerne for forelæggelsen af de årlige gennemførelsesrapporter. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 ( 13 ). (65) Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt og har den 14. december 2011 vedtaget en udtalelse ( 14 ). (66) Som følge af at det haster med at forberede en smidig gennemførelse af de planlagte foranstaltninger, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. (67) Den nye støtteordning, der er fastsat i denne forordning, afløser den støtteordning, der er oprettet ved forordning (EF) nr. 1698/2005. Forordning (EF) nr. 1698/2005 bør derfor ophæves — ud fra følgende betragtninger: VEDTAGET DENNE FORORDNING:







AFSNIT I

MÅL OG STRATEGI







KAPITEL I

Genstand og definitioner

Artikel 1

Genstand

1. I denne forordning fastlægges generelle regler, der gælder for EU-støtte til udvikling af landdistrikterne finansieret gennem Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne ("ELFUL") og oprettet ved forordning (EU) nr. 1306/2013 Den opstiller de mål, som politikken for udvikling af landdistrikterne skal bidrage til, og de relevante EU-prioriteter for udvikling af landdistrikterne. Den opridser de strategiske rammer for politikken for udvikling af landdistrikterne og definerer de foranstaltninger, der skal vedtages for at gennemgøre politikken for udvikling af landdistrikterne. Herudover fastsætter den regler om programmering, netværkssamarbejde, forvaltning, overvågning og evaluering på grundlag af en ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne og Kommissionen og regler for at sikre koordinationen af ELFUL med andre EU-instrumenter.

2. Denne forordning supplerer bestemmelserne i del 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 ( 15 ).

Artikel 2

Definitioner

1. I denne forordning finder definitionerne af "program", "operation", "støttemodtager", "samfundsstyret lokal udviklingsstrategi", "offentlige udgifter", "SMV'er", "fuldført operation" og "finansielle instrumenter" som fastsat eller omhandlet i artikel 2 og af "mindre udviklede regioner" og "overgangsregioner" som fastsat i artikel 90, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EU) nr. 1303/2013) anvendelse.

Desuden forstås ved:

a) "programmering" : processen med tilrettelæggelse, vedtagelse af beslutninger og fordeling af finansielle midler i flere faser i samarbejde med partnere for over en flerårig periode at gennemføre en fælles indsats fra Unionen og medlemsstaterne for at realisere EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne

b) "region" : en regional enhed svarende til niveau I eller II i nomenklaturen for regionale enheder (NUTS-niveau I og II), jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 ( 16 )

c) "foranstaltning" : et sæt operationer, der bidrager til en eller flere af EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne

d) "støttesats" : andelen af offentligt bidrag til en operation

e) "transaktionsomkostninger" : yderligere omkostninger knyttet til opfyldelse af en forpligtelse, men ikke direkte knyttet til dens gennemførelse eller ikke indeholdt i de omkostninger eller det indkomsttab, som erstattes direkte, og som kan beregnes på grundlag af standardomkostninger

f) "landbrugsareal" : areal, der er udlagt som agerjord, permanent græsareal og permanente græsningsarealer eller areal med permanente afgrøder, som defineret i artikel 4 i forordning (EU) nr. 1307/2013

g) "økonomiske tab" : ekstraomkostninger, som en landbruger påføres som følge af ekstraordinære foranstaltninger, landbrugeren træffer for at begrænse leverancerne til markedet eller omfattende produktionstab

h) "ugunstige vejrforhold" : vejrforhold, såsom frost, storme og haglbyger, is, kraftig regn eller alvorlig tørke, som kan sidestilles med en naturkatastrofe

i) "dyresygdomme" : sygdomme, der er opført på den liste over dyresygdomme, som Verdensorganisationen for Dyresundhed har udarbejdet, eller i bilaget til Rådets beslutning 2009/470/EF ( 17 )

j) "miljøhændelse" : en specifik forekomst af forurening, forgiftning eller forringelse af miljøkvaliteten, som er i forbindelse med en specifik hændelse og er af begrænset geografisk omfang; men omfatter dog ikke generelle miljørisici, der ikke er forbundet med en specifik hændelse som f.eks. klimaforandringer eller luftforurening

k) "naturkatastrofe" : en naturligt forekommende hændelse af en biotisk eller abiotisk art, som fører til betydelige forstyrrelser i landbrugsproduktionssystemer eller skovstrukturer og med tiden forårsager betydelig økonomisk skade for landbrugs- eller skovbrugssektorerne

l) "katastrofal hændelse" : en uforudset hændelse af biotisk eller abiotisk art forårsaget af menneskelig aktivitet, som fører til betydelige forstyrrelser i landbrugsproduktionssystemer eller skovstrukturer og på sigt forårsager betydelig økonomisk skade for landbrugs- eller skovbrugssektoren

m) "kort forsyningskæde" : forsyningskæde med et begrænset antal økonomiske aktører, der beskæftiger sig med samarbejde, lokal økonomisk udvikling og nære geografiske og sociale forbindelser mellem producenter, forarbejdningsvirksomheder og forbrugere

n) "ung landbruger" : landbruger, som er højst 40 år på det tidspunkt, hvor ansøgningen indsendes, har tilstrækkelige faglige kvalifikationer og kompetencer, og som for første gang etablerer sig på den landbrugsbedrift som driftsleder

