1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 21. december 1977
om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om rudeviskere og rudevaskere til biler
(78/318/EØF)
(EFT L 81 af 28.3.1978, s. 49)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens direktiv94/68/EF af 16. december 1994 L 354 1 31.12.1994
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 194 af 19.7.1978, s. 30 (78/318/EØF)
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 21. december 1977
om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om
rudeviskere og rudevaskere til biler
(78/318/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske
økonomiske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(1),
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg(2),
og
ud fra følgende betragtninger:De tekniske forskrifter, som biler skal opfylde i henhold til de enkelte
staters lovgivning, vedrører bl.a. bilers rudeviskere og rudevaskere;
disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstats; det er
derfor nødvendigt, at alle medlemsstater, enten ved siden af eller i stedetfor deres nuværende forskrifter, gennemfører ensartede bestemmelsernavnlig med henblik på, at EØF-standardtypegodkendelse i henhold tilRådets direktiv70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse afmedlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer
og påhængskøretøjer dertil(
3), som ændret af direktiv78/315/EØF(4),
kan anvendes på alle biltyper;
de tekniske forskrifter bør affattes således, at de får samme målsætning
som det arbejde, der foretages på dette område i FN's økonomiskekommission for Europa;
disse forskrifter gælder for køretøjer af kategori M
1i den internationale
klassificering af motordrevne køretøjer, som er omhandlet i bilag I tildirektiv70/156/EØF;
indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende biler
medfører anerkendelse medlemsstaterne imellem af den kontrol, derudøves af hver af dem, på grundlag af de fælles forskrifter;
rudevaskere er allerede i handelen både separat og monteret i biler;
disses frie bevægelighed kan lettes når de kan kontrolleres før demonteres i biler ved at indføre en EØF-typegodkendelse for disseanordninger, der betragtes som en teknisk enhed i henhold til artikel 9a idirektiv70/156/EØF —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Ved bil forstås i dette direktivalle motorkøretøjer af klasse M1som
defineret i ►M1bilag II A til direktiv70/156/EØF ◄, der er bestemt til
færdsel på vej, og som har mindst fire hjul og en konstruktivt bestemtmaksimalhastighed over 25 km/t.1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 2
(1) EFT nr. C 118 af 16. 5. 1977, s. 33.
(2) EFT nr. C 114 af 11. 5. 1977, s. 8.
(3) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 1.
(4) Se side 1 i denne Tidende.
▼B
Artikel 2
Medlemsstaterne kan ikke nægte EØF-standardtypegodkendelse eller
national godkendelse af en bil af grunde, som vedrører rudeviskere og
rudevaskere eller EØF-typegodkendelse af en rudevasker:
— såfremt bilen opfylder forskrifterne med hensyn til rudeviskere og
rudevaskere i ►M1de relevante bilag ◄;
— såfremt rudevaskeren betragtes som en teknisk enhed ►M1i
henhold til artikel 2 i direktiv70/156/EØF ◄, og opfylder de
relevante forskrifter i bilag I;
— såfremt bilen er udstyret med en rudevasker, som er typegodkendt
som en teknisk enhed ►M1i henhold til artikel 2 i direktiv70/156/
EØF◄, og er monteret i overensstemmelse med forskrifterne i bilag
I, punkt 6.2.5.
Artikel 3
1. Medlemsstaterne kan ikke nægte eller forbyde salg, registrering,
ibrugtagning eller brug af biler af grunde, der vedrører:
— rudeviskerne og rudevaskeren, hvis disse opfylder forskrifterne i
►M1de relevante bilag ◄;
— rudevaskeren, hvis denne er typegodkendt som en teknisk enhed
►M1i henhold til artikel 2 i direktiv70/156/EØF ◄, og er monteret
i overensstemmelse med forskrifterne i bilag I, punkt 6.2.5.
2. Medlemsstaterne kan ikke forbyde markedsføring af rudevaskere,
der betragtes som en teknisk enhed ►M1i henhold til artikel 2 i
direktiv70/156/EØF ◄, hvis de er i overensstemmelse med en type, der
er typegodkendt i henhold til artikel 2, andet led.
Artikel 4
Den medlemsstat, som har meddelt EØF-typegodkendelsen, træffer de
nødvendige foranstaltninger for at holde sig underrettet om enhverændring af de dele eller kendetegn, der er omhandlet i bilag I, punkt►
M12.1◄. De kompetente myndigheder i denne stat afgør, om den
ændrede biltype skal underkastes nye afprøvninger, og om der skal
udarbejdes en ny afprøvningsrapport. Såfremt afprøvningerne viser, at
dette direktivs forskrifter ikke er opfyldt, godkendes ændringen ikke.
Artikel 5
Ændringer, som er nødvendige for tilpasning af forskrifterne i ►M1
bilagene◄til den tekniske udvikling, vedtages i overensstemmelse med
fremgangsmåden i artikel 13 i direktiv70/156/EØF.
Denne fremgangsmåde finder dog ikke anvendelse på de ændringer,
hvormed der indføres forskrifter vedrørende andre rudeviskere ogrudevaskere end forrudeviskere og -vaskere.
Artikel 6
1. Medlemsstaterne iværksætter de nødvendige bestemmelser for at
efterkomme dette direktivinden 18 måneder efter dets meddelelse og
underretter straks Kommissionen herom.
2. Medlemsstaterne drager omsorg for at meddele Kommissionen
teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de vedtager på detområde, der er omfattet af dette direktiv.
