2008R0889 — DA — 01.01.2015 — 010.003

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

Ændret ved:





Berigtiget ved:









▼B

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 889/2008

af 5. september 2008

om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter, for så vidt angår økologisk produktion, mærkning og kontrol







KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 ( 1 ), særlig artikel 9, stk. 4, artikel 11, stk. 2, artikel 12, stk. 3, artikel 14, stk. 2, artikel 16, stk. 3, litra c), artikel 17, stk. 2, og artikel 18, stk. 5, artikel 19, stk. 3, andet afsnit, artikel 21, stk. 2, artikel 22, stk. 1, artikel 24, stk. 3, artikel 25, stk. 3, artikel 26, artikel 28, stk. 6, artikel 29, stk. 3, og artikel 38, litra a), b), c) og e), og artikel 40, og ud fra følgende betragtninger: (1) Forordning (EF) nr. 834/2007, særlig afsnit III, IV og V, indeholder grundlæggende forskrifter om produktion, mærkning og kontrol af økologiske vegetabilske og animalske produkter. Der bør fastsættes gennemførelsesbestemmelser for disse forskrifter. (2) Det vil tage længere tid at udarbejde detaljerede produktionsregler på EF-plan for visse dyrearter, økologisk akvakultur, tangplanter og gær til konsum og foder, hvorfor disse regler bør udarbejdes i en efterfølgende procedure. De nævnte produkter bør derfor udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. For visse husdyrarter, akvakulturprodukter og tangplanter bør EF-reglerne om produktion, kontrol og mærkning imidlertid finde tilsvarende anvendelse, jf. artikel 42 i forordning (EF) nr. 834/2007. (3) Visse begreber bør defineres nærmere med henblik på at undgå uklarheder og til sikring af, at reglerne for økologisk produktion anvendes ensartet. (4) Økologisk vegetabilsk produktion er baseret på, at planterne hovedsagelig næres via jordbundens økosystem. Hydrokultur, hvor planterne vokser med rødderne i et inert vækstmedium med opløselige mineraler og næringsstoffer, bør derfor ikke tillades. (5) Ved økologisk vegetabilsk produktion anvendes forskellige dyrkningsmetoder og begrænsede mængder af tungt opløselige gødningsstoffer og jordbehandlingsmidler. Disse metoder bør beskrives nærmere. Der bør navnlig fastsættes betingelser for anvendelsen af visse ikke-syntetiske produkter. (6) Anvendelsen af pesticider, som kan have en skadelig indvirkning på miljøet eller medføre restkoncentrationer i landbrugsprodukterne, bør begrænses væsentligt. Der bør fortrinsvis anvendes forebyggende foranstaltninger til bekæmpelse af skadegørere, plantesygdomme og ukrudt. Desuden bør der fastsættes betingelser for anvendelsen af visse plantebeskyttelsesmidler. (7) I medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 ( 2 ) var det i forbindelse med økologisk landbrug tilladt at anvende visse plantebeskyttelsesmidler, gødningsstoffer, jordbehandlingsmidler og visse ikke-økologiske fodermidler, fodertilsætningsstoffer og tekniske hjælpestoffer samt visse midler til rengøring og desinficering, forudsat at det skete på nøje fastlagte betingelser. For at kunne sikre kontinuitet i økologisk landbrug bør de pågældende produkter og stoffer fortsat være tilladt, jf. artikel 16, stk. 3, litra c), i forordning (EF) nr. 834/2007. Af klarhedshensyn bør de produkter og stoffer, som var tilladt under forordning (EØF) nr. 2092/91, endvidere opføres i bilagene til nærværende forordning. Andre produkter og stoffer kan føjes til disse lister på et andet retsgrundlag, nemlig artikel 16, stk. 1, i forordning (EF) nr. 834/2007. De enkelte produkt- og stofkategoriers særlige status bør derfor tilkendegives med et symbol i listen. (8) Da økologisk landbrug er en helhedsorienteret produktionsform, skal animalsk produktion være knyttet til den jord, hvor den frembragte husdyrgødning anvendes som næring til afgrøderne. Da husdyrbrug altid indebærer forvaltning af landbrugsjord, bør jordløs husdyrproduktion forbydes. Ved valg af racer i forbindelse med økologisk husdyrproduktion bør der tages hensyn til dyrenes evne til at tilpasse sig stedets betingelser, til deres levedygtighed og modstandsdygtighed over for sygdomme, og der bør tilskyndes til stor biologisk alsidighed. (9) Under visse omstændigheder kan landbrugerne have svært ved at skaffe sig økologiske avlsdyr fra en begrænset genpulje, hvilket vil hæmme sektorens udvikling. Til avlsformål bør det derfor være muligt at indsætte et begrænset antal ikke-økologiske dyr på en bedrift. (10) Ved økologisk husdyrbrug bør det sikres, at dyrenes adfærdsmæssige behov opfyldes. I denne henseende bør staldforholdene for alle dyrearterne svare til dyrenes behov, hvad angår ventilation, lys, plads og bekvemmelighed, og der bør være så rigelig plads til rådighed, at det enkelte dyr har passende bevægelsesfrihed, og dets naturlige sociale adfærd kan udvikles. Der bør fastsættes særlige regler for opstaldningsforhold og opdrætsmetoder for visse dyr, herunder bier. Med disse særlige opstaldningsforhold bør der tilstræbes et højt niveau for dyrevelfærd, der er en prioritet inden for økologisk husdyrbrug, og som derfor kan gå ud over de EF-velfærdsnormer, der gælder for landbruget i almindelighed. Ved økologiske husdyrbrugsmetoder bør det undgås, at fjerkræ opdrættes for hurtigt. Der bør derfor fastlægges særlige bestemmelser med sigte på at undgå intensive opdrætsmetoder. Fjerkræ skal således enten opdrættes, indtil de når en given mindstealder, eller komme fra langsomt voksende fjerkræracer, så der ikke i nogen af tilfældene er incitament til at anvende intensive opdrætsmetoder. (11) I de fleste tilfælde bør husdyrene have permanent adgang til udendørs arealer til græsning, når vejret tillader det, og disse åbne arealer bør principielt indgå i en hensigtsmæssig omdriftsplan. (12) For at undgå næringsstofforurening af miljøet, f.eks. af jord og vand, bør der fastsættes en øvre grænse for anvendelse af gødning pr. hektar og for antallet af husdyr pr. hektar. Denne grænse bør fastsættes i forhold til gødningens nitrogenindhold. (13) Lemlæstelser, der fører til stress, skade, sygdom eller lidelse for dyrene, bør forbydes. Særlige indgreb, der har væsentlig betydning for visse produktionstyper, eller som foretages af hensyn til dyrs og menneskers sikkerhed, kan imidlertid tillades på særlige betingelser. (14) Dyrene bør fodres med græsfoder og foderstoffer, der er fremstillet ifølge reglerne for økologisk landbrug, og som fortrinsvist kommer fra egen bedrift, idet der tages hensyn til dyrenes fysiologiske behov. For at opfylde dyrenes grundlæggende ernæringsbehov kan det endvidere være nødvendigt at anvende visse mineraler, sporstoffer og vitaminer på nøje fastlagte betingelser. (15) Da de regionale forskelle i klimaforhold og fødekilder og dermed drøvtyggernes muligheder for at skaffe sig de nødvendige vitaminer A, D og E gennem deres foderrationer ventes at vare ved, bør det tillades at anvende sådanne vitaminer til drøvtyggere. (16) Forvaltningen af dyrenes sundhed bør hovedsagelig være baseret på sygdomsforebyggelse. Derudover bør der træffes særlige foranstaltninger til rengøring og desinficering. (17) Forebyggende anvendelse af kemisk fremstillede allopatiske veterinærlægemidler er ikke tilladt i økologisk landbrug. Ved sygdom eller skader, der kræver øjeblikkelig behandling af dyret, bør anvendelse af kemisk fremstillede allopatiske veterinærlægemidler begrænses til et absolut minimum. For at sikre den økologiske produktions integritet for forbrugerne bør det endvidere være muligt at træffe restriktive foranstaltninger, såsom fordobling af tilbageholdelsesperioden, efter anvendelse af kemisk fremstillede allopatiske veterinærlægemidler. (18) Der bør fastsættes særlige regler for sygdomsforebyggelse og dyrlægebehandling inden for biavl. (19) De erhvervsdrivende i foder- og fødevaresektoren bør forpligtes til at følge passende procedurer baseret på en systematisk identifikation af kritiske forarbejdningstrin for at sikre, at de forarbejdede produkter er i overensstemmelse med reglerne for økologisk produktion. (20) Nogle ikke-økologiske produkter og stoffer er nødvendige til at sikre produktionen af visse forarbejdede økologiske fødevarer og foderstoffer. Det vil tage længere tid at harmonisere reglerne om vinforarbejdning på EF-plan. De nævnte produkter bør derfor udelukkes til vinfremstilling, indtil der fastsættes særlige regler herom i en efterfølgende procedure. (21) I medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 var det i forbindelse med forarbejdning af økologiske fødevarer tilladt at anvende visse ingredienser af ikke-landbrugsoprindelse, visse tekniske hjælpestoffer og visse ikke-økologiske ingredienser af landbrugsoprindelse på nøje fastlagte