o) "tematiske mål" : de tematiske mål, der er defineret i artikel 9 i forordning (EU) nr. 1303/2013

p) "fælles strategisk ramme" ("FSR") : den fælles strategiske ramme, der henvises til i artikel 10 i forordning (EU) nr. 1303/2013

q) "klynge" : en gruppe af selvstændige virksomheder, herunder nyoprettede virksomheder, små, mellemstore og store virksomheder samt rådgivende organer og/eller forskningsinstitutioner, som skal stimulere økonomiske og innovative aktiviteter ved at fremme et intensivt samspil, deling af faciliteter og udveksling af viden og ekspertise samt ved at bidrage til vidensoverførsel, netværkssamarbejde og informationsformidling mellem virksomhederne i klyngen

r) "skov" : et landområde på over 0,5 ha bevokset med træer af en højde på over 5 m og med en kronedækningsgrad på mindst 10 % eller med træer, der kan nå disse tærskler på lokaliteten, og omfatter ikke landområder, der hovedsagelig anvendes til landbrugsmæssige eller bymæssige formål, jf. dog stk. 2.

2. En medlemsstat eller en region kan vælge at anvende en anden definition af "skov", end den i stk. 1, litra r,) omhandlede, som er baseret på gældende national ret eller et eksisterende nationalt registreringssystem. Medlemsstaterne eller regionerne angiver en sådan definition i programmet for udvikling af landdistrikterne.

3. For at sikre en sammenhængende tilgang i behandlingen af de støtteberettigede og tage højde for behovet for en tilpasningsperiode med hensyn til definitionen af ung landbruger i stk. 1, litra u), tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 83 vedrørende betingelserne for, at en juridisk person kan betragtes som en ung landbruger, og fastsættelse af en henstandsperiode for erhvervelse af faglige kvalifikationer.







KAPITEL II

Mission, mål og prioriteter

Artikel 3

Mission

ELFUL bidrager til Europa 2020-strategien ved at fremme en bæredygtig udvikling af landdistrikterne i hele Unionen som supplement til de andre instrumenter i den fælles landbrugspolitik, samhørighedspolitikken og den fælles fiskeripolitik. Den bidrager til udviklingen af en EU-landbrugssektor, der er mere territorialt og miljømæssigt afbalanceret, klimavenlig, resistent og konkurrencedygtig og innovativ. Den skal også bidrage til udviklingen af landdistrikterne.

Artikel 4

Mål

Inden for de overordnede rammer af den fælles landbrugspolitik bidrager støtte til udvikling af landdistrikterne, herunder til aktiviteter inden for fødevare- og nonfoodsektoren og inden for skovbrug, til at opfylde følgende mål:

a) fremme af landbrugets konkurrenceevne

b) sikring af bæredygtig forvaltning af naturressourcer og klimatiltag

c) opnåelse af en afbalanceret territorial udvikling af økonomien og samfundene i landdistrikterne, herunder skabelse og opretholdelse af beskæftigelse.

Artikel 5

EU-prioriteter for udvikling af landdistrikterne

Virkeliggørelsen af målene for udvikling af landdistrikterne, som bidrager til Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, forfølges gennem følgende seks EU-prioriteter for udvikling af landdistrikterne, der afspejler de relevante tematiske mål i FSR:

1) fremme af vidensoverførsel og innovation inden for landbrug, skovbrug og landdistrikter med fokus på følgende områder: a) fremme af innovation, samarbejde og udvikling af vidensbasen i landdistrikterne b) styrkelse af forbindelserne mellem landbrug, fødevareproduktion og skovbrug samt forskning og innovation, herunder med henblik på bedre miljøforvaltning og miljømæssige resultater c) fremme af livslang læring og erhvervsuddannelse inden for landbrug og skovbrug

2) styrkelse af bedrifternes levedygtighed og konkurrenceevne for alle typer landbrug i alle regioner og fremme af innovative landbrugsteknologier og den bæredygtige forvaltning af skove med fokus på følgende områder: a) forbedring af alle landbrugs økonomiske resultater og lettelse af omstruktureringen og moderniseringen af bedrifter, navnlig med henblik på at øge markedsdeltagelsen og -orienteringen samt diversificeringen af landbruget b) fremme af tilstrækkeligt kvalificerede landbrugeres adgang til landbrugssektoren og navnlig generationsfornyelsen

3) fremme af fødevarekædens organisation, herunder behandling og afsætning af landbrugsprodukter, dyrevelfærd og risikostyring i landbruget med fokus på følgende områder: a) forbedring af primærproducenters konkurrenceevne ved at integrere dem bedre i landbrugsfødevarekæden ved hjælp af kvalitetsordninger, der tilfører landbrugsprodukterne merværdi, fremstød på lokale markeder og korte forsyningskredsløb, producentsammenslutninger og -organisationer og brancheorganisationer b) støtte til bedriftsrisikoforebyggelse og -styring

4) genopretning, bevarelse og forbedring af økosystemer i tilknytning til landbruget og skovbruget med fokus på følgende områder: a) genopretning, bevarelse og forbedring af biodiversiteten, bl.a. i Natura 2000-områder og i områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger, og af landbrug af høj naturværdi samt af de europæiske landskaber b) bedre vandforvaltning, herunder forvaltning af gødningsstoffer og pesticider c) forebyggelse af jorderosion og bedre forvaltning af jordbunden