Artikel 7
Dette direktiver rettet til medlemsstaterne.1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 3
▼B
BILAGSFORTEGNELSE
Bilag I: ►M1Anvendelsesområde, definitioner, begæring om EØF-type-
godkendelse, meddelelse af EØF-typegodkendelse, forskrifter,
fremgangsmåde ved afprøvningerne, mærkning, ændring af
typegodkendelse, produktionens overensstemmelse ◄
►M1 ◄
Bilag II: Fremgangsmåde til bestemmelse af H-punktet og ryglænets
faktiske hældningsvinkel samt til kontrol af R- og H-punkternes
indbyrdes position og af forholdet mellem ryglænets konstruktivt
bestemte og faktiske hældningsvinkel ►M1 ◄
Bilag III: Fremgangsmåde til bestemmelse af det størrelsesmæssige forhold
mellem bilens primære referencepunkter og det tredimensionelle
referencesystem ►M1 ◄
Bilag IV: Fremgangsmåde til bestemmelse af synsfeltet gennem forruden i
biler af klasse M1i forhold til V-punkterne
►M1 ◄
Bilag V: Blanding til afprøvning af forrudevisker og forrudevasker
►M1 ◄
Bilag VI: ►M1Oplysningsskema (køretøj) ◄
Bilag VII: ►M1Oplysningsskema (separat teknisk enhed) ◄
Bilag VIII: Typegodkendelsesattest (køretøj)
Bilag IX: Typegodkendelsesattest (separat teknisk enhed)1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 4
▼M1
▼B
BILAG I
ANVENDELSESOMRÅDE, DEFINITIONER, BEGÆRING OM EØF-
TYPEGODKENDELSE, MEDDELELSE AF EØF-TYPEGODKENDELSE,
FORSKRIFTER, FREMGANGSMÅDE VED AFPRØVNINGERNE,
MÆRKNING, ÆNDRING AF TYPEGODKENDELSE, PRODUKTIO-
NENS OVERENSSTEMMELSE
1. ANVENDELSESOMRÅDE
1.1. Dette direktiv finder anvendelse på førerens synsfelt over 180º i
fremadrettet retning i M1-biler.
1.1.1. Det tilsigter, at sikre tilfredsstillende udsyn under ugunstige vejrfor-
hold, ved at fastlægge kravene til forrudevisker og forrudevasker i M1-
biler.
1.1.2. Direktivets bestemmelser er således udformet, at de gælder for M1-
biler med førerens plads i venstre side. I M1-biler med førerens plads i
højre side kan de bringes i anvendelse med de nødvendige ændringer
af de foreskrevne kriterier.
2. DEFINITIONER
►M12.1.◄Biltype med hensyn til rudevisker og rudevasker
Ved »biltype med hensyn til rudevisker og rudevasker« forstås biler,
der ikke afviger indbyrdes hvad angår følgende væsentlige dele:
►M12.1.1.◄den udvendige og indvendige form og indretning i området
angivet i pkt. 1, som har indflydelse på udsynet;
2.1.2. forrudens form og dimensioner samt fastgørelsesmåde, hvis denne må
formodes at indvirke på synsfeltet som omhandlet i bilag IV;
►M12.1.3.◄rudeviskerens og rudevaskerens kendetegn.
►M12.2.◄Det tredimensionale referencesystem
Ved »det tredimensionale referencesystem« forstås et referencesystem
bestående af et lodret længdeplan x-z, et vandret plan x-y og et lodret,
tværgående plan x-z (se bilag III, fig 2), som anvendes ved
bestemmelse af de relative afstande mellem den foreskrevne placering
af punkterne i planerne og deres faktiske placering i bilen. Måden,
hvorpå bilen anbringes i forhold til de tre planer, er vist i bilag III; alle
koordinater, som er fastlagt med nulpunkt henført til jorden, skal
beregnes for en bil i køreklar stand som defineret i bilag I, pkt. 2.6, i
direktiv70/156/EØF med en passager på forsædet; denne passager
skal have en masse på 75 kg ± 1 %.
►M12.2.1.◄Biler med ophængning, der gør det muligt at indstille frihøjden,
afprøves under de af fabrikanten angivne normale brugsforhold.
►M12.3.◄Primære referencepunkter
Ved »primære referencepunkter« forstås huller, overflader, mærker og
identifikationsplader på bilens karosseri. Fabrikanten skal anføre arten
af de anvendte referencepunkter, placeringen af hvert punkt (ved x-, y-
og z-koordinator i det tredimensionale referencesystem) og deres
afstande fra et tænkt plan svarende til jorden. Mærkerne kan være
sådanne, som benyttes ved samling af karroseriet.
►M12.4.◄►M1Kroppens ◄faktiske hældningsvinkel
(se bilag II)1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 5
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
►M12.5.◄►M1Kroppens ◄konstruktivt bestemte hældningsvinkel
(se bilag II)
►M12.6.◄V-punkterne
Ved »V-punkterne« forstås punkter, hvis placering i kabinen er
bestemt ved lodrette længdeplaner, der indeholder forsædets yderstil-
linger, og ved forholdet til R-punkterne og sædets yderstillinger, og
ved forholdet til R-punkterne og ryglænets konstruktivt bestemte
hældningsvinkel; disse punkter anvendes ved kontrol af overens-
stemmelse med kravene til synsfelt (se bilag IV).
►M12.7.◄R-punktet eller sædets referencepunkt
(se bilag II
►M12.8.◄H-punktet
(se bilag II)
►M12.9.◄Forrudens referencepunkter
Ved »forrudens referencepunkter« forstås punkter på forrudens
udvendige overflade, hvor denne skæres af linjer, som udgår fra V-
punkterne.
►M12.10.◄Gennemsigtigt område
Ved »gennemsigtigt område« forstås det område i forruden, hvis
gennemsigtighed ikke er under 70 % målt vinkelret på overfladen.
►M12.11.◄Førersædets vandrette indstillingsområde
Ved »førersædets vandrette indstillingsområde« forstås det område,
der omfatter de normale førerpositioner, som fabrikanten har indrettet
til at indstille sædet på parallelt med x-aksen (se punkt 2.3.).
►M12.12.◄Sædets udvidede indstillingsområde
Ved »sædets udvidede indstillingsområde« forstås det område, hvori
sædet af fabrikanten er fremstillet til at kunne indstilles i x-aksens
retning (se punkt 2.3.), udover den normale kørestilling som
omhandlet i punkt 2.13., og som anvendes, når sædet omdannes til
soveplads, eller for at lette indstigning i bilen.
►M12.13.◄Rudevisker
Ved »rudevisker« forstås en anordning, der består af udstyr til
aftørring af forrudens udvendige overflade tillige med udstyr og
betjeningsorganer til at starte og stoppe viskeren.