betingelser. For at kunne sikre kontinuitet i økologisk landbrug bør de pågældende produkter og stoffer fortsat være tilladt, jf. artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 834/2007. Af klarhedshensyn bør de produkter og stoffer, som var tilladt under forordning (EØF) nr. 2092/91, endvidere opføres i bilagene til nærværende forordning. Andre produkter og stoffer kan senere føjes til disse lister på et andet retsgrundlag, nemlig artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 834/2007. De enkelte produkt- og stofkategoriers særlige status bør derfor tilkendegives med et symbol i listen. (22) Økologiske produkter og ikke-økologiske produkter kan på visse betingelser indsamles og transporteres samtidig. Der bør fastsættes særlige bestemmelser til sikring af, at økologiske produkter holdes tilbørligt adskilt fra ikke-økologiske produkter i forbindelse med håndtering, og at sammenblanding undgås. (23) Ved omlægning til den økologiske produktionsmetode kræves der et vist tidsrum til tilpasning af de forskellige produktionsmidler. Alt efter den tidligere landbrugsproduktion bør der fastlægges specifikke tidsfrister for de forskellige produktionssektorer. (24) Der bør i medfør af artikel 22 i forordning (EF) nr. 834/2007 fastsættes særlige betingelser for anvendelse af dispensationer som omhandlet i nævnte artikel. Der bør fastsættes sådanne betingelser i tilfælde, hvor der ikke kan skaffes økologiske dyr, økologisk foder, økologisk bivoks, økologiske frø og læggekartofler og økologiske ingredienser, samt i tilfælde af særlige problemer i tilknytning til husdyrproduktion og i tilfælde af en katastrofesituation. (25) Geografiske og strukturelle forskelle i de landbrugsmæssige og klimatiske forhold kan hæmme udviklingen af økologisk produktion i visse regioner og derfor gøre det påkrævet at indføre dispensation for visse former for praksis, for så vidt angår kravene til bygninger og anlæg til husdyr. Det bør derfor, på nøje fastlagte betingelser, tillades at opbinde dyr på bedrifter, der er små som følge af deres geografiske beliggenhed eller ugunstige strukturelle forhold, navnlig i bjergområder, men kun hvis det ikke er muligt at holde kvæget i grupper passende til deres adfærdsmæssige behov. (26) For at sikre udviklingen af en fremspirende økologisk husdyrsektor blev der under forordning (EØF) nr. 2092/91 givet flere midlertidige undtagelser med hensyn til opbinding af dyr, opstaldningsforhold og belægningsgrad. Disses undtagelser bør bevares indtil deres udløbsdato, så der ikke gribes forstyrrende ind i den økologiske husdyrproduktion. (27) I betragtning af den store betydning, bestøvningen har i den økologiske biavlssektor, skulle det være muligt at give dispensation til, at der på samme bedrift sideløbende holdes økologiske og ikke-økologiske biavlsenheder. (28) Landbrugerne kan under visse omstændigheder have vanskeligt ved at skaffe sig leverancer af økologisk opdrættede husdyr og økologiske foderstoffer, hvorfor der bør gives tilladelse til, at et begrænset antal ikke-økologiske produkter fra bedriften anvendes i begrænsede mængder. (29) Producenter, der beskæftiger sig med økologisk produktion, har gjort en stor indsats for at udvikle produktionen af økologiske frø og økologisk planteformeringsmateriale for dermed at skabe et bredt udvalg af sorter af plantearter, for hvilke der er adgang til frø og formeringsmateriale af økologisk oprindelse. For mange arter er der imidlertid stadig ikke adgang til tilstrækkelige mængder frø og planteformeringsmateriale af økologisk oprindelse, og i disse tilfælde bør det tillades at anvende frø og planteformeringsmateriale af ikke-økologisk oprindelse. (30) For at hjælpe landbrugerne med at finde økologiske frø og læggekartofler bør de enkelte medlemsstaterne sørge for, at der oprettes en database over de sorter, for hvilke der er økologiske frø og læggekartofler til rådighed på markedet. (31) Ved håndtering af voksent kvæg kan opdrætteren eller andre personer komme til skade. Der bør derfor kunne gives undtagelser under den sidste opfedning af pattedyr, navnlig for kvæg. (32) Katastrofesituationer eller udbredte dyre- eller plantesygdomme kan have alvorlige konsekvenser for den økologiske produktion i de berørte regioner. Der må træffes passende foranstaltninger til at bevare og endog genoprette landbruget. I de ramte områder bør der derfor gives mulighed for, at der i et begrænset tidsrum kan anvendes ikke-økologiske dyr eller ikke-økologiske foderstoffer. (33) Der bør fastsættes specifikke kriterier for udformning, sammensætning, størrelse og formgivning af EF-logoet og for udformning og sammensætning af kontrolmyndighedens eller kontrolorganets kodenummer samt for angivelse af det sted, hvor et givet landbrugsprodukt er produceret, jf. artikel 24, stk. 3, og artikel 25, stk. 3, i forordning (EF) nr. 834/2007. (34) Der bør fastsættes særlige mærkningsbestemmelser for økologisk foder under hensyntagen til foderets beskaffenhed og sammensætning og de horisontale mærkningsbestemmelser for foder, jf. artikel 26 i forordning (EF) nr. 834/2007, (35) Der bør fastlægges specifikke kontrolforanstaltninger ud over den kontrolordning, der er baseret på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes ( 3 ), herunder navnlig nærmere krav vedrørende alle de forskellige faser af produktionen, tilberedningen og distributionen af økologiske produkter. (36) Kommissionen bør kunne anvende de oplysninger, medlemsstaterne sender den, direkte og så effektivt som muligt til forvaltningen af statistiske oplysninger og referencedata. I dette øjemed bør al udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen foregå elektronisk eller i digital form. (37) Udvekslingen af oplysninger og dokumenter mellem Kommissionen og medlemsstaterne foregår normalt elektronisk eller i digital form, og det samme gælder, når medlemsstaterne sender Kommissionen oplysninger eller stiller oplysninger til rådighed for den. For at få bedre hold på udvekslingen af oplysninger inden for rammerne af de økologiske produktionsregler og udvide brugen heraf bør de eksisterende edb-systemer tilpasses, eller der bør indføres nye. Det bør fastsættes, at Kommissionen skal træffe disse foranstaltninger, og at de skal gennemføres, når medlemsstaterne er blevet underrettet herom via Forskriftsudvalget for Økologisk Produktion. (38) Det er nødvendigt at foretage hyppige tilpasninger af disse edb-systemers databehandling og af den form og det indhold, som de dokumenter, der skal indsendes i henhold til forordning (EF) nr. 834/2007, skal have, for at følge med udviklingen i de gældende retsforskrifter eller forvaltningskravene. De dokumenter, som medlemsstaterne skal indsende, bør også præsenteres ensartet. For at nå disse mål og forenkle procedurerne, og for at edb-systemerne kan blive operationelle med det samme, bør dokumenternes form og indehold fastsættes på grundlag af forlæg eller spørgeskemaer, og det bør fastsættes, at Kommissionen tilpasser og ajourfører dem efter at have underrettet Forskriftsudvalget for Økologisk Produktion. (39) Der bør fastsættes overgangsbestemmelser for visse bestemmelser under forordning (EØF) nr. 2092/91, således at kontinuiteten i den økologiske produktion ikke afbrydes. (40) Kommissionens forordning (EØF) Nr. 207/93 af 29. januar 1993 om fastlæggelse af indholdet af bilag VI til Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler og om gennemførelsesbestemmelser til artikel 5, stk. 4, til nævnte forordning ( 4 ), Kommissionens forordning (EF) nr. 1452/2003 af 14. august 2003 om videreførelse af undtagelsen i artikel 6, stk. 3, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 for bestemte arter af frø og vegetativt formeringsmateriale og om fastlæggelse af procedureregler og kriterier for denne undtagelse ( 5 ) og Kommissionens forordning (EF) nr. 223/2003 af 5. februar 2003 om kravene til mærkning ved økologisk produktion af foderstoffer, foderblandinger og fodermidler og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 ( 6 ) bør ophæves og udskiftes med en ny forordning (41) Forordning (EØF) nr. 2092/91 ophæves ved forordning (EF) nr. 834/2007 fra den 1. januar 2009. Mange af førstnævnte forordnings bestemmelser bør imidlertid, med visse tilpasninger, forsat finde anvendelse og bør derfor vedtages som led i nærværende forordning. Af klarhedshensyn bør der opstilles en sammenligningstabel mellem de pågældende bestemmelser i forordning (EØF) nr. 2092/91 og bestemmelserne i nærværende forordning. (42) Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forskriftsudvalget for Økologisk Produktion – ud fra følgende betragtninger: UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:







Indhold Afsnit I Indledende bestemmelser Afsnit II Regler for produktion, forarbejdning, emballering, transport og opbevaring af økologiske produkter Kapitel 1 Vegetabilsk produktion Kapitel 1a Produktion af tang Kapitel 2 Animalsk produktion Afdeling 1 Dyrenes oprindelse Afdeling 2 Staldforhold og opdrætsmetoder Afdeling 3 Foder Afdeling 4 Sygdomsforebyggelse og dyrlægebehandling Kapitel 2a Produktion af akvakulturdyr Afdeling 1 Generelle bestemmelser Afdeling 2 Akvakulturdyrenes oprindelse Afdeling 3 Opdrætspraksis for akvakulturdyr Afdeling 4 Avl Afdeling 5 Foder til fisk, krebsdyr og pighuder Afdeling 6 Særlige regler for bløddyr Afdeling 7 Sygdomsforebyggelse og dyrlægebehandling Kapitel 3 Forarbejdede produkter Kapitel 3a Særlige regler for fremstilling af vin Kapitel 4 Indsamling, emballering, transport og opbevaring af produkter Kapitel 5 Omlægningsregler Kapitel 6 Særlige produktionsregler Afdeling 1 Ugunstige klimatiske, geografiske eller strukturelle forhold Afdeling 2 Manglende adgang til økologiske rå- og hjælpestoffer Afdeling 3 Specifikke problemer i forbindelse med økologisk husdyrbrug Afdeling 3a Særlige produktionsregler for anvendelse af specifikke produkter og stoffer til forarbejdning, jf. artikel 22, stk. 2, litra e), i forordning (EF) nr. 834/2007 Afdeling 4 Katastrofesituationer Kapitel 7 Frødatabase Afsnit III Mærkning Kapitel 1 Den Europæiske Unions logo for økologisk produktion Kapitel 2 Særlige mærkningsbestemmelser for foder Kapitel 3 Andre særlige mærkningsbestemmelser Afsnit IV Kontrol Kapitel 1 Minimumskontrolkrav Kapitel 2 Særlige kontrolkrav for planter og vegetabilske produkter Kapitel 2a Særlige kontrolkrav for tang Kapitel 3 Kontrolkrav for husdyr og animalske produkter Kapitel 3a Særlige kontrolkrav for produktion af akvakulturdyr Kapitel 4 Kontrolkrav for enheder, der tilbereder produkter og fødevarer, som indeholder vegetabilske og animalske produkter fra landbrug, akvakultur og tangproduktion Kapitel 5 Kontrolkrav ved import af økologiske produkter fra tredjelande Kapitel 6 Kontrolkrav for enheder, der lader tredjepart udføre arbejde på kontraktbasis Kapitel 7 Kontrolkrav for enheder, som tilbereder foderstoffer Kapitel 8 Overtrædelser og udveksling af oplysninger Kapitel 9 De kompetente myndigheders tilsyn Afsnit V Fremsendelse af oplysninger, overgangsbestemmelser og afsluttende bestemmelser Kapitel 1 Fremsendelse af oplysninger til Kommissionen Kapitel 2 Overgangsbestemmelser og afsluttende bestemmelser







AFSNIT I

INDLEDENDE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1. Denne forordning fastsætter særlige regler for økologisk produktion, mærkning og kontrol af produkter som omhandlet i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 834/2007.

▼M2

2. Denne forordning finder ikke anvendelse på følgende produkter:

a) husdyrarter, bortset fra dem, der er nævnt i artikel 7, og

b) akvakulturdyr, bortset fra dem, der er omhandlet i artikel 25a.

Afsnit II, III og IV finder imidlertid tilsvarende anvendelse på disse produkter, indtil der er fastsat detaljerede produktionsregler for produkterne på grundlag af forordning (EF) nr. 834/2007.

▼B

Artikel 2

Definitioner

Ud over definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 834/2007 finder følgende definitioner anvendelse i denne forordning:

a) »ikke-økologisk«: stammer ikke fra eller vedrører ikke produktion i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007 og nærværende forordning

b) »veterinærlægemidler«: produkter som defineret i artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF ( 7 ) om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler

c) »importør«: fysisk eller juridisk person i EF, der enten selv eller gennem en repræsentant frembyder en sending til overgang til fri omsætning i EF

d) »første modtager«: fysisk eller juridisk person, til hvem den importerede sending leveres, og som modtager den med henblik på yderligere tilberedning og/eller markedsføring

e) »bedrift«: samtlige produktionsenheder, der ledes under ét med henblik på fremstilling af landbrugsprodukter

▼M2

f) »produktionsenhed«: alle aktiver, der finder anvendelse i en produktionssektor, såsom produktionslokaliteter, parceller, græsarealer, udendørs arealer, bygninger til husdyr, fiskedamme, indeslutningssystemer til tang eller akvakulturdyr, forpagtede kyst- eller havområder, lokaler til opbevaring af afgrøder, vegetabilske produkter, tangprodukter, animalske produkter, råmaterialer og andre produkter af relevans for den pågældende produktionssektor

▼B

g) »hydrokultur«: dyrkningsmetode, hvor planterne vokser med rødderne i en opløsning af mineralske næringsstoffer eller i et inert medium, såsom perlit, grus eller mineraluld, som tilsættes en næringsstofopløsning

h) »dyrlægebehandling«: alle helbredende eller forebyggende behandlinger af en given sygdom

i) »foderstoffer fra omlægning«: foderstoffer, der er produceret i perioden for omlægning til økologisk produktion, bortset fra foderstoffer, der er høstet inden for de første 12 måneder efter omlægningens begyndelse, jf. artikel 17, stk. 1, litra a) i forordning (EF) nr. 834/2007.

▼M2

j) »lukkede recirkuleringsanlæg til akvakultur«: et anlæg, hvor produktionen foregår i et lukket miljø på land eller om bord på et fartøj med recirkuleret vand, og som er afhængigt af kontinuerlig ekstern energitilførsel til stabilisering af akvakulturdyrenes opvækstmiljø

k) »energi fra vedvarende energikilder«: vedvarende ikke-fossile energikilder i form af: vindenergi, solenergi, geotermisk energi, bølgeenergi, tidevandsenergi, vandkraftenergi, gas fra affaldsdepoter, gas fra spildevandsanlæg og biogasser

▼C2

l) »klækkeri«: anlæg til avl, udklækning og opdræt i de første livsstadier af akvakulturdyr, især finnefisk og skaldyr

▼M2

m) »yngelopdrætsanlæg«: et mellemliggende produktionsled mellem udklækning og videreopdræt. Yngelstadiet skal være overstået senest ved slutningen af den første tredjedel af produktionscyklussen, med mindre der er tale om arter, der undergår smoltificering

n) »forurening«: i forbindelse med akvakultur og tangproduktion den direkte eller indirekte tilførsel til vandmiljøet af stoffer eller energi som defineret i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2008/56/EF ( 8 ) og Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2000/60/EF ( 9 ) i de vandområder, som direktiverne hver især gælder for

o) »polykultur«: i forbindelse med akvakultur og tangproduktion opdræt af to eller flere ikke-konkurrerende arter sædvanligvis fra forskellige led i fødekæden i samme produktionsenhed

p) »produktionscyklus«: i forbindelse med akvakultur og tangproduktion et akvakulturdyrs eller en tangplantes livscyklus fra det tidligste livsstadie til høst

q) »lokalt opdrættede arter«: i forbindelse med akvakultur og tangproduktion de arter, der hverken er fremmede eller lokalt fraværende, jf. Rådets forordning (EF) nr. 708/2007 ( 10 ); de arter, der er opført i bilag IV til forordning (EF) nr. 708/2007, kan betragtes som lokalt opdrættede arter

r) »opdrætstæthed«: i forbindelse med akvakultur dyrenes levende vægt pr. kubikmeter vand på et hvilket som helst tidspunkt i videreopdrætsfasen og, hvis der er tale om fladfisk og rejer, fiskenes vægt pr. kvadratmeter.

▼M9

s) »kontrolsagen«: alle under den i artikel 28 i forordning (EF) nr. 834/2007 omhandlede kontrolordning fremsendte oplysninger og dokumenter fra en deraf omfattet erhvervsdrivende til medlemsstatens kompetente myndigheder eller til kontrolmyndigheder eller -organer, herunder alle relevante oplysninger og dokumenter vedrørende denne erhvervsdrivende eller dennes aktiviteter, som de kompetente myndigheder, kontrolmyndigheder og -organer er i besiddelse af, med undtagelse af oplysninger og dokumenter, som ikke har nogen betydning for kontrolordningens funktion.

▼B







AFSNIT II

REGLER FOR PRODUKTION, FORARBEJDNING, EMBALLERING, TRANSPORT OG OPBEVARING AF ØKOLOGISKE PRODUKTER







KAPITEL I

Vegetabilsk produktion

Artikel 3

Jordforvaltning og gødskning

1. Kan planternes næringsbehov ikke dækkes gennem foranstaltninger som omhandlet i artikel 12, stk. 1, litra a), b) og c), i forordning (EF) nr. 834/2007, må kun gødningsstoffer og jordforbedringsmidler som omhandlet i bilag I til denne forordning anvendes i økologisk produktion og kun i nødvendigt omfang. De erhvervsdrivende opbevarer dokumentation til påvisning af behovet for at anvende det pågældende produkt.