5) fremme af ressourceeffektivitet og støtte til overgangen til en klimaresistent lavemissionsøkonomi i landbrugs-, fødevare- og skovbrugssektoren med fokus på følgende områder: a) effektivitetsforbedringer i vandforbruget i landbruget b) effektivitetsforbedringer i energiforbruget i landbruget og inden for forarbejdning af fødevarer c) lettere levering og brug af vedvarende energikilder, biprodukter, affald og restprodukter og af andre nonfoodråmaterialer med henblik på bioøkonomien d) reduktion af udledningen af drivhusgasser og ammoniak fra landbruget e) fremme af kulstofopbevaring og -binding inden for landbrug og skovbrug

6) fremme af social integration, fattigdomsbekæmpelse og økonomisk udvikling i landdistrikterne med fokus på følgende områder: a) fremme af diversificering, oprettelse og udvikling af små virksomheder samt jobskabelse b) fremme af lokaludvikling i landdistrikterne c) forbedring af adgangen til, brugen af og kvaliteten af informations- og kommunikationsteknologi (ikt) i landdistrikterne.

Alle disse prioriteter skal bidrage til de tværgående mål for innovation, miljø og modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer. Programmer kan, hvis det er begrundet, forholde sig til mindre end seks prioriteter på grundlag af en analyse af situationen med hensyn til styrke, svagheder, muligheder og trusler ("SWOT") og forhåndsevalueringen. Hvert program skal mindst omfatte fire prioriteter. Hvis en medlemsstat forelægger et nationalt program og et sæt regionale programmer, kan det nationale program omfatte færre end fire prioriteter.

Andre fokusområder kan inkluderes i programmer for at forfølge en af prioriteterne, hvis dette er begrundet og lader sig måle.







AFSNIT II

PROGRAMMERING







KAPITEL I

Programmeringens indhold

Artikel 6

Programmer for udvikling af landdistrikterne

1. ELFUL's indsats i medlemsstaterne foregår via landdistriktsudviklingsprogrammer. Med disse programmer gennemføres en strategi med henblik på at opfylde EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne gennem en række foranstaltninger, der er fastlagt i afsnit III. Der vil blive ansøgt om støtte fra ELFUL til gennemførelse af prioriteterne for udvikling af landdistrikterne, der forfølges gennem EU-prioriteter.

2. En medlemsstat kan forelægge enten et samlet program for hele sit område eller et sæt regionale programmer. Alternativt, i behørigt begrundede tilfælde, kan den forelægge et nationalt program og et sæt regionale programmer. Hvis en medlemsstat forelægger et nationalt program og et sæt regionale programmer, skal foranstaltninger og/eller typer af operationer programmeres på enten nationalt plan eller regionalt plan, og der skal sikres sammenhæng mellem de nationale og regionale programmers strategier.

3. Medlemsstater med regionale programmer kan også forelægge en national ramme til godkendelse i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, med fælles elementer for disse programmer uden separate budgetbevillinger.

Nationale rammer fra medlemsstater med regionale programmer kan også indeholde en tabel, der pr. region og pr. år sammenfatter det samlede bidrag fra ELFUL til den pågældende medlemsstat i hele programmeringsperioden.

Artikel 7

Tematiske delprogrammer

1. Med henblik på at bidrage til virkeliggørelsen af EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne kan medlemsstaterne i deres programmer for udvikling af landdistrikterne inkludere tematiske delprogrammer, som opfylder specifikke behov. Sådanne tematiske delprogrammer kan blandt andet vedrøre:

a) unge landbrugere

b) små bedrifter som omhandlet i artikel 19, stk. 2, tredje afsnit

c) bjergområder, jf. artikel 32, stk. 2

d) korte forsyningskæder

e) kvinder i landdistrikterne

f) modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer samt biodiversitet.

En vejledende liste over foranstaltninger og typer af operationer af særlig relevans for hvert tematisk delprogram er anført i bilag IV.

2. Tematiske delprogrammer kan også tage sigte på specifikke behov i forbindelse med omstruktureringen af landbrugssektorer med en betydelig indvirkning på udviklingen i et bestemt landdistrikt.

3. De støttesatser, der er fastsat i bilag II, kan forhøjes med yderligere 10 procentpoint for operationer, der støttes inden for rammerne af tematiske delprogrammer vedrørende små bedrifter og korte forsyningskæder, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer samt biodiversitet. Når det drejer sig om unge landbrugere og bjergområder, kan de maksimale støttesatser forhøjes i overensstemmelse med bilag II. Den maksimale samlede støttesats må imidlertid ikke overstige 90 %.