►M12.14.◄Viskerfelt
Ved »viskerfelt« forstås det område på en våd forrudes udvendige
overflade, der bestryges af rudeviskeren.
►M12.15.◄Rudevasker
Ved »rudevasker« forstås en anordning der består af en beholder, der
indeholder en væske, og som tilfører denne til forrudens udvendige
overflade tillige med betjeningsorganer til at starte og stoppe
vaskeren;
►M12.16.◄Rudevaskerens betjeningsorganer
Ved »rudevaskerens betjeningsorganer« forstås organer eller tilbehør
til start eller stop af rudevaskeren. Start og stop kan være sammen-
kædet med betjeningen af rudeviskeren eller være helt uafhængig af
denne;
►M12.17.◄Rudevaskerpumpe
Ved »rudevaskerpumpe« forstås en anordning, der overfører væsken
fra beholderen til forruden;1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 6
▼M1
2.18. Dyse
Ved »dyse« forstås en anordning, som sender sprinklervæsken i
retning af forruden.
►M12.19.◄Rudevaskerens funktion
Ved »rudevaskerens funktion« forstås dennes egnethed til at tilføre
væske til det tilsigtede område af forruden, uden at vaskerens slanger
springer læk eller frakobles, når denne anvendes normalt.
3. BEGÆRING OM EØF-TYPEGODKENDELSE3.1. Begæring om EØF-standardtypegodkendelse af en biltype med
hensyn til rudeviskere og rudevaskere.
3.1.1. Begæring om EØF-typegodkendelse som omhandlet i direktiv70/156/
EØF, artikel 3, stk. 4, af en biltype med hensyn til forrudevisker- og
forrudevaskersystem skal indgives af fabrikanten.
3.1.2. Oplysningsskemaet udformes som vist i bilag VI.
►M13.1.3.◄Der indleveres en bil, der er repræsentativt for biltypen, til den
tekniske tjeneste, som foretager godkendelsesafprøvningen.
3.2. Begæring om EØF-typegodkendelse af rudevaskere, der betragtes
som en teknisk enhed.
3.2.1. Begæring om EØF-typegodkendelse som omhandlet i direktiv70/156/
EØF, artikel 3, stk. 4, af en type forrudevaskersystem som separat
teknisk enhed skal indgives af fabrikanten.
3.2.2. Oplysningsskemaet udformes som vist i bilag VII.
3.2.3. Der indleveres et eksemplar af det system, der søges godkendt, til den
tekniske tjeneste, som foretager godkendelsesprøvningen. Den
tekniske tjeneste kan om nødvendigt rekvirere yderligere et eksemplar.
Sådanne eksemplarer skal være tydeligt og uudsletteligt mærket med
fabrikantens navn eller handelsbetegnelse og typeidentifikation.
4. MEDDELELSE AF EØF-TYPEGODKENDELSE
4.1. Der meddeles EØF-typegodkendelse som omhandlet i artikel 4, stk. 3,
og artikel 4, stk. 4, i direktiv 70/156/EØF, hvis de relevante krav er
opfyldt.
4.2. EØF-typegodkendelsesattesten udformes som vist i
4.2.1. bilag VII for den i punkt 3.1 omhandlede begæring
4.2.2. bilag IX for den i punkt 3.2 omhandlede begæring.
4.3. Der tildeles et typegodkendelsesnummer til hver godkendt type
køretøj eller rudevaskersystem i overensstemmelse med reglerne i
bilag VII til direktiv70/156/EØF. En medlemsstat må ikke giv e
samme nummer til to forskellige typer køretøj eller rudevaskersystem.1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 7
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
5. FORSKRIFTER
5.1. Forrudevisker
5.1.1. Enhver bil skal være forsynet med mindst en automatisk rudevisker
dvs. en rudevisker, som kan fungere, når bilens motor er i gang, uden
førerens medvirken udover den, der er nødvendig for at starte eller
stoppe rudeviskeren.
5.1.2. Rudeviskeren skal dække et område på mindst 80 % af synsfeltet »B«
som defineret i pkt. 2.3. i bilag IV.
5.1.2.1. Herudover skal viskerfeltet dække mindst 98 % af synsfeltet »A« som
defineret i pkt. 2.2. i bilag IV.
5.1.3. Rudeviskeren skal kunne virke ved mindst to hastigheder.5.1.3.1. Den ene skal være mindst 45 cykler pr. minut (viskerbladets
bevægelse frem og tilbage til udgangsstillingen).
5.1.3.2. Den anden skal være mindst 10 og højst 55 cykler pr. minut.5.1.3.3. Forskellen mellem den højeste og mindst en af de lavere hastigheder
skal være mindst 15 cykler pr. minut.
5.1.4. De i punkt 5.1.3 omhandlede viskerhastigheder skal opnås som
beskrevet i punkt 6.1.1—6.1.6 og 6.1.8.
5.1.5. For at opfylde kravene i pkt. 5.1.3. kan periodisk virkende rudeviskere
anvendes, forudsat en af hastighederne opfylder kravene i pkt. 5.1.3.1.,
og at en af de andre hastigheder, når den primære hastighed er afbrudt,
ikke er mindre end 10 cykler pr. minut.
5.1.6. Når rudeviskeren standses ved hjælp af dens betjeningsorgan skal
viskerbladene automatisk vende tilbage til deres udgangsstilling.
5.1.7. Rudeviskeren skal kunne være blokeret i 15 sekunder uden at tage
skade heraf. Der må anvendes automatisk kortslutningsbeskyttelse,
hvis rudeviskeren kan reaktiveres blot ved at anvende forrudevisker-
betjeningsanordningen. Fremgangsmåde og forskrifter for
afprøvningen er beskrevet i punkt 6.1.7.
5.1.8. Viskerfeltet skal opfylde mindstekravene i pkt. 5.1.2., når viskerne
afprøves med en hastighed i overensstemmelse med pkt. 5.1.3.2. og i
overensstemmelse med kravene i pkt. 6.1.10.