2. Den samlede gødningsmængde som defineret i Rådets direktiv 91/676/EØF ( 11 ) om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, som anvendes på bedriften, må ikke overstige 170 kg N/år/ha udnyttet landbrugsareal. Denne grænse gælder kun for anvendelsen af fast husdyrgødning, tørret fast husdyrgødning og tørret fjerkrægødning, kompost af husdyrgødning, herunder fjerkrægødning, komposteret fast husdyrgødning og flydende husdyrgødning.

3. Med henblik på spredning af overskydende gødning fra økologisk landbrug kan økologiske landbrugsbedrifter indgå skriftlige samarbejdsaftaler med andre bedrifter og virksomheder, forudsat at disse opfylder reglerne for økologisk produktion. Maksimumsgrænsen i stk. 2 beregnes på grundlag af det samlede antal økologiske produktionsenheder, der indgår i et sådant samarbejde.

4. Egnede mikroorganismepræparater kan anvendes til at forbedre jordens almindelige tilstand eller forekomsten af næringsstoffer i jorden eller afgrøderne.

5. Til aktivering af kompost kan der anvendes egnede plantebaserede præparater eller mikroorganismepræparater.

Artikel 4

Forbud mod hydrokultur

Hydrokultur er forbudt.

Artikel 5

Håndtering af skadegørere, plantesygdomme og ukrudt

1. Kan planter ikke beskyttes passende mod skadegørere og sygdomme gennem foranstaltninger som omhandlet i artikel 12, stk. 1, litra a), b), c) og g), i forordning (EF) nr. 834/2007, kan kun produkter omhandlet i bilag II til nærværende forordning anvendes i økologisk produktion. De erhvervsdrivende opbevarer dokumentation til påvisning af behovet for at anvende det pågældende produkt.

2. For produkter, der anvendes i fælder og dispensere, bortset fra feromon-dispensere, forhindrer fælderne og/eller dispenserne, at stofferne frigives i miljøet, og at de kommer i kontakt med dyrkede afgrøder. Fælderne indsamles efter brug og bortskaffes/opbevares sikkert.

Artikel 6

Særlige regler om produktion af svampe

Til produktion af svampe kan der anvendes vækstmedier, hvis de kun er sammensat af følgende bestanddele:

a) fast husdyrgødning og husdyrgødning: i) der enten kommer fra bedrifter, som producerer efter den økologiske produktionsmetode ii) eller som er omhandlet i bilag I, dog kun, hvis det i nr. i) nævnte produkt ikke er til rådighed, og hvis de ikke overskrider 25 % af den samlede vægt af vækstmediets bestanddele (dækmaterialet og tilsat vand ikke medregnet) før kompostering

b) andre produkter af landbrugsoprindelse end de i litra a) nævnte fra bedrifter, der producerer efter den økologiske produktionsmetode

c) tørv, ikke kemisk behandlet

d) træ, ikke behandlet med kemiske produkter efter fældning

e) mineralske produkter som nævnt i bilag I, vand og jord.

▼M2







KAPITEL 1a

Produktion af tang

Artikel 6a

Anvendelsesområde

Dette kapitel indeholder detaljerede produktionsregler for indsamling og dyrkning af tang. Det finder tilsvarende anvendelse på produktion af alle flercellede havalger eller fytoplankton såvel som mikroalger, der anvendes som foder til akvakulturdyr.

Artikel 6b

Det akvatiske miljøs egnethed og planer for bæredygtig forvaltning

1. Brugene skal være placeret på steder, der ikke er udsat for kontaminering fra produkter eller stoffer, der ikke er godkendt til økologisk produktion, eller forurenende stoffer, der kan skade produkternes økologiske egenskaber.

2. Økologisk og ikke-økologisk produktion skal foregå tilstrækkeligt adskilt. Ved adskillelsen skal der tages hensyn til de naturlige omgivelser, og den skal være baseret på separate vandtilførselssystemer, separationsafstande, den økologiske akvakulturenheds placering i tidevandsstrømningen og placering upstream/downstream i forhold til andre produktionsenheder. Medlemsstaternes myndigheder kan udpege lokaliteter eller områder, som de anser for ikke at være egnede til økologisk akvakulturproduktion eller tanghøst, og de kan fastsætte minimumsseparationsafstande mellem økologiske og ikke-økologiske produktionsenheder.

Hvis der fastsættes minimumsseparationsafstande, skal medlemsstaterne oplyse de erhvervsdrivende, de øvrige medlemsstater og Kommissionen herom.

3. Der skal gennemføres en miljøvurdering, som står i forhold til produktionsenhedens størrelse, for alle nye brug, der ansøger om tilladelse til at producere økologisk, og som producerer mere end 20 tons akvakulturprodukter om året, for at klarlægge produktionsenhedens og det umiddelbart omgivende miljøs tilstand og de sandsynlige virkninger af produktionen. Den erhvervsdrivende skal forelægge miljøvurderingen for kontrolorganet eller kontrolmyndigheden. Miljøvurderingens indhold skal være baseret på bilag IV til Rådets direktiv 85/337/EØF ( 12 ). Hvis der allerede er foretaget en tilsvarende vurdering for produktionsenheden, kan denne vurdering anvendes til dette formål.

4. Den erhvervsdrivende skal forelægge en plan for bæredygtig forvaltning af akvakulturproduktionen og den påtænkte tanghøst, som står i forhold til produktionsenhedens størrelse.

►C2 Planen skal ajourføres årligt og indeholde detaljerede oplysninger om miljøpåvirkningerne af produktionen, den miljøovervågning, der skal gennemføres, og en liste over de foranstaltninger, der skal træffes for at minimere den negative indvirkning på det omgivende vand- og landmiljø, herunder i givet fald oplysninger om næringsstofudledningen i miljøet pr. produktionscyklus eller pr. år. ◄ Planen skal indeholde oplysninger om overvågning og reparation af teknisk udstyr.

5. Driftslederne af akvakultur- og tangbrug skal så vidt muligt anvende vedvarende energikilder og genanvende materialer og skal som led i en plan for bæredygtig forvaltning udarbejde en affaldsreduktionsstrategi, der iværksættes ved produktionens begyndelse. Anvendelsen af residualvarme begrænses så vidt muligt til energi fra vedvarende energikilder.

6. Hvad angår tanghøst, foretages der et engangsskøn over biomassen, inden aktiviteterne påbegyndes.

Artikel 6c

Bæredygtig høst af vildtvoksende tang

1. Produktionsenheden eller -faciliteterne skal opbevare dokumentation, således at driftslederen kan identificere og kontrolmyndigheden eller kontrolorganet kan verificere, at der udelukkende er leveret vildtvoksende tang høstet i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007.

2. Høsten skal foregå på en sådan måde, at den mængde, der høstes, ikke påvirker vandmiljøets tilstand væsentligt. Det sikres, at tangen kan regenerere sig, ved at der anvendes egnede høstmetoder og tages hensyn til mindstestørrelser, alder, reproduktionscyklus eller størrelsen af de resterende tangplanter.

3. Høstes tangen i et delt eller fælles høstområde, skal det kunne dokumenteres, at den samlede høst er i overensstemmelse med denne forordning.

4. Denne dokumentation skal med henblik på artikel 73b, stk. 2, litra b) og c), vise, at der er tale om bæredygtig forvaltning, og at høstområderne ikke lider skade på lang sigt.

Artikel 6d

Dyrkning af tang

1. Ved dyrkning af tang til havs må der udelukkende anvendes de næringsstoffer, der forekommer naturligt i vandmiljøet, eller næringsstoffer fra økologisk produktion af akvakulturdyr, der så vidt muligt skal foregå i nærheden af dyrkningsområdet som led i et polykultursystem.

2. I produktionsanlæg på land, hvor der anvendes tilførte næringsstoffer, skal næringsstofindholdet i afløbsvandet beviseligt svare til eller være lavere end næringsstofindholdet i tilløbsvandet. Der må kun anvendes de næringsstoffer af vegetabilsk eller mineralsk oprindelse, som er opført i bilag I.

3. Dyrkningstætheden eller driftsintensiteten skal registreres, og vandmiljøets integritet skal opretholdes ved at sikre, at den maksimale tangproduktion, som miljøet kan bære uden negative konsekvenser, ikke overskrides.

4. Liner og andet udstyr til dyrkning af tang skal så vidt muligt genanvendes eller genindvindes.

Artikel 6e

Antifoulingforanstaltninger og rengøring af produktionsudstyr og -anlæg

▼C2

1. Foulingorganismer må kun fjernes mekanisk eller ved håndkraft og skal, hvor det er relevant, sættes ud igen i en vis afstand fra produktionsstedet.