Artikel 8

Indholdet af programmerne for udvikling af landdistrikterne

1. Foruden de elementer, der henvises til i artikel 27 i forordning (EU) nr. 1303/2013 skal hvert program for udvikling af landdistrikterne omfatte:

a) den forhåndsevaluering, der henvises til i artikel 55 i forordning (EU) nr. 1303/2013

b) en SWOT-analyse af situationen og identifikation af behov, der skal tages op i det geografiske område, som er omfattet af programmet. Analysen struktureres omkring EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne. Specifikke behov vedrørende miljø, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer og innovation vurderes i lyset af alle EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne med henblik på at indkredse relevante svar på disse tre områder for hver prioritet

c) en beskrivelse af strategien, som viser, at i) der fastsættes passende mål for hvert af de fokusområder i EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne, der er omfattet af programmet, på grundlag af fælles indikatorer, jf. artikel 69, og, om nødvendigt, programspecifikke indikatorer ii) relevante kombinationer af foranstaltninger er udvalgt i relation til hvert af fokusområderne i EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne, der er omfattet af programmet, på grundlag af en sund interventionslogik understøttet af den forhåndsevaluering, der er omhandlet i litra a), og den analyse, der er omhandlet i litra b) iii) tildelingen af finansielle midler til programforanstaltningerne skal være berettiget og hensigtsmæssig for at nå de fastlagte mål iv) specifikke behov i forbindelse med specifikke forhold på regionalt eller subregionalt plan tages i betragtning og tages konkret op gennem passende udformede kombinationer af foranstaltninger eller tematiske delprogrammer v) en passende tilgang til innovation med henblik på opfyldelse af EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne, herunder EIP for landbrugets produktivitet og bæredygtighed, til miljø, herunder de specifikke behov i Natura 2000-områder, og til modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer er integreret i programmet vi) der er truffet foranstaltninger til at sikre rådighed over tilstrækkelig rådgivende kapacitet vedrørende de forskriftsmæssige krav og innovationsforanstaltningerne

d) for hver forhåndsbetingelse, som er fastsat i overensstemmelse med artikel 19 og bilag XI, afdeling II, til forordning (EU) nr. 1303/2013 for generelle forhåndsbetingelser og i overensstemmelse med bilag V til nærværende forordning, en vurdering af, hvilke forhåndsbetingelser der gælder for programmet, og hvilke der er opfyldt på datoen for forelæggelsen af partnerskabsaftalen og programmet. Hvis de gældende forhåndsbetingelser ikke opfyldes, skal programmet indeholde en beskrivelse af de foranstaltninger, der skal træffes, de ansvarlige organer og en tidsplan for sådanne foranstaltninger i overensstemmelse med resuméet, som er fremlagt i partnerskabsaftalen

e) en beskrivelse af den resultatramme, der er udstukket med henblik på artikel 21 i forordning (EU) nr. 1303/2013

f) en beskrivelse af hver af de udvalgte foranstaltninger

g) den evalueringsplan, der henvises til i artikel 56 i forordning (EU) nr. 1303/2013. Medlemsstaterne tilvejebringer tilstrækkelige ressourcer til at løse de behov, der er blevet fastslået, og til at sikre korrekt overvågning og evaluering

h) en finansieringsplan, der omfatter: i) en tabel over det samlede planlagte bidrag fra ELFUL pr. år, jf. artikel 58, stk. 4. Hvis det er relevant, skal denne tabel særskilt inden for det samlede ELFUL-bidrag vise bevillingerne til de mindre udviklede regioner og midler overført til ELFUL i medfør af artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1307/2013. Det planlagte årlige bidrag fra ELFUL skal være foreneligt med den flerårige finansielle ramme ii) en tabel, der for hver foranstaltning, for hver type operation med en specifik bidragssats for ELFUL samt for teknisk bistand viser Unionens samlede planlagte bidrag og ELFUL's gældende bidragssats. Hvis det er relevant, skal denne tabel særskilt vise bidragssatsen for ELFUL til mindre udviklede regioner og til andre regioner

i) en indikatorplan fordelt på fokusområder, som omfatter målene i artikel 8, stk. 1, litra c), nr. i), og de planlagte output og forventede udgifter for hver foranstaltning til udvikling af landdistrikterne udvalgt i relation til et tilhørende fokusområde

j) hvis det er relevant, en tabel over yderligere national finansiering for hver foranstaltning, jf. artikel 82

k) hvor det er relevant, en liste over støtteordninger, der er omfattet af artikel 81, stk. 1, og som skal anvendes til gennemførelsen af programmerne

l) oplysninger om komplementariteten for programmerne for udvikling af landdistrikterne med foranstaltninger, der finansieres via den fælles landbrugspolitiks øvrige instrumenter og de europæiske struktur- og investeringsfonde

m) en redegørelse for, hvordan programmet skal gennemføres, herunder: i) medlemsstatens udpegelse af alle de myndigheder, der er fastsat i artikel 65, stk. 2, og til orientering en sammenfattende beskrivelse af forvaltnings- og kontrolstrukturen ii) en beskrivelse af tilsyns- og evalueringsprocedurerne og af overvågningsudvalgets sammensætning iii) de bestemmelser, der skal garantere offentlig omtale af programmet, herunder gennem det nationale landdistriktsnetværk som omhandlet i artikel 54 iv) en beskrivelse af tilgangen til fastsættelse af principper med hensyn til fastlæggelsen af udvælgelseskriterier for operationer og lokale udviklingsstrategier, som tager hensyn til relevante mål; i denne forbindelse kan medlemsstaterne fastsætte, at der gives forrang til SMV'er med tilknytning til landbrugs- og skovbrugssektoren v) i forbindelse med lokaludvikling, hvor det er relevant, en beskrivelse af mekanismerne til sikring af sammenhængen mellem lokale udviklingsstrategier, "samarbejdsforanstaltningen", der er omhandlet i artikel 35, og foranstaltningen "basale servicefaciliteter og landsbyfornyelse i landdistrikterne", der er omhandlet i artikel 20, herunder forbindelserne mellem by og land

n) de foranstaltninger, der er truffet for at inddrage de partnere, der er omhandlet i artikel 5 i forordning (EU) nr. 1303/2013 og en sammenfatning af resultaterne af høringerne af partnerne

o) hvis det er relevant, det nationale landdistriktsnetværks struktur, der er omhandlet i artikel 54, stk. 3, og bestemmelserne om dets forvaltning, som skal danne grundlag for dets årlige handlingsplaner.