5.1.9. Den aerodynamiske virkning i forbindelse med forudens størrelse og
form samt viskerens effektivitet bestemmes efter følgende forskrifter:
5.1.9.1. Når viskeren udsættes for en relativ vindhastighed på 80% af bilens
maksimalhastighed, dog ikke over 160 km/h, skal den, når den virker
ved højeste hastighed, fortsat dække et felt, der opfylder kravene i
punkt 5.1.2.1 med samme effektivitet og på samme måde som
foreskrevet i punkt 6.1.10.2.
5.1.10. Viskerarmen skal være monteret på en sådan måde, at denne kan
fjernes fra forruden, således at denne kan rengøres manuelt.
►
M1Denne bestemmelse gælder ikke udstyr, som, når det ikke er
aktiveret, befinder sig på en del af forruden, der dækkes af andre dele
af bilen (f.eks. kølerhjelmen, instrumentbrættet eller lignende). ◄
5.1.11. Viskeren skal være i stand til at fungere i to minutter på en tør forrude
med udvendig temperatur på −18º ± 3º C i overensstemmelse med pkt.
6.1.11.
5.2. Forrudevasker
5.2.1. Enhver bil skal være udstyret med en forrudevasker, som skal være i
stand til at modstå påvirkninger, der opstår, når dyserne er tilstoppede,
og anordningen er sat i gang i overensstemmelse med frem-
gangsmåden foreskrevet i pkt. 6.2.1. og 6.2.2.1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 8
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
5.2.2. Rudevaskerens funktion må ikke blive forstyrret af de temperaturpå-
virkninger, som er beskrevet i punkt 6.2.3 og 6.2.4.
5.2.3. Rudevaskeren skal kunne afgive tilstrækkelig væske til at rense 60 %
af arealet defineret i punkt 2.2. i bilag IV i overensstemmelse med
punkt 6.2.5. i dette bilag.
5.2.4. Væskebeholderens rumfang må ikke være mindre end en liter.
6. FREMGANGSMÅDE VED AFPRØVNINGERNE
6.1. Forrudevisker
6.1.1. Medmindre andet er forskrevet, gennemføres afprøvningerne, som er
beskrevet nedenfor, under følgende vilkår:
6.1.2. den omgivende temperatur må ikke være under 10º C og ikke over 40º
C;
6.1.3. forruden skal til stadighed være våd;6.1.4. dersom viskeren er elektrisk drevet, skal
6.1.4.1. akkumulatoren være fuldt opladet,
6.1.4.2. motoren rotere med 30 % af det omdrejningstal, ved hvilket den
udvikler maksimal effekt,
6.1.4.3. nærlyset være tændt,6.1.4.4. eventuel opvarmnings- og/eller ventilationsanlæg være i gang med
maksimalt effektforbrug,
6.1.4.5. eventuelle afrimnings- og afdugningsanordninger være i gang med
maksimalt effektforbrug.
6.1.5. Viskere, som drives ved trykluft eller vakuum, skal kunne virke med
de foreskrevne hastigheder ved ethvert motoromdrejningstal og enhver
motorbelastning.
6.1.6. Rudeviskerens hastighed skal opfylde kravene i punkt 5.1.3. efter at
have været i gang i 20 minutter på en våd overflade.
6.1.7. Kravene i punkt 5.1.7. er opfyldt, når viskerarmene fastholdes i lodret
stilling i 15 sekunder med betjeningsorganet indstillet på den
maksimale hastighed.
6.1.8. Forrudens udvendige overflade skal være fuldstændigt affedtet med
methylalkohol eller et tilsvarende affedtningsmiddel. Efter tørring
påføres en ammoniakopløsning på mindst 3 % og ikke over 10 %.
Overfladen tørres igen og gnides derpå efter med en tør bomuldsklud.
6.1.9. Forrudens udvendige overflade påføres et ensartet lag af afprøvnings-
blandingen (se bilag V), som skal tørre ind.
6.1.10. For at udmåle viskerfeltet beskrevet i punkt 5.1.2. og 5.1.2.1.
behandles forrudens udvendige overflade som anført i punkt 6.1.8.
og 6.1.9. eller på anden tilsvarende måde.
6.1.10.1. Der udføres en aftegning af viskerfeltet, som sammenlignes med en
aftegning af det i punkt 5.1.2. og 5.1.2.1. omhandlede synsfelt til
kontrol af, at kravene er opfyldt.
6.1.10.2. Forrudevaskeren kan anvendes til samtlige prøver, hvis ydersiden af
forruden er behandlet som beskrevet i punkt 6.1.8 og 6.1.9.
6.1.11. Forskrifterne i punkt 5.1.11. er opfyldt, når køretøjet i mindst 4 timer
har været anbragt i en omgivende temperatur på −18º C ± 3º C.
Betjeningsorganerne indstilles til viskernesmaksimale hastighed under
de i punkt 6.1.4. omhandlede vilkår. Der fastsættes intet krav med
hensyn til viskerfelt.
6.2. Forrudevasker
Afprøvningsforskrifter1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 9
▼B
▼M1
▼B
▼B
6.2.1. Prøvning nr. 1
6.2.1.1. Rudevaskeren fyldes med vand til dyserne og anbringes i en
omgivende temperatur på 20º C ± 2º C i mindst 4 timer. Alle dyser
skal være tilproppet, betjeningsorganet betjenes seks gange på et
minut, og hver arbejdsgang skal vare mindst 3 sekunder. Hvis
anordningen drives af førerens muskelkraft, skal den tilførte kraft være
som anført i følgende tabel:
Pumpetype Tilført kraft
Hånd 11 — 13,5 daN
Fod 40 — 44,5 daN
6.2.1.2. For elektriske pumper skal prøvningsspændingen være mindst lig den
nominelle spænding, men må ikke overstige denne med mere end 2 V.
6.2.1.3. Vaskerens funktion skal, når prøvningen er afsluttet, opfylde de i
punkt 2.21. fastsatte krav.
6.2.2. Prøvning nr. 2
Rudevaskeren fyldes med vand til dyserne og anbringes i en
omgivende temperatur på −18º C ± 3º C i mindst 4 timer.