▼M2

2. Udstyr og anlæg rengøres mekanisk. Er dette ikke tilfredsstillende, er det tilladt at anvende de stoffer, der er opført i del 2 i bilag VII.

▼B







KAPITEL 2

Animalsk produktion

Artikel 7

Anvendelsesområde

Dette kapitel indeholder detaljerede produktionsregler for følgende dyrearter: kvæg, herunder bubalus og bison, hovdyr, svin, får, geder, fjerkræ (arter omhandlet i bilag III) og bier.







Afdeling 1

Dyrenes oprindelse

Artikel 8

De økologiske dyrs oprindelse

1. Ved valg af racer eller stamdyr skal der tages hensyn til dyrenes evne til at tilpasse sig stedets betingelser, deres levedygtighed og deres modstandsdygtighed over for sygdomme. Derudover vælges racer og stamdyr med henblik på at undgå specifikke sygdomme eller sundhedsproblemer, som associeres med bestemte racer eller stamdyr i intensive driftssystemer, såsom porcint stress-syndrom, PSE-syndrom (pale-soft-exudative), pludselig død, spontane aborter og vanskelige fødsler, der kræver kejsersnit. Der skal fortrinsvis vælges oprindelige racer og stamdyr.

2. Der skal fortrinsvis anvendes europæiske racer af Apis mellifera og lokale økotyper heraf.

Artikel 9

De ikke-økologiske dyrs oprindelse

1. Ikke-økologiske dyr kan kun indsættes på en bedrift til avlsformål, hvis der ikke er økologiske dyr til rådighed i tilstrækkeligt antal, og på betingelserne i stk. 2 og 5 nedenfor, jf. artikel 14, stk. 1, litra a), nr. ii), i forordning (EF) nr. 834/2007.

2. Når en besætning eller flok etableres for første gang, opdrættes ikke-økologiske unge pattedyr efter reglerne for økologisk produktion, så snart de er vænnet fra. På datoen for dyrenes indsætning i flokken gælder endvidere følgende begrænsninger:

a) bøfler, kalve og føl skal være under seks måneder gamle

b) lam og gedekid skal være under 60 dage gamle

c) smågrise skal veje under 35 kg.

3. Ikke-økologiske voksne hanpattedyr og hunpattedyr, der endnu ikke har født, som indsættes til fornyelse af en besætning eller flok, opdrættes derefter efter reglerne for økologisk produktion. Antallet af hunpattedyr er endvidere underkastet følgende begrænsninger pr. år:

a) for hundyr: op til højst 10 % af de voksne heste eller kreaturer, herunder bubalus- og bisonarter, og 20 % af de voksne svin, får og geder

b) for bedrifter med mindre end ti heste eller kreaturer eller mindre end fem svin, får eller geder, kan der til fornyelse af besætningen som nævnt overfor højst indsættes ét dyr pr. år.

Bestemmelsen i dette stykke vil blive genovervejet i 2012 med henblik på udfasning.

4. Efter godkendelse fra den kompetente myndighed kan procentsatserne i stk. 3 forhøjes op til 40 % i følgende særlige tilfælde:

a) ved en betydelig udvidelse af bedriften

b) ved udskiftning af race

c) ved udvikling af en ny husdyrproduktionsgren

d) hvis de pågældende racer er i fare for at forsvinde fra landbruget, jf. bilag IV til Kommissionens forordning (EF) nr. 1974/2006 ( 13 ); i dette tilfælde skal hundyrene af de pågældende racer ikke nødvendigvis være dyr, der endnu ikke har født.

5. Ved fornyelse af bigårde kan 10 % pr. år af bidronningerne og sværmene udskiftes med ikke-økologiske bidronninger og sværme i den økologiske produktionsenhed, forudsat at bidronningerne og sværmene anbringes i stader med honningtavler eller kunsttavler, der stammer fra økologiske produktionsenheder.







Afdeling 2

Staldforhold og opdrætsmetoder

Artikel 10

Regler for opstaldningsforhold

1. Bygningens isolering, opvarmning og ventilation skal sikre, at luftcirkulationen, støvindholdet, temperaturen, den relative luftfugtighed og koncentrationen af luftarter holdes på et niveau, der ikke er skadeligt for dyrene. Der skal være rigelig naturlig ventilation og naturligt lys i bygningen.

2. I områder, hvor de klimatiske forhold tillader, at dyrene lever udendørs, er staldbygninger ikke obligatoriske.

3. Belægningsgraden i bygningen skal sikre dyrenes komfort, velvære og artsspecifikke behov, som navnlig afhænger af dyrenes art, race og alder. Endvidere skal der ved belægningsgraden tages hensyn til dyrenes adfærdsmæssige behov, som navnlig afhænger af flokkens størrelse og dyrenes køn. Belægningsgraden skal sikre dyrenes velfærd ved at give dem et areal, der er så stort, at de kan stå naturligt, lægge sig uhindret, vende sig, soignere sig, indtage alle naturlige stillinger og foretage sig alle naturlige bevægelser såsom strække sig og baske med vingerne.

4. Mindste indendørs og udendørs areal og andre bygningskarakteristika for de forskellige arter og kategorier af dyr findes i bilag III.

Artikel 11

Særlige regler for opstaldningsforhold og opdrætsmetoder for pattedyr

1. Staldbygninger skal have jævne, men ikke glatte gulve. Mindst halvdelen af indendørsarealet som angivet i bilag III skal være fast, dvs. ikke fuldspaltegulv eller drænet gulv.

2. Staldbygninger skal indeholde bekvem, ren og tør ligge/hvileplads af tilstrækkelig størrelse, bestående af en solid konstruktion, der dog ikke må have fuldspaltegulv. Hvileområdet skal have tilstrækkelig tør strøelse. Strøelsen skal indeholde strå eller andet egnet naturmateriale. Strøelsen kan være forbedret og beriget med de i bilag I anførte mineralske produkter.

3. Uanset artikel 3, stk. 3, i Rådets direktiv 91/629/EØF ( 14 ) er opstaldning i enkeltbokse af kalve, der er over en uge gamle, forbudt.

4. Uanset artikel 3, stk. 8, i Rådets direktiv 91/630/EØF ( 15 ) skal søer holdes i grupper undtagen i de sidste stadier af drægtighedsperioden og i ammeperioden.

5. Smågrise må ikke holdes i flat-deck-stier eller i smågrisebokse.

6. Grise skal kunne gøde og rode på løbearealerne. Som rodemateriale kan der anvendes forskellige substrater.

Artikel 12

Særlige regler for opstaldningsforhold og opdrætsmetoder for fjerkræ

1. Fjerkræ må ikke holdes i bure.

2. Vandfugle skal have adgang til et vandløb, en dam eller en sø, når vejrforholdene og de hygiejniske forhold tillader det, således at deres artsspecifikke behov kan dækkes og dyrevelfærdskravene kan overholdes.

3. Bygninger til alt fjerkræ skal opfylde følgende krav:

a) mindst en tredjedel af gulvarealet skal være fast, dvs. ikke fuldspaltegulv eller drænet gulv, og være dækket med strøelse såsom halm, høvlspåner, sand eller tørv

b) i hønsehuse til læggehøns skal en tilstrækkelig stor del af det gulvareal, hønsene har adgang til, være beregnet til opsamling af deres ekskrementer

c) de skal have siddepinde, der i antal og størrelse svarer til flokkens omfang og dyrenes størrelse som fastsat i bilag III

d) de skal have indgangs- og udgangshuller af en størrelse, som passer til fuglene, og disse huller skal tilsammen være mindst 4 m pr. 100 m2 af det husareal, der er til rådighed for fuglene

e) det enkelte fjerkræhus må højst rumme i) 4 800 kyllinger ii) 3 000 læggehøns iii) 5 200 perlehøns iv) 4 000 berberænder eller pekingænder (hundyr) eller 3 200 berberænder eller pekingænder (handyr) eller andre ænder v) 2 500 kapuner, gæs eller kalkuner

f) det samlede fjerkræhusareal til kødproduktion i en enkelt enhed må ikke være på over 1 600 m.

g) fjerkræhuse skal bygges på en sådan måde, at alle fuglene har let adgang til udendørs arealer.

4. Dagslys suppleres med kunstig belysning, så der dagligt er lys i indtil 16 timer med en sammenhængende natlig hvileperiode uden kunstigt lys på mindst 8 timer.

5. For at undgå anvendelse af intensive opdrætsmetoder skal fjerkræ enten opdrættes, indtil de når en given mindstealder, eller komme fra langsomtvoksende fjerkræracer. Anvender den erhvervsdrivende ikke langsomtvoksende fjerkræracer, er mindstealderen for slagtning:

a) 81 dage for kyllinger

b) 150 dage for kapuner

c) 49 dage for pekingænder

d) 70 dage for berberænder (hundyr)

e) 84 dage for berberænder (handyr)

f) 92 dage for gråænder

g) 94 dage for perlehøns

h) 140 dage for kalkuner (handyr) og gæs

i) 100 dage for kalkuner (hundyr).