2. Når tematiske delprogrammer indgår i et program for udvikling af landdistrikterne, skal de enkelte delprogrammer omfatte:

a) en specifik analyse af situationen på grundlag af SWOT-metoden og identificering af de behov, der skal behandles af delprogrammet

b) specifikke mål på delprogramniveau og en række foranstaltninger, der er baseret på en grundig redegørelse for interventionslogikken for delprogrammet, herunder en vurdering af de forventede bidrag fra de valgte foranstaltninger med henblik på at nå målene

c) en særskilt specifik indikatorplan med planlagte output og planlagte udgifter for hver foranstaltning til udvikling af landdistrikterne udvalgt i relation til et tilhørende fokusområde.

3. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, der fastlægger regler for præsentationen af de elementer, der er beskrevet i stk. 1 og 2, i programmerne for udvikling af landdistrikterne og regler for indholdet af de nationale rammer, der omhandles i artikel 6, stk. 3. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 84.







KAPITEL II

Udarbejdelse, godkendelse og ændring af programmerne for udvikling af landdistrikterne

Artikel 9

Forhåndsbetingelser

Ud over de generelle forhåndsbetingelser, der omhandles i bilag XI, afdeling II, til forordning (EU) nr. 1303/2013 finder de forhåndsbetingelser, der omhandles i bilag V til denne forordning anvendelse for ELFUL-programmeringen, hvis de er relevante og anvendelige for de specifikke mål, der er omfattet af prioriteterne i programmet.

Artikel 10

Godkendelse af programmerne for udvikling af landdistrikterne

1. Medlemsstaterne forelægger Kommissionen et forslag til hvert landdistriktsudviklingsprogram med de i artikel 8 omhandlede oplysninger.

2. Hvert program for udvikling af landdistrikterne godkendes af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt.

Artikel 11

Ændring af programmerne for udvikling af landdistrikterne

Medlemsstaternes anmodninger om ændringer i programmerne godkendes i overensstemmelse med følgende procedurer:

a) Kommissionen træffer ved gennemførelsesretsakter beslutning om anmodninger om ændring af programmer, som vedrører: i) en ændring i programmets strategi gennem en ændring på mere end 50 % i den kvantificerede målværdi, der er tilknyttet et fokusområde ii) ændringer i ELFUL's bidragssats for en eller flere foranstaltninger iii) en ændring af hele Unionens bidrag eller dets årlige fordeling på programniveau

b) Kommissionen godkender ved gennemførelsesretsakter anmodninger om ændring af programmet i alle andre tilfælde, herunder navnlig: i) indførelsen eller ophævelsen af foranstaltninger eller typer af operationer ii) ændringer i beskrivelsen af foranstaltningerne, herunder ændringer i betingelserne for støtteberettigelse iii) overførsel af midler mellem foranstaltninger, der gennemføres under forskellige ELFUL-bidragssatser I de i litra b), nr. i), ii) og iii), omhandlede tilfælde, hvor overførslen af midler vedrører under 20 % af tildelingen til en foranstaltning og mindre end 5 % til det samlede ELFUL-bidrag til programmet, anses godkendelsen for at være givet, hvis Kommissionen ikke har truffet afgørelse om anmodningen efter udløbet af en periode på 42 arbejdsdage fra modtagelsen af anmodningen. Denne periode omfatter ikke den periode, som begynder dagen efter den dato, hvor Kommissionen har sendt sine bemærkninger til medlemsstaten, og slutter den dag, hvor medlemsstaten reagerer på bemærkningerne.

c) For rettelser af rent administrativ eller redaktionel art, som ikke påvirker gennemførelsen af politikken og foranstaltningerne, kræves der ingen godkendelse fra Kommissionen. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om disse ændringer.

Artikel 12

Regler for procedurer og tidsplaner

Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, der fastlægger regler bestemmelser om procedurer og tidsplaner for:

a) godkendelse af programmer for udvikling af landdistrikterne og nationale rammer

b) indgivelse og godkendelse af forslag til ændringer af programmer for udvikling af landdistrikterne og forslag til ændringer af nationale rammer, herunder deres ikrafttræden og indgivelseshyppigheden hvormed de skal indgives i programmeringsperioden.

Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 84.







AFSNIT III

STØTTE TIL UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE







KAPITEL I

Foranstaltninger

Artikel 13

Foranstaltninger

Hver foranstaltning til udvikling af landdistrikterne programmeres til at bidrage konkret til gennemførelsen af en eller flere af EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne. Bilag VI indeholder en vejledende liste over de foranstaltninger, der er af særlig relevans for EU-prioriteterne.

Artikel 14

Vidensoverførsel og informationsaktioner

1. Støtte under denne foranstaltning ydes til erhvervsuddannelse og kompetenceudviklingsaktioner, demonstration og information. Erhvervsuddannelse og kompetenceudviklingsaktioner kan omfatte uddannelseskurser, workshopper og coaching.