Betjeningsorganet betjenes 6 gange på et minut, og hver arbejdsgang
skal vare mindst 3 sekunder, og der tilføres kraft som beskrevet i
punkt 6.2.1. Anordningen anbringes derefter i en omgivende
temperatur på 20º C ± 2º C, indtil isen er fuldstændig smeltet.
Vaskerens funktion kontrolleres derefter ved at følge forskrifterne i
punkt 6.2.1.
6.2.3. Prøvning nr. 3 (lavtemperaturprøvning)
6.2.3.1. Rudevaskeren fyldes med vand til dyserne og anbringes i en
omgivende temperatur på −18º C ± 3º C i mindst 4 timer, idet det
sikres, at alt vaskerens vand er frosset. ►M1Anordningen anbringes
derefter i en omgivende temperatur på 20 ± 2º C, indtil isen er
fuldstændig smeltet, dog højst 4 timer. ◄Denne nedfrysnings/
optøningsproces gentages seks gange. Herefter kontrolleres vaskerens
funktion ved at følge forskrifterne i punkt 6.2.1.
6.2.3.2. Rudevaskeren fyldes til dyserne med en frostsikker væske bestående
af en 50 % opløsning af methanol eller isopropylalkohol i vand, hvis
hårdhed ikke overstiger 205 g/1000 kg.
6.2.3.2.1. Anordningen anbringes i en omgivende temperatur på −18º C ± 3º C i
mindst 4 timer. Anordningens funktion kontrolleres ved at følge
forskrifterne i punkt 6.2.1.
6.2.4. Prøvning nr. 4 (højtemperaturprøvning)
6.2.4.1. Rudevaskeren fyldes med vand til dyserne og anbringes i en
omgivende temperatur på 80º C ± 3º C i mindst 8 timer, og derefter
i en omgivende temperatur på 20º C ± 2º C. Når temperaturen er
stabil, kontrolleres viskerens funktion ved at følge forskrifterne i punkt
6.2.1.
6.2.4.2. Dersom dele af rudevaskeren er anbragt i motorrummet, fyldes den
med vand til dyserne og anbringes i en omgivende temperatur på 80º
C ± 3º C i mindst 8 timer. Anordningens funktion kontrolleres ved atfølge forskrifterne i punkt 6.2.1.
6.2.4.3. Hvis ingen del af rudevaskeren er anbragt i motorrummet, fyldes den
med vand til dyserne og anbringes i en omgivende temperatur på 60º
C ± 3º C i mindst 8 timer. Anordningens funktion kontrolleres ved at
følge forskrifterne i punkt 6.2.1.
6.2.5. Prøvning nr. 5 (effektivitetsprøvning af vaskeren foreskrevet i punkt
5.2.3.)
6.2.5.1. Rudevaskeren fyldes med vand til dyserne. ►
M1Hvis vaskerens
dyse(r) kan indstilles, rettes den (de) mod det tilsigtede område på
forrudens yderside, mens bilen står stille, og der ikke er nogen større
vindpåvirkning. ◄Hvis anordningen drives af førerens muskelkraft,
må den anvendte kraft ikke overstige den i punkt 6.2.1.1. omhandlede.
Hvis anordningen drives af en elektrisk pumpe, anvendes forskrifterne
i punkt 6.1.4. ved denne prøvning.1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 10
▼B
6.2.5.2. Forrudens udvendige overflade skal være behandlet som foreskrevet i
punkt 6.1.8. og 6.1.9.
6.2.5.3. Herefter sættes rudevaskeren i gang som angivet af fabrikanten,
således at viskeren udfører 10 automatiske cykler med højeste
hastighed, og størrelsen af det rensede synsfelt udmåles, som
beskrevet i punkt 2.2. i bilag IV.
6.3. Hele afprøvningen af en rudevasker, som angivet i pkt. 6.2.1. til 6.2.4.,
udføres enten på en og samme rudevasker monteret i en bil, som er
repræsentativfor den type, der skal godkendes, eller på en og samme
tilsvarende rudevasker, som ikke er monteret i en bil, for hvilken der
er indgivet begæring om EØF-typegodkendelse som en teknisk enhed.
7. MÆRKNING
7.1. Ethvert forrudevaskersystem, der svarer til en type, der er typegod-
kendt i henhold til dette direktiv, skal være forsynet med et EØF-
typegodkendelsesmærke.
7.2. Mærket består af et rektangel, hvori der er anbragt et lille »e«,
efterfulgt af kendingsnummer eller kendingsbogstaver for den
medlemsstat, der har meddelt typegodkendelsen, nemlig
1 for Tyskland
2 for Frankrig
3 for Italien4 for Nederlandene
6 for Belgien
9 for Spanien11 for Det Forenede Kongerige13 for Luxembourg
18 for Danmark
21 for Portugal23 for GrækenlandIRL for Irland
I nærheden af rektanglet anbringes det basisgodkendelsesnummer,
som udgør del 4 af det typegodkendelsesnummer, der henvises til i
bilag VII til direktiv70/156/EØF, og foran dette de to cifre, der
angiver nummeret på den seneste større tekniske ændring af direktiv
78/318/EØF, der var foretaget, da EØF-typegodkendelsen blev
meddelt. I nærværende direktiv er dette nummer 00.
7.3. EØF-typegodkendelsesmærket skal fastgøres til beholderen for
forrudevaskervæske, så det er let læseligt og uudsletteligt, selv når
beholderen er monteret i køretøjet.
7.4. I tillægget er vist et eksempel på et EØF-typegodkendelsesmærke.
8. ÆNDRING AF TYPEGODKENDELSE
8.1. Ved ændring af en typegodkendelse, der er meddelt i henhold til dette
direktiv, finder bestemmelserne i artikel 5 i direktiv 70/156/EØF
anvendelse.
9. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
9.1. Der skal træffes foranstaltninger til sikring af produktionens overens-
stemmelse med den godkendte type, jf. bestemmelserne i artikel 10 i
direktiv70/156/EØF.1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 11
▼M1
▼M1
Tillæg
Model for EØF-typegodkendelsesmærke
Forrudevaskersystemet med ovenstående EØF-typegodkendelsesmærke er godkendt i Spanien (e9) med
basisgodkendelsesnummer 0148 i henhold til nærværende direktiv. De viste tal er kun vejledende.1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 12
▼B
BILAG II
FREMGANGSMÅDE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKTET OG
RYGLÆNETS FAKTISKE HÆLDNINGSVINKEL SAMT TIL KONTROL
AF R- OG H-PUNKTERNES INDBYRDES POSITION OG AF
FORHOLDET MELLEM RYGLÆNETS KONSTRUKTIVT BESTEMTE
OG FAKTISKE HÆLDNINGSVINKEL
►M1Bilag III til Rådets direktiv77/649/EØF finder anv endelse. ◄1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 13
▼B
BILAG III
FREMGANGSMÅDE TIL BESTEMMELSE AF DET STØRRELSESMÆS-
SIGEFORHOLD MELLEM BILENSPRIMÆREREFERENCEPUNKTER
OG DET TREDIMENSIONALE REFERENCESYSTEM
1. FORHOLDET MELLEM REFERENCESYSTEMET OG BILENS
PRIMÆRE REFERENCEPUNKTER
Når data for indvendige og udvendige mål på en bil, der er fremstillet til
godkendelse i overensstemmelse med dette direktiv skal kontrolleres, er det,
for at de særlige punkter, der fremgår af fabrikantens tegninger, kan findes på
den til godkendelse indleverede bil, som er bygget efter disse tegninger,
nødvendigt nøjagtigt at fastsætte forholdet mellem koordinaterne i det
tredimensionale referencesystem givet i punkt 2.3 i bilag I, og som er blevet
fastlagt i den indledende konstruktionsfase, og positionen for de i punkt 2.4 i
bilag I givne primære referencepunkter.
2. FREMGANGSMÅDE TIL BESTEMMELSE AF FORHOLDET MELLEM
REFERENCESYSTEMET OG REFERENCEPUNKTERNE
Til brug ved bestemmelse af dette forhold afmærkes et referenceplan på
jorden med x- og y-akser, der er forsynet med målangivelser. I figur 3 i
tillægget til dette bilag er vist den metode, der skal benyttes til dette formål.
Referenceplanet udgør en fast, jævn og vandret flade, hvorpå bilen står, og
hvor der solidt er fastgjort to måleskalaer, der er inddelt i millimeter, og som
har en længde på mindst 8 meter forx-aksens vedkommende og 4 meter for y-
aksens. De skal være vinkelret på hinanden som vist i figur 3 i tillægget til
dette bilag. Aksernes skæringspunkt er »nulpunktet ved jord«.
3. KONTROL AF NØJAGTIGHED
For at tage hensyn til ujævnheder i referenceplanet eller afprøvningsfladen, er
det nødvendigt at måle afvigelserne i forhold til nulpunktet ved jord, hver
250 mm langs x- og y-måleskalaerne og at registrere måleresultaterne, således
at de nødvendige korrektioner kan foretages under kontrollen af bilen.
4. NØJAGTIG OPSTILLING TIL AFPRØVNING
For at tage mindre afvigelser i ophængingshøjde osv. i betragtning er det
nødvendigt, at have et middel til før målingerne foretages, at bringe
referencepunkterne på plads svarende til de koordinater,der blev fastlagt
under konstruktionsfasen. Yderligere må der kunne foretages mindre
forskydninger af bilen i side- og/eller længderetning, således at den kan
blive placeret korrekt i forhold til referenceplanerne.
5. RESULTATER
Når bilen er anbragt korrekt i forhold til referencesystemet og i den under
konstruktionsfasen bestemte position, er det let at bestemme placeringen af de
punkter, der er nødvendige for undersøgelsen af udsynet fremefter.
Ved denne undersøgelse kan der benyttes teodolitter, lyskilder, afskærm-
ningsanordninger eller enhver anden anordning, der kan påvises at give
tilsvarende resultater.1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 14
▼B
Figur 1
Bestemmelse af V-punkterne for en ryglænsvinkel på 25º
1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 15
▼B
Figur 2
Tredimensionalt referencesystem
1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 16
▼B
Figur 3
Vandret måleplan
1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 17
▼B
BILAG IV
FREMGANGSMÅDE TIL BESTEMMELSE AF SYNSFELTET GENNEM
FORRUDEN I BILER AF KLASSE M1I FORHOLD TIL V-PUNKTERNE
1. V-PUNKTERNES POSITION
1.1. Tabel I og II angiver V-punkternes position i forhold til R-punktet, sådan
som den fremgår af deres x-, y- og z-koordinater i det tredimensionale
referencesystem.
1.2. Tabel I angiver de grundlæggende koordinater for en konstruktivt bestemt
hældningsvinkel for ryglænet på 25º. Koordinaternes positivretning er
angivet i figur 1 i bilag III.
TABEL I
V-Punkt x y z
V168 mm — 5 mm 665 mm
V268 mm — 5 mm 589 mm
1.3.Korrektion af ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel,
såfremt den afviger fra 25º.
1.3.1. Tabel II angiver de yderligere korrektioner, der skal foretages af x- og z-
koordinaterne for hvert V-punkt, når den konstruktivt bestemte hæld-
ningsvinkel ikke er 25º. Koordinaternes positivretning er vist i bilag III,
figur 1.