Den kompetente myndighed fastsætter kriterierne for langsomtvoksende racer eller opstiller en liste over sådanne racer og stiller disse oplysninger til rådighed for de erhvervsdrivende, andre medlemsstater og Kommissionen.

Artikel 13

Særlige krav til biavl og regler for bigårde

1. Ved placering af bigårde sikres det, at nektar- og pollenkilderne i en radius på 3 km fra bigården i det væsentlige består af økologiske afgrøder og vild bevoksning og/eller afgrøder, der behandles efter miljøskånsomme metoder, jf. artikel 36 i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 ( 16 ) eller artikel 22 i Rådets forordning 1257/1999 ( 17 ), der ikke kan påvirke biavlens økologiske status. Ovennævnte krav gælder ikke for områder, hvor der ingen blomstring finder sted, eller når bistaderne er i dvale.

2. Medlemsstaterne kan udpege regioner eller områder, hvor der ikke kan drives biavl i overensstemmelse med reglerne for økologisk produktion.

3. Bistaderne skal hovedsageligt være bygget af naturlige materialer, der ikke giver nogen risiko for forurening af miljøet og biavlsprodukterne.

4. Voks til fremstilling af nye rammer skal stamme fra økologiske produktionsenheder.

5. I staderne må der kun anvendes naturlige stoffer såsom propolis, voks og vegetabilske olier, jf. dog artikel 25.

6. Det er ikke tilladt at anvende kemiske syntetiske afskrækningsmidler under udslyngningen af honningen.

7. Det er ikke tilladt at anvende yngeltavler ved udslyngning af honning.

Artikel 14

Adgang til udendørs arealer

1. Udearealer kan være delvist overdækkede.

2. Planteædere skal have permanent adgang til græsningsarealer, når vejrforholdene tillader det, jf. artikel 14, stk. 1, litra b), nr. iii), i forordning (EF) nr. 834/2007.

3. Når planteædere har adgang til græsarealer i græsningsperioden, og når vinteropstaldningsordningerne giver dyrene mulighed for at bevæge sig frit, kan kravet om adgang til udearealer i vintermånederne fraviges.

4. Uanset stk. 2, skal tyre på over et år have adgang til græsarealer eller udeareal.

5. Fjerkræ skal have adgang til udeareal i mindst en tredjedel af deres liv.

6. Udearealer til høns skal for størstedelen være dækket af vegetation, give rimeligt ly og give fjerkræet let adgang til et tilstrækkeligt antal drikke- og spisekar.

7. Holdes fjerkræ indendørs som følge af restriktioner eller forpligtelser, der er pålagt i medfør af fællesskabslovgivningen, skal de have permanent adgang til tilstrækkelige mængder grovfoder og passende materiale, der kan opfylde deres adfærdsmæssige behov.

Artikel 15

Belægningsgrad

1. Den samlede belægningsgrad må ikke overskride grænsen på 170 kg N/år/ha landbrugsareal, jf. artikel 3, stk. 2.

2. Med henblik på beregningen af den rette belægningsgrad, som omhandlet ovenfor, fastsætter den kompetente myndighed det antal husdyr, der svarer til ovennævnte grænse, idet den som retningslinje tager hensyn til tallene i bilag IV eller de relevante nationale bestemmelser vedtaget i medfør af direktiv 91/676/EØF.

Artikel 16

Forbud mod jordløs animalsk produktion

Jordløs animalsk produktion, hvor den erhvervsdrivende ikke forvalter landbrugsjorden og/eller ikke har indgået en skriftlig samarbejdsaftale med en anden erhvervsdrivende, jf. artikel 3, stk. 3, er forbudt.

Artikel 17

Samtidig produktion af økologiske og ikke-økologiske husdyr

1. Det kan accepteres, at der er ikke-økologiske dyr på bedriften, såfremt deres opdræt sker i en enhed, hvis bygninger og marker er klart adskilte fra de enheder, der producerer efter reglerne for økologisk produktion, og forudsat at det er dyr af andre arter.

2. Ikke-økologiske husdyr kan benytte økologiske græsarealer i en begrænset periode hvert år, forudsat at dyrene kommer fra et landbrugssystem som defineret i stk. 3, litra b), og at der ikke samtidig er økologiske dyr til stede på det pågældende græsareal.

3. Økologiske dyr kan benytte fælles græsningsarealer, forudsat at:

a) græsningsarealet i mindst tre år ikke er blevet behandlet med produkter, der ikke er tilladt til økologisk produktion

b) ikke-økologiske dyr, som benytter det pågældende græsningsareal, kommer fra et landbrugssystem som beskrevet i artikel 36 i forordning (EF) nr. 1698/2005 eller i artikel 22 i forordning 1257/1999

c) animalske produkter fra økologiske dyr ikke, mens dyrene benytter sådanne græsningsarealer, betragtes som kommende fra økologisk produktion, medmindre det på tilfredsstillende vis kan godtgøres, at dyrene holdes passende adskilt fra ikke-økologiske dyr.

4. Dyrene kan i græsningsskifteperioden græsse på ikke-økologiske arealer, når de vandrer fra et græsningsareal til et andet. Indtaget af ikke-økologisk foder i form af græs eller andre foderplanter i denne periode må ikke overstige 10 % af den samlede årlige foderration. Dette tal beregnes som en procentdel af tørstoffet i foder af landbrugsoprindelse.

5. De erhvervsdrivende opbevarer dokumentation for anvendelsen af bestemmelserne omhandlet i denne artikel.

Artikel 18

Håndtering af dyr

1. I økologisk landbrug må der ikke rutinemæssigt foretages indgreb som f.eks. anbringelse af gummibånd på fårenes haler, kupering af hale, klipning af tænder, næbtrimning og afhorning. Den kompetente myndighed kan dog fra sag til sag tillade visse af disse indgreb, hvis det sker af sikkerhedshensyn eller for at forbedre dyrenes sundhed, velfærd eller hygiejne.

Dyrenes lidelser begrænses mest muligt, ved at der anvendes passende bedøvelse og/eller smertestillende midler, eller ved at indgrebet foretages i den mest hensigtsmæssige alder af kvalificeret personale.

2. For at bevare produkternes kvalitet og de traditionelle produktionsformer er fysisk kastrering tilladt, men kun på betingelserne i stk. 1, andet afsnit.

3. Lemlæstelse i form af klipning af bidronningernes vinger er forbudt.

4. Indladning og losning af dyr skal ske uden anvendelse af nogen form for elektriske impulser til at tvinge dyrene. Der må ikke anvendes allopatiske beroligende midler før eller under transporten.







Afdeling 3

Foder

▼M8

Artikel 19

Foder fra egen bedrift og fra andre kilder

1. Hvad planteædere angår, skal mindst 60 % af foderet, undtagen i perioden hvert år, hvor dyrene er på sæsonbestemt græsningsskifte, jf. artikel 17, stk. 4, komme fra bedriften selv eller, hvis dette ikke er muligt, være produceret i samarbejde med andre økologiske landbrugsbedrifter i det samme område.

2. Hvad grise og fjerkræ angår, skal mindst 20 % af foderet komme fra bedriften selv, eller, hvis dette ikke er muligt, være produceret i det samme område i samarbejde med andre økologiske landbrugsbedrifter eller foderforsyningsvirksomheder.

3. Hvad bier angår, skal staderne ved afslutningen af produktionsperioden efterlades med tilstrækkelig honning og pollen, til at bierne kan overvintre.

Fodring af kolonierne er kun tilladt, hvis det på grund af de klimatiske forhold er nødvendigt for deres overlevelse. Til fodring anvendes økologisk honning, økologisk sukkeropløsning eller økologisk sukker.

▼B

Artikel 20

Foder, der opfylder dyrenes ernæringsmæssige behov

1. Alle unge pattedyr skal fodres med modermælk frem for naturlig mælk i en minimumsperiode på tre måneder for kvæg (herunder bubalus- og bisonarter) og heste, 45 dage for får og geder og 40 dage for svin.

2. For planteædende dyr skal opdrættet være baseret på størst mulig anvendelse af græsarealer, i det omfang græsgange står til rådighed på de forskellige tidspunkter af året. Mindst 60 % af det tørstof, der udgør den daglige foderration for planteædere, skal bestå af grovfoder, frisk eller tørret foder eller ensilage. Denne procentdel kan nedsættes til 50 % for dyr i mælkeproduktion i højst tre måneder i begyndelsen af malkeperioden.

3. Grovfoder, friskt eller tørret foder eller ensilage skal indgå i den daglige foderration til svin og fjerkræ.

4. Det er forbudt at holde kvæg under forhold, eller på en diæt, der kan forårsage anæmi.

5. Opfedningsmetoder skal kunne omlægges på ethvert stade i opdrættet. Tvangsfodring er forbudt.

Artikel 21

Foder fra omlægning

▼M1

1. Foder fra omlægning må gennemsnitligt udgøre højst 30 % af foderplanen. Når foder fra omlægning kommer fra en af bedriftens egne enheder, kan denne andel forhøjes til 100 %.