Støtte kan også omfatte kortvarige udvekslinger vedrørende bedriftsforvaltning inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter.

2. Støtten under denne foranstaltning skal være til gavn for de personer, der er beskæftiget inden for landbrugs-, fødevare- og skovbrugssektoren, og andre økonomiske aktører, der er SMV'er i landdistrikterne.

Udbyderen af uddannelse eller anden vidensoverførsel og informationskampagner er modtager af støtten.

3. Støtte i henhold til denne foranstaltning ydes ikke til kurser eller praktisk uddannelse, der indgår i normale uddannelsesprogrammer eller -systemer på sekundærtrinnet eller derover.

Organer, der tilbyder vidensoverførsel og informationstjenester, skal have den nødvendige kapacitet i form af personalets kvalifikationer og regelmæssig uddannelse til at udføre denne opgave.

4. Udgifter, der er støtteberettiget under denne foranstaltning, skal være til tilrettelæggelse og gennemførelse af overførsel af viden eller information. I tilfælde af demonstrationsprojekter kan støtten også omfatte relevante investeringsomkostninger. Udgifter til deltagernes rejse, indkvartering og dagpenge samt omkostninger til afløsningen af landbrugerne er også støtteberettigede. Alle udgifter, som fastsættes i henhold til dette stykke, betales til modtageren.

5. For at sikre, at udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter er tydeligt afgrænset i forhold til lignende aktioner i henhold til andre EU-ordninger, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 83 vedrørende varigheden og indholdet af udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter.

6. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, der fastlægger regler for betalingsvilkår for deltagernes udgifter, herunder gennem brug af vouchers eller lignende metoder.

Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 84.

Artikel 15

Rådgivningstjenester og bedriftsforvaltnings- og vikarordninger inden for landbrug

1. Støtte under denne foranstaltning ydes for at:

a) hjælpe landbrugere, unge landbrugere som defineret i denne forordning, skovbrugere, andre arealforvaltere og SMV'er i landdistrikter med at anvende rådgivningstjenester til at forbedre deres bedrifts, virksomheds og/eller investerings økonomiske og miljømæssige resultater samt klimavenlige og resistente karakter

b) fremme oprettelsen af bedriftsforvaltnings-, vikar- og landbrugsrådgivningstjenester for landbrugere samt rådgivningstjenester for skovbrugere, herunder det bedriftsrådgivningssystem, der er omhandlet i artikel 12, 13 og 14 i forordning (EU) nr. 1306/2013

c) fremme uddannelse af rådgivere.

2. Modtageren af den støtte, der er omhandlet i stk. 1, litra a) og c), er udbyderen af rådgivning eller uddannelse. Støtte i henhold til stk. 1, litra b), ydes til den myndighed eller det organ, der udvælges til at oprette bedriftsforvaltnings-, vikar- og landbrugsrådgivningstjenester samt rådgivningstjenester for skovbrugere.

3. De myndigheder eller organer, som udvælges til at yde rådgivning, skal have passende ressourcer i form af regelmæssigt uddannet og kvalificeret personale, rådgivningserfaring og pålidelighed med hensyn til de områder, som de rådgiver inden for. Støttemodtagerne under denne foranstaltning udvælges gennem indkaldelser af bud. Udvælgelsesproceduren skal være underlagt lovgivningen om offentlige udbud og være åben for både offentlige og private organer. Den skal være objektiv og udelukke ansøgere med interessekonflikter.

I forbindelse med rådgivningstjenester opfylder rådgiverne de hemmeligholdelsesforpligtelser, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013

4. Rådgivning til enkelte landbrugere, unge landbrugere som defineret i denne forordning og andre arealforvaltere skal være forbundet med mindst én af EU-prioriteterne for udvikling af landdistrikterne og skal som minimum omfatte følgende elementer:

a) forpligtelser på bedriftsniveau, som stammer fra de lovbestemte forvaltningskrav og/eller standarder for god landbrugs- og miljømæssig stand, der er fastsat i kapitel I i afsnit VI i forordning (EU) nr. 1306/2013

b) hvor det er relevant, landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet, i henhold til afsnit III, kapitel 3, i forordning (EU) nr. 1307/2013 [DP] og bevarelsen af landbrugsområdet, jf. artikel 4, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1307/2013

c) foranstaltninger på bedriftsniveau i de programmer for udvikling af landdistrikterne, som tager sigte på modernisering af bedrifter, forbedring af konkurrenceevnen, sektorintegration, innovation og markedsorientering og fremme af iværksætterånd

d) krav, som er fastlagt af medlemsstaterne til gennemførelse af artikel 11, stk. 3, i vandrammedirektivet

e) krav, som er fastlagt af medlemsstaterne til gennemførelse af artikel 55 i forordning (EF) nr. 1107/2009, særlig overholdelse af de generelle principper om integreret bekæmpelse af skadegørere som omhandlet i artikel 14 i direktiv 2009/128/EF, eller

f) hvor det er relevant, standarder for sikkerhed på arbejdspladsen eller sikkerhedsstandarder i tilknytning til bedriften

g) særlig rådgivning til landbrugere, der etablerer sig for første gang.