TABEL II
Ryglænets
hældnings-
vinkel
(grader)Vandrette
koordinater
∆xLodrette koor-
dinater
∆zRyglænets
hældnings-
vinkel
(grader)Vandrette
koordinater
∆xLodrette koor-
dinater
∆z
5 — 186 mm 28 mm 23 — 18 mm 5 mm
6 — 177 mm 27 mm 24 — 9 mm 3 mm7 — 167 mm 27 mm 25 0 mm 0 mm8 — 157 mm 27 mm 26 9 mm — 3 mm
9 — 147 mm 26 mm 27 17 mm — 5 mm
10 — 137 mm 25 mm 28 26 mm — 8 mm11 — 128 mm 24 mm 29 34 mm — 11 mm12 — 118 mm 23 mm 30 43 mm — 14 mm13 — 109 mm 22 mm 31 51 mm — 18 mm
1 4 —9 9m m 2 1m m 3 2 5 9m m —2 1m m
1 5 —9 0m m 2 0m m 3 3 6 7m m —2 4m m1 6 —8 1m m 1 8m m 3 4 7 6m m —2 8m m1 7 —7 2m m 1 7m m 3 5 8 4m m —3 2m m
1 8 —6 2m m 1 5m m 3 6 9 2m m —3 5m m
1 9 —5 3m m 1 3m m 3 7 1 0 0m m —3 9m m2 0 —4 4m m 1 1m m 3 8 1 0 8m m —4 3m m1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 18
▼B
Ryglænets
hældnings-
vinkel
(grader)Vandrette
koordinater
∆xLodrette koor-
dinater
∆zRyglænets
hældnings-
vinkel
(grader)Vandrette
koordinater
∆xLodrette koor-
dinater
∆z
21 — 35 mm 9 mm 39 115 mm — 48 mm
22 — 26 mm 7 mm 40 123 mm — 52 mm
2. SYNSFELT
2.1. To synsfelter bestemmes ud fra V-punkterne.
2.2. Synsfelt »A« er det område, der er begrænset af følgende fire planer, som
udgår fra V-punkterne i fremadrettet retning og skærer forrudens
udvendige overflade (se figur 1 i tillægget):
— et lodret plan gennem V1og V2afvigende 13º til venstre for X-aksen,
— et plan parallelt med Y-aksen gennem V1og stigende 3º fra X-aksen,
— et plan parallelt med Y-aksen gennem V2og faldende 1º fra X-aksen,
— et lodret plan gennem V1og V2afvigende 20º til højre for X-aksen.
2.3. Synsfeltet »B« er det areal på forrudens udvendige overflade, der ligger
mere end 25mm fra det gennemsigtige areals udvendige kanter, og som er
begrænset af følgende fire planer, hvor disse skærer den udvendige
overflade (se figur 2 i tillægget);
— et plan gennem V1parallelt med Y-aksen og stigende 7º fra X-aksen,
— et plan gennem V2parallelt med Y-aksen og faldende 5º fra X-aksen,
— et lodret plan gående gennem V1og V2i en vinkel med X-aksen på 17º,
— et plan symmetrisk med det foregående om bilens længdesymmetriplan.1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 19
Figur 1
Synsfelt A
►(1)C1▼B1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 20
▼B
Figur 2
Synsfelt B
1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 21
▼B
BILAG V
BLANDING TIL AFPRØVNING AF RUDEVISKER OG RUDEVASKER
Den blanding, der er henvist til i punkt 6.1.9 i bilag I, består af 92,5 masseprocent
vand (med hårhed mindre end 205 g/1000 kg konstateret efter fordampning), 5
masseprocent mættet saltopløsning i vand (natriumklorid) og 2,5 masseprocent
støv, sammensat som angivet i tabel I og II nedenfor.
TABEL I
Analyse af prøvningsstøv
Bestanddel Vægtprocent
SiO26 7—6 9
Fe2O33—5
Al2O31 5—1 7
CaO 2 — 4MgO 0,5 — 1,5
Alkalier 3 — 5
Askestoffer 2 — 3
TABEL II
Mængdemæssig fordeling af kornstørrelser
Kornstørrelse
(i µm)Fordeling af kornstørrelserne (i %)
0—5 1 2±2
5 — 10 12 ± 3
1 0—2 0 1 4±3
2 0—4 0 2 3±3
4 0—8 0 3 0±380 — 200 9 ± 31978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 22
▼M1
BILAG VI
Oplysningsskema nr. …
i henhold til bilag I til Rådets direktiv70/156/EØF om EØF-typegodkendelse af
biler med hensyn til visker- og vaskersystemer (Rådets direktiv 78/318/EØF),
senest ændret ved direktiv 94/68/EF
Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og
omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende
målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt
detaljerede. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede.
Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk
styrede funktioner, anføres relevante funktionsspekifikationer.
0. GENERELLE OPLYSNINGER
0.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):
0.2. Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r):
0.3. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet (b):0.3.1. Mærkets anbringelsesssted:
0.4. Køretøjets klasse (c):
0.5. Fabrikantens navn og adresse:
0.8. Adresse på samlefabrik(ker):
1. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER
1.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:
2. MASSE OG DIMENSIONER (e) (i kg og mm)
2.6. Masse af køretøj med karrosseri i køreklar stand eller masse af
chassis med førerhus, når karrosseriet ikke leveres af fabrikanten
(med kølervæske, smøremidler, brændstof, værktøj, reservehjul og
fører) (o) (maksimum og minimum for hver version)
3. MOTOR (
q)
3.2.1.8. Største nettoeffekt(t): … kW ved … min−1
3.2.5. Elektrisk system
3.2.5.1. Nominel spænding: … V, positiv/negativ tilslutning til stel(1)
3.2.5.2. Generator3.2.5.2.1. Type:
3.2.5.2.2. Nominel effekt: … VA
4. TRANSMISSION
(v)
4.7. Køretøjets tophastighed og gear, hvori denne nås (i km/h) (w):
9. KARROSSERI
9.4.1. Nærmere oplysninger om de primære referencemærker, der er
tilstrækkelig detaljeret til, at de nemt kan identificeres, samt hvert
enkelt mærkes placering i forhold til de andre og i forhold til det
referencepunkt, der skal kontrolleres:
9.5.1. Forrude9.5.1.2. Monteringsprincip
9.5.2.4. Godkendelsesnummer (-numre):
9.6. Forrudevisker(e)
9.6.1. Detaljeret teknisk beskrivelse (herunder fotografier eller tegninger):1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 23
Numrene og fodnoterne i dette oplysningsskema svarer til numrene og fodnoterne i bilag I til
direktiv70/156/EØF, senest ændret v ed direktiv92/53/EØF.
Punkter, som ikke har relevans for dette direktiv, er udeladt.