▼M2

2. Højst 20 % af det samlede gennemsnitlige foderforbrug må stamme fra græsning på eller høst af permanente græsarealer eller parceller med flerårige foderplanter eller proteinafgrøder, der er sået i overensstemmelse med økologireglerne på marker, der er under første års omlægning til økologisk produktion, forudsat at disse arealer er en del af bedriften og ikke i de foregående fem år har været en del af en økologisk produktionsenhed på denne bedrift. Hvis der anvendes foder fra omlægning såvel som foder fra parceller, der er i det første omlægningsår, må foderplanens samlede andel af sådanne foderstoffer ikke overstige de maksimale procentsatser, der er fastsat i stk. 1.

▼B

3. Andelene i stk. 1 og 2 beregnes årligt i procent af tørstofindholdet i foderstoffer af vegetabilsk oprindelse.

▼M8

Artikel 22

Anvendelse af bestemte produkter og stoffer i foder

Ved anvendelse af artikel 14, stk. 1, litra d), nr. iv), i forordning (EF) nr. 834/2007 kan kun følgende stoffer anvendes til forarbejdning af økologisk foder og til fodring af økologiske dyr:

a) ikke-økologiske fodermidler af vegetabilsk eller animalsk oprindelse, eller andre fodermidler, som er opført i bilag V, del 2, forudsat at: i) de er fremstillet eller tilberedt uden kemiske opløsningsmidler, og ii) restriktionerne i artikel 43 eller 47, litra c), er overholdt

b) ikke-økologiske krydderier, urter og melasse, forudsat at: i) de ikke er til rådighed i økologisk form ii) de er fremstillet eller tilberedt uden kemiske opløsningsmidler, og iii) deres anvendelse er begrænset til 1 % af en bestemt arts foderration, beregnet årligt i procent af tørstofindholdet i foderstoffer af landbrugsoprindelse

c) økologiske fodermidler af animalsk oprindelse

d) fodermidler af mineralsk oprindelse, som er opført i bilag V, del 1,

e) produkter fra bæredygtigt fiskeri, forudsat at: i) de er fremstillet eller tilberedt uden kemiske opløsningsmidler ii) deres anvendelse er begrænset til ikke-planteædere, og iii) anvendelsen af fiskeproteinhydrolysat er begrænset udelukkende til unge dyr

f) salt i form af havsalt, ubehandlet stensalt

g) fodertilsætningsstoffer, der er opført i bilag VI.

▼B







Afdeling 4

Sygdomsforebyggelse og dyrlægebehandling

Artikel 23

Sygdomsforebyggelse

1. Anvendelse af kemisk fremstillede allopatiske veterinærlægemidler eller antibiotika til forebyggende behandling er forbudt, jf. dog artikel 24, stk. 3.

2. Anvendelse af vækstfremmende stoffer (herunder antibiotika, coccidiostatika og andre kunstige vækstfremmende hjælpemidler) samt anvendelse af hormoner eller lignende stoffer til at styre formeringen eller til andre formål (f.eks. fremkaldelse eller synkronisering af brunst) er forbudt.

3. Hvis dyrene kommer fra ikke-økologiske bedrifter, kan der, afhængigt af de lokale forhold, kræves særlige foranstaltninger, f.eks. kontrolundersøgelser og karantæneperioder.

4. Stalde, folde, udstyr og redskaber skal renses og desinficeres for at undgå krydsinfektion og udvikling af sygdomsbærende organismer. Fæces, urin og levnet eller spredt foder fjernes så ofte som fornødent for at mindske lugten og at undgå, at der tiltrækkes insekter og gnavere.

Ved anvendelse af artikel 14, stk. 1, litra f), i forordning (EF) nr. 834/2007 kan kun produkterne i bilag VII anvendes til rensning og desinfektion af bygninger, anlæg og redskaber til husdyr. Rodenticider (må kun anvendes i fælder) og produkterne i bilag II må anvendes til udryddelse af insekter og andre skadedyr i bygninger og andre anlæg, hvor der holdes husdyr.

5. Der skal være en tomgangsperiode mellem opdræt af to fjerkræflokke. I denne periode rengøres og desinficeres bygningen og dens udstyr. Ligeledes skal hønsegården hvile efter opdræt af en fjerkræflok, så vegetationen kan gro frem igen og der kan overholdes en tomgangsperiode. Medlemsstaterne fastsætter tomgangsperiodens længde. Den erhvervsdrivende opbevarer dokumentation for overholdelse af denne periode. Disse krav gælder ikke for fjerkræ, som ikke opdrættes i flokke, som ikke holdes i hønsegårde, og som kan bevæge sig frit hele dagen.

Artikel 24

Dyrlægebehandling

1. Hvis et dyr på trods af sygdomsforebyggende foranstaltninger som fastlagt i artikel 14, stk. 1, litra e), nr. i), i forordning (EF) nr. 834/2007 bliver sygt eller kommer til skade, skal det straks behandles, om fornødent ved isolering og i relevante lokaler.

▼M13

2. Fytoterapeutiske og homøopatiske produkter, sporstoffer og produkter, der er anført i bilag V, del 1, og i bilag VI, del 3, anvendes frem for kemisk fremstillede allopatiske veterinærlægemidler eller antibiotika, forudsat at de har en effektiv terapeutisk virkning på den pågældende dyreart og den tilstand, som behandlingen er beregnet på.

▼B

3. Hvis anvendelsen af foranstaltningerne i stk. 1 og 2 ikke er effektiv til bekæmpelse af sygdommen eller lindring af skaden, kan kemisk fremstillede allopatiske veterinærlægemidler eller antibiotika anvendes under en dyrlæges ansvar.

4. Hvis et dyr eller en gruppe af dyr underkastes mere end tre behandlinger med kemisk fremstillede allopatiske veterinærlægemidler eller antibiotika inden for tolv måneder, eller mere end én behandling, hvis deres produktive livscyklus er på mindre end et år — bortset fra vaccinationer og behandlinger mod parasitter og obligatoriske udryddelsesprogrammer — må de pågældende dyr eller heraf afledte produkter ikke sælges som økologiske produkter, og dyrene skal gennemgå omlægningsperioderne fastlagt i artikel 38, stk. 1.

Optegnelser med dokumentation for tilstedeværelsen af sådanne omstændigheder skal opbevares til brug for kontrolorganet eller -myndigheden.

5. Tilbageholdelsesperioden mellem den sidste indgift af et allopatisk veterinærlægemiddel til et dyr under normale anvendelsesbetingelser og produktion af økologisk producerede fødevarer fra sådanne dyr skal være dobbelt så lang som den lovbestemte tilbageholdelsesperiode omhandlet i artikel 11 i direktiv 2001/82/EF eller, hvis en sådan periode ikke er fastsat, 48 timer.

Artikel 25

Særlige regler for sygdomsforebyggelse og dyrlægebehandling inden for biavl

1. Til beskyttelse af rammer, stader og tavler, herunder navnlig mod skadedyr, er det kun tilladt at anvende rodenticider (må kun anvendes i fælder) og egnede produkter anført i bilag II.

2. Det er tilladt at anvende fysiske behandlinger til desinfektion af bigårde, såsom damp eller direkte ild.

3. Det er kun tilladt at tilintetgøre droneyngel som led i bekæmpelsen af Varroa destructor.

4. Hvis kolonierne på trods af alle forebyggende foranstaltninger bliver syge eller kontamineres, skal de behandles omgående; om nødvendigt kan kolonierne anbringes i isolerede bigårde.

5. Veterinærlægemidler kan anvendes inden for økologisk biavl, hvis en tilsvarende anvendelse er tilladt i medlemsstaten i overensstemmelse med de relevante fællesskabsregler eller med nationale regler i overensstemmelse med fællesskabsretten.

6. Myresyre, mælkesyre, eddikesyre og oxalsyre såvel som mentol, thymol, eukalyptol eller kamfer kan anvendes til at bekæmpe tilfælde af Varroa destructor.

7. Behandles der i denne periode med kemisk fremstillede allopatiske produkter, skal de behandlede kolonier anbringes i en isoleret bigård, og alt vokset skal udskiftes med voks fra økologisk biavl. I dette tilfælde gælder omlægningsperioden på et år fastlagt i artikel 38, stk. 3, for disse kolonier.

8. Kravene i stk. 7 gælder ikke for produkterne nævnt i stk. 6.

▼M2







KAPITEL 2a

Produktion af akvakulturdyr







Afdeling 1

Generelle bestemmelser

Artikel 25a

Anvendelsesområde

Dette kapitel indeholder detaljerede produktionsregler for fiskearter, krebsdyr, pighuder og bløddyr som omhandlet i bilag XIIIa.

Kapitlet finder tilsvarende anvendelse på dyreplankton, mikrokrebsdyr, rotifera, orme og andre akvatiske foderdyr.

Artikel 25b

Det akvatiske miljøs egnethed og planer for bæredygtig forvaltning

1. Artikel 6b, stk. 1 - 5, finder anvendelse på nærværende kapitel.

▼C2

2. De beskyttelsesforanstaltninger og forebyggende foranstaltninger mod prædatorer, der træffes i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF ( 18 ) og i henhold til nationale bestemmelser, skal anføres i planen for bæredygtig forvaltning.