Rådgivning kan også omfatte andre spørgsmål og navnlig oplysninger i tilknytning til modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, biodiversitet og beskyttelsen af vand som fastsat i bilag I til forordning (EU) nr. 1307/2013 eller spørgsmål i forbindelse med økonomiske og miljømæssige resultater på landbrugsbedriften, herunder konkurrencemæssige aspekter. Den kan omfatte rådgivning om udvikling af korte forsyningskæder, økologisk landbrug og sundhedsaspekter i forbindelse med husdyravl.

5. Rådgivning til skovbrugere skal som minimum omfatte de relevante forpligtelser i henhold til direktiv 92/43/EØF, direktiv 2009/147/EF og vandrammedirektivet. Det kan også omfatte spørgsmål i tilknytning til de økonomiske og miljømæssige resultater af skovbrugsbedriften.

6. Rådgivning til SMV'er kan omfatte spørgsmål i tilknytning til virksomhedens økonomiske og miljømæssige resultater.

7. Hvor det er behørigt berettiget og hensigtsmæssigt, kan rådgivningen ydes delvis i grupper under hensyntagen til situationen for den enkelte bruger af rådgivningstjenesterne.

8. Støtte i henhold til stk. 1, litra a) og c), må ikke overstige det maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag II. Støtte i henhold til stk. 1, litra b), nedsættes gradvist over en periode på højst fem år fra oprettelsen.

Artikel 16

Kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

1. Støtte under denne foranstaltning omfatter ny deltagelse af landbrugere og grupper af landbrugere i:

a) kvalitetsordninger fastlagt i henhold til følgende forordninger og bestemmelser: i) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 ( 18 ) ii) Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 ( 19 ) iii) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 ( 20 ) iv) Rådets forordning (EØF) nr. 1601/91 ( 21 ) v) del II, afsnit II, kapitel I, afdeling 2, i Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 med hensyn til vin

b) kvalitetsordninger, herunder certificeringsordninger for landbrugsbedrifter, for landbrugsprodukter, bomuld eller fødevarer anerkendt af medlemsstaterne som værende i overensstemmelse med følgende kriterier: i) specificiteten af det endelige produkt, der er produceret under disse ordninger, er afledt af klare forpligtelser til at sikre et af følgende: — særlige produktkarakteristika — specifikke opdræts- eller produktionsmetoder eller — en kvalitet af det endelige produkt, der går betydeligt længere end handelsvarestandarderne for folke-, dyre- eller plantesundhed, dyrevelfærd eller miljøbeskyttelse ii) ordningen er åben for alle producenter iii) ordningen omfatter bindende produktspecifikationer, og overholdelsen af disse specifikationer kontrolleres af offentlige myndigheder eller af et uafhængigt inspektionsorgan iv) ordningen er gennemsigtig og sikrer fuld sporbarhed for produkterne eller

c) frivillige certificeringsordninger for landbrugsprodukter anerkendt af medlemsstaterne som værende i overensstemmelse med EU's retningslinjer for bedste praksis for anvendelse af frivillige certificeringsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer.

2. Støtte under denne foranstaltning kan også dække omkostninger ved oplysnings- eller reklameaktiviteter, som gennemføres af producentsammenslutninger på det indre marked, vedrørende produkter, som omfattes af kvalitetsordninger, der modtager støtte i henhold til stk. 1.

3. Støtte i henhold til stk. 1 udbetales som et årligt incitament, hvis niveau fastlægges ud fra de faste omkostninger ved deltagelse i ordninger, hvortil der ydes støtte, i en periode på højst fem år.

I dette stykke forstås ved "faste omkostninger" omkostningerne ved at melde sig ind i en støttet kvalitetsordning og det årlige bidrag for at deltage i denne ordning, herunder eventuelle omkostninger ved kontrol af, om ordningens varespecifikationer overholdes.

I denne artikel forstås ved "landbruger" en aktiv landbruger, jf. betydningen i artikel 9 i forordning EU) nr. 1307/2013

4. Støtten må ikke overstige den maksimale støttesats og det maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag II.

5. For at tage højde for ny EU-ret, som kan påvirke støtte i henhold til denne foranstaltning, og for at sikre sammenhæng med andre EU-instrumenter om fremme af landbrugsforanstaltninger og forhindre konkurrenceforvridning tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i forbindelse med artikel 83 vedrørende de specifikke EU-ordninger, der skal omfattes af stk. 1, litra a), og karakteristikaene for producentsammenslutninger og typerne af aktioner, der kan modtage støtte i henhold til stk. 2, fastlæggelse af betingelser til forebyggelse af forskelsbehandling af visse produkter og fastlæggelse af betingelser, som danner grundlag for udelukkelse fra støtte af kommercielle mærkevarer.

Artikel 17

Investeringer i fysiske aktiver

1. Støtte under denne foranstaltning omfatter materielle og/eller immaterielle investeringer, som:

a) generelt forbedrer landbrugsbedriftens resultater og bæredygtighed

b) vedrører forarbejdning, afsætning og/eller udvikling af landbrugsprodukter, der er omfattet af bilag I til traktaten, eller bomuld, undtagen fiskeriprodukter; outputtet af produktionsprocessen kan være et produkt, der ikke er omfattet af nævnte bilag

c) vedrører infrastruktur af betydning for udviklingen, moderniseringen eller tilpasningen af landbrug og skovbrug, herunder adgang til landbrugs- og skovarealer, jordfordeling og -forbedring samt energi- og vandforsyning og energi- og vandbesparelser, eller

d) er ikkeproduktive investeringer i tilknytning til gennemførelse af de miljø- og klimamål vedrørende land brug, som forfølges i denne forordning, herunder bevarelse af biodiversitet for arter og naturtyper samt forbedring af herlighedsværdien for offentligheden af et Natura 2000-område eller andre systemer af høj naturværdi, som skal fastlægges i programmet.