▼M1
9.7. Forrudevasker
9.7.1. Detaljeret teknisk beskrivelse (herunder fotografier eller tegninger)
eller godkendelsesnummer, hvisgodkendt somseparat teknisk enhed:
9.8. Afrimnings- og afdugningsanlæg
9.8.2. Største elforbrug: … kW9.10. Indvendigt udstyr9.10.3. Sæder
9.10.3.5. Koordinater eller tegning af R-punktet (x)
9.10.3.5.1. Førersædet:9.10.3.6. Ryglænets vinkel:
9.10.3.6.1. Førersædet:
9.10.3.7. Sædeindstillingsmuligheder:9.10.3.7.1. Førersædet:
9.10.5. Varmesystemer for kabinen:
9.10.5.3. Største elforbrug: … kW.1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 24
▼M1
BILAG VII
Oplysningsskema nr. …
vedrørende EØF-typegodkendelse af forrudevaskersystem som separat teknisk
enhed (Rådets direktiv78/318/EØF), senest ændret v ed direktiv94/68/EF
Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og
omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende
målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt
detaljerede. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede.
Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk
styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.
0. GENERELLE OPLYSNINGER
0.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):
0.2. Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r):
0.5. Fabrikantens navn og adresse:0.7. Ved komponenter og separate tekniske enheder, anbringelsessted og -måde
for EØF-typegodkendelsesmærkning:
0.8. Adresse på samlefabrik(ker):
1. BESKRIVELSE AF UDSTYRET
1.1. Detaljeret teknisk beskrivelse (herunder fotografier eller tegninger), hvoraf
det fremgår, hvilke komponenter der kan monteres i motorrummet
1.2. Eventuelle anvendelsesbegrænsninger og monteringskrav:1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 25
▼M1
BILAG VIII
MODEL
— typegodkendelse(1)
— udvidelse af typegodkendelse (1)
— nægtelse af typegodkendelse (1)
— inddragelse af typegodkendelse (1)
af en type køretøj/komponent/separat teknisk enhed (1) i henhold til direktiv78/
318/EØF, senest ændret ved direktiv 94/68/EF.
Typegodkendelse nr.:Årsag til udvidelse:
Del I
0. GENERELLE OPLYSNINGER
0.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):0.2. Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r):
0.3. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøj/komponent/separat
teknisk enhed (
1)(2)
0.3.1. Mærkets anbringelsessted:
0.4. Køretøjets klasse:(3)
0.5. Fabrikantens navn og adresse:0.7. Ved komponenter og separate tekniske enheder, anbringelsessted og -
måde for EØF-typegodkendelsesmærkning:
0.8. Adresse på samlefabrik(ker):
Del II
1. Eventuelle yderligere oplysninger: se tillæg
2. Navn på den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for at udføre prøverne:3. Prøverapportens dato:
4. Prøverapportens nummer:
5. Eventuelle bemærkninger: se tillæg6. Sted:
7. Dato:
8. Underskrift:9. Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den
godkendende myndighed, og som kan udleveres på forlangende, er
vedlagt.1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 26
(1) Det ikke gældende oversteges.
(2) Hvis typeidentifikationsmærket indeholder tegn, som ikke er relevante for beskrivelsen
af køretøjet, komponenten eller den separate tekniske enhed, som nærværendeoplysningsskema/typegodkendelsesattest omhandler, gengives disse tegn i dokumenta-tionen som spørgsmålstegn (f.eks. ABC?123??).
(
3) Som omhandlet i bilag II A til direktiv70/156/EØF.
▼M1
Tillæg
til EØF-typegodkendelse nr. …
vedrørende typegodkendelse af et køretøj i henhold til direktiv 78/
318/EØF, senest ændret ved direktiv 94/68/EF
1. Yderligere oplysninger
1.1. Visker — antal blade:
1.2. Vasker — funktionsmåde:
— eventuelt typegodkendelsesmærke
5. Bemærkninger:
(f.eks. gælder for både venstre- og højrestyrede køretøjer)1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 27
▼M1
BILAG IX
MODEL
— typegodkendelse(1)
— udvidelse af typegodkendelse (1)
— nægtelse af typegodkendelse (1)
— inddragelse af typegodkendelse (1)
af en type køretøj/komponent/separat teknisk enhed (1) i henhold til direktiv78/
318/EØF, som senest ændret ved direktiv 94/68/EF.
Typegodkendelse nr.:Årsag til udvidelse:
Del I
0. GENERELLE OPLYSNINGER
0.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):0.2. Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r):
0.3. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøj/komponent/separat
teknisk enhed: (
1)(2)
0.3.1. Mærkets anbringelsessted:
0.4. Køretøjets klasse:(3)
0.5. Fabrikantens navn og adrsse:
0.7. Ved komponenter og separate tekniske enheder, anbringelsessted og -
måde for EØF-typegodkendelsesmærkning:
0.8. Adresse på samlefabrik(ker):
Del II
1. Eventuelle yderligere oplysninger: se tillæg2. Navn på den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for at udføre prøverne:
3. Prøverapportens dato:
4. Prøverapportens nummer:5. Eventuelle bemærkninger: se tillæg
6. Sted:
7. Dato:8. Underskrift:
9. Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den
godkendende myndighed, og som kan udleveres på forlangende, er
vedlagt.1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 28
(1) Det ikke gældende overstreges.
(2) Hvis typeidentifikationsmærket indeholder tegn, som ikke er relevante for beskrivelsen
af køretøjet, komponenten eller den separate tekniske enhed, som nærværendeoplysningsskema/typegodkendelsesattest omhandler, gengives disse tegn i dokumenta-tionen som spørgsmålstegn (f.eks. ABC?123??).
(
3) Som omhandlet i bilag II A til direktiv70/156/EØF.
▼M1
Tillæg
til EØF-typegodkendelsesattest nr. …
vedrørende typegodkendelse af forrudevaskersystem som separat
teknisk enhed i henhold til direktiv78/318/EØF, som senest ændret
ved direktiv 94/68/EF
1. Yderligere oplysninger
1.1. Eventuelle anvendelsesbegrænsninger og monteringskrav
5. Bemærkninger:1978L0318 — DA — 20.01.1995 — 001.001 — 29