2. Støtte i henhold til stk. 1, litra a), ydes til landbrugere eller grupper af landbrugere.

I tilfælde af investeringer til støtte for bedrifternes omstrukturering sigter medlemsstaterne mod at yde støtte til bedrifter i overensstemmelse med den SWOT-analyse, der blev gennemført i forbindelse med EU-prioriteten for udvikling af landdistrikterne "styrkelse af bedrifternes levedygtighed og konkurrenceevne for alle typer landbrug i alle regioner og fremme af innovative landbrugsteknologier og bæredygtig forvaltning af skove".

3. Støtte i henhold til stk. 1, litra a) og b), må ikke overstige den maksimale støttesats, der er fastsat i bilag II. For så vidt angår unge landbrugere kan disse maksimale satser kan forhøjes for kollektive investeringer, herunder dem, der vedrører en sammenlægning af producentorganisationer, og for integrerede projekter, der involverer støtte i henhold til mere end én foranstaltning, for investeringer i områder med naturbetingede og andre specifikke begrænsninger som omhandlet i artikel 32, for investeringer med tilknytning til operationer, som omfattes af artikel 28 og 29, og for de foranstaltninger, der støttes inden for rammerne af EIP for landbrugets produktivitet og bæredygtighed i overensstemmelse med de støttesatser, der er fastsat i bilag II. Den maksimale samlede støttesats må dog ikke overstige 90 %.

4. Støtte i henhold til stk. 1, litra c) og d), er underlagt de støttesatser, som er fastsat i bilag II.

5. Der kan ydes støtte til unge landbrugere, som for første gang etablerer sig på en landbrugsbedrift som driftsleder, for så vidt angår investeringer for at efterkomme EU-standarder for landbrugsproduktion, herunder sikkerhed på arbejdspladsen. En sådan støtte kan ydes i højst 24 måneder fra datoen for virksomhedsetableringen.

6. Når EU-ret indfører nye krav for landbrugere, kan der ydes støtte til investeringer for at efterkomme disse krav i højst 12 måneder fra den dato, hvor de bliver obligatoriske for landbrugsbedriften.

Artikel 18

Genopretning af landbrugets produktionspotentiale efter skader som følge af naturkatastrofer og katastrofale hændelser og indførelse af passende forebyggende foranstaltninger

1. Støtte under denne foranstaltning omfatter:

a) investeringer i forebyggende foranstaltninger, der sigter mod at reducere konsekvenserne af mulige naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold og katastrofale hændelser

b) investeringer i genoprettelse af landbrugsjord og produktionspotentiale efter skader som følge af naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold og katastrofale hændelser.

2. Der ydes støtte til landbrugere eller grupper af landbrugere. Støtte kan også ydes til offentlige enheder, hvor der er etableret en forbindelse mellem investeringer foretaget af sådanne enheder og landbrugsproduktionen.

3. Støtte i henhold til stk. 1, litra b), forudsætter, at de kompetente offentlige myndigheder i medlemsstaterne formelt anerkender, at en naturkatastrofe har fundet sted, og at den pågældende katastrofe eller de foranstaltninger, der vedtages i overensstemmelse med Rådets direktiv 2000/29/EF ( 22 ) med henblik på at udrydde eller kontrollere en plantesygdom eller et skadedyrsangreb, har forvoldt ødelæggelse af mindst 30 % af det relevante landbrugspotentiale.

4. Der ydes ingen støtte under denne foranstaltning for tab af indkomst som følge af naturkatastrofen eller den katastrofale hændelse.

Medlemsstaterne sikrer, at overkompensation som følge af kombinationen af denne foranstaltning og andre nationale støtteinstrumenter eller EU-støtteinstrumenter eller private forsikringsordninger undgås.

5. Støtte i henhold til stk. 1, litra a), må ikke overstige den maksimale støttesats, der er fastsat i bilag II.

Artikel 19

Bedrifts- og erhvervsudvikling

1. Støtte under denne foranstaltning omfatter:

a) støtte til virksomhedsetablering til: i) unge landbrugere ii) ikkelandbrugsmæssige aktiviteter i landdistrikterne iii) udvikling af små landbrugsbedrifter

b) investeringer i oprettelse og udvikling af ikkelandbrugsmæssige aktiviteter

c) årlige betalinger eller engangsbetalinger til landbrugere, der er berettiget til støtte fra den ordning for små landbrugere, der er oprettet ved afsnit V i forordning (EU) nr. 1307/2013 ("ordningen for små landbrugere"), og som permanent overdrager deres bedrift til en anden landbruger.

2. Støtte i henhold til stk. 1, litra a), nr. i), ydes til unge landbrugere.

Støtte i henhold til stk. 1, litra a), nr. ii), ydes til landbrugere eller medlemmer af en landbrug