▼M2

3. De erhvervsdrivende skal beviseligt koordinere deres indsats med hensyn til udarbejdelsen af forvaltningsplaner, hvis deres brug er placeret i nærheden af hinanden.

▼C2

4. Foregår produktionen af akvakulturdyr i fiskedamme, tanke og raceways, skal brugene være udstyret med enten naturlige filterbunde, bundfældningsbassiner, biologiske filtre eller mekaniske filtre, der opsamler affaldsnæringsstoffer, eller der skal anvendes tang og/eller dyr (bløddyr og alger), som bidrager til at forbedre afløbsvandets kvalitet. Afløbsvandet skal overvåges regelmæssigt, hvor det er relevant.

▼M2

Artikel 25c

Samtidigt opdræt af økologiske og ikke-økologiske akvakulturdyr

1. Den ansvarlige myndighed kan give klækkerier og yngelopdrætsanlæg tilladelse til at opdrætte både økologisk og ikke-økologisk yngel i samme brug, forudsat at der er klar fysisk adskillelse mellem enhederne og separat vanddistribution.

2. Er der tale om videreopdræt, kan den ansvarlige myndighed, hvis bestemmelserne i artikel 6b, stk. 2, i nærværende forordning er overholdt, give tilladelse til, at der på samme brug opdrættes både økologiske og ikke-økologiske akvakulturdyr under forudsætning af, at produktionen af akvakulturdyrene ikke foregår i sammenfaldende produktionsfaser, og at håndteringsperioderne ikke er sammenfaldene.

3. De erhvervsdrivende skal opbevare dokumentation for anvendelsen af de bestemmelser, der er omhandlet i denne artikel.







Afdeling 2

Akvakulturdyrenes oprindelse

Artikel 25d

De økologiske akvakulturdyrs oprindelse

1. Der skal anvendes lokalt opdrættede dyr, og hvad avl angår, skal det tilsigtes at fremavle sunde stammer, der er bedre tilpasset opdrætsforholdene og udnytter foderressourcerne godt. Der skal stilles dokumentation for deres oprindelse og behandling til rådighed for kontrolorganet eller kontrolmyndigheden.

2. Der skal vælges arter, som kan opdrættes uden at forårsage væsentlig skade på vilde bestande.

Artikel 25e

De ikke-økologiske akvakulturdyrs oprindelse og forvaltning

1. Hvis det ikke er muligt at anskaffe økologisk opdrættede akvakulturdyr, kan der til avlsformål eller for at forbedre arvemassen indføres indfangede vilde eller ikke-økologiske akvakulturdyr på bruget. Disse dyr skal holdes under økologisk forvaltning i mindst tre måneder, før de må anvendes til avl.

2. Hvis der ikke kan skaffes økologisk yngel af akvakulturdyr kan der med henblik på videreopdræt indføres ikke-økologisk yngel på bruget. I så tilfælde skal økologireglerne følges for mindst de sidste to tredjedele af dyrets produktionscyklus.

▼M12

3. Andelen af ikke-økologisk opdrættet yngel af akvakulturdyr, der indføres på bruget, nedsættes til højst 80 % pr. 31. december 2011, højst 50 % pr. 31. december 2014 og 0 % pr. 31. december 2015.

▼M15

4. Indsamling af vildtlevende yngel med henblik på videreopdræt er specifikt begrænset til følgende tilfælde:

a) naturlig tilstrømning af fisk eller larver og ungdyr af krebs i forbindelse med påfyldning af damme, indeslutningssystemer og indhegninger

b) europæisk glasål, forudsat at der er indført en godkendt forvaltningsplan for ål for det pågældende område, og så længe spørgsmålet om kunstig reproduktion af ål endnu ikke er løst

c) indsamling af vild fiskeyngel af arter andre end europæisk glasål med henblik på videreopdræt i traditionelt ekstensivt akvakulturbrug i vådområder, såsom brakvandsbassiner, tidevandsområder og kystlaguner, der er lukket af diger og skråninger, hvis: i) udsætningen er i overensstemmelse med de forvaltningsforanstaltninger, som er godkendt af de relevante myndigheder, der har ansvaret for forvaltningen af de pågældende fiskebestande, for at sikre bæredygtig udnyttelse af de berørte arter, og ii) fiskene udelukkende fodres med foder, der forekommer naturligt i det omgivende miljø.

▼M2







Afdeling 3

Opdrætspraksis for akvakulturdyr

Artikel 25f

Generelle opdrætsbestemmelser for akvakulturdyr

1. Opdrætsmiljøet skal være indrettet således, at akvakulturdyrene i overensstemmelse med deres specifikke behov:

a) har tilstrækkelig plads til at få opfyldt deres velfærdsbehov

b) holdes i vand af god kvalitet med et tilstrækkeligt iltindhold og

c) holdes under temperatur- og lysforhold, der svarer til de pågældende arters krav, og som tager den geografiske placering i betragtning

d) når der er tale om ferskvandsfisk, har adgang til bundforhold, der i videst muligt omfang svarer til de naturlige forhold

e) når der er tale om karper, har adgang til en bund bestående af naturlig jord.

▼M15

2. Opdrætstætheden og opdrætspraksis er fastsat i bilag XIIIa pr. art eller gruppe af arter. Ved overvågning af opdrætstæthedens og opdrætspraksissens indvirkning på dyrenes velfærd skal der holdes øje med fiskenes tilstand (f.eks. finneskader og andre skader, vækstrate, adfærd og deres generelle sundhedstilstand), og vandkvaliteten skal overvåges.

▼M2

3. De akvatiske indeslutningssystemer skal konstrueres således, at de tilvejebringer gennemstrømningshastigheder og fysisk-kemiske parametre, der sikrer dyrenes sundhed og velfærd og opfylder deres adfærdsmæssige behov.

4. Indeslutningssystemerne skal konstrueres, placeres og drives på en sådan måde, at risikoen for, at dyrene slipper ud, bliver mindst mulig.

5. Hvis fisk eller krebsdyr slipper ud, skal der træffes passende foranstaltninger til at begrænse indvirkningen på det lokale økosystem, eventuelt ved at genindfange dyrene. Der skal opbevares dokumentation for disse aktiviteter.

Artikel 25g

Særlige regler for akvatiske indeslutningssystemer

1. Lukkede recirkuleringsanlæg til produktion af akvakulturdyr er forbudt, medmindre der er tale om klækkerier og yngelopdrætsanlæg eller opdræt af arter, der anvendes som økologiske foderorganismer.

2. Opdrætsanlæg på land skal opfylde følgende betingelser:

a) i gennemstrømningssystemer skal det være muligt at overvåge og kontrollere gennemstrømningshastigheden og vandkvaliteten af både til- og afløbsvand

b) mindst fem procent af området omkring bruget (grænsefladen mellem land og vand) skal bestå af naturlig vegetation.

3. Indeslutningssystemer til havs skal:

a) placeres et sted, hvor vandgennemstrømning, vanddybde og udskiftningen af vandmassen er tilstrækkelig til, at havbunden og den omgivende vandmasse påvirkes mindst muligt

▼C2

b) konstrueres og vedligeholdes således, at de kan modstå eksponeringen fra det omgivende driftsmiljø.

▼M2

4. Kunstig opvarmning eller afkøling af vandet er kun tilladt i klækkerier og yngelopdrætsanlæg. Det er på alle produktionsstadier tilladt at anvende naturligt grundvand fra vandboringer til at opvarme eller afkøle vandet.

Artikel 25h

Håndtering af akvakulturdyr

1. Akvakulturdyrene håndteres mindst muligt og så skånsomt som muligt under anvendelse af korrekt udstyr og procedurer, som skal hindre stress og fysisk skade som følge af håndteringen. Gydebestande håndteres således, at de lider mindst mulig fysisk skade og udsættes for mindst mulig stress; om nødvendigt bedøves de. ►C2 Sortering begrænses til et minimum og til, hvad der er nødvendigt for at sikre fiskenes velfærd. ◄

2. Der gælder følgende begrænsninger for anvendelsen af kunstigt lys:

a) anvendelsen af kunstigt lys til forlængelse af det naturlige dagslys må af hensyn til dyrenes etologiske behov, de geografiske forhold og de opdrættede dyrs generelle helbredstilstand ikke overskride et maksimum på højst 16 timer om dagen, bortset fra når der er tale om reproduktive formål

b) pludselige skift i lysintensiteten bør undgås ved overgangen fra lys til mørke, ved at der anvendes en lysdæmper eller baggrundsbelysning.

3. Iltning af vandet er tilladt for at sikre dyrenes velfærd og sundhed på betingelse af, at der anvendes mekaniske beluftere, der så vidt muligt drives af vedvarende energi.

Denne form for iltning skal registreres i akvakulturbrugets produktionsregister.

4. Hvis det er nødvendigt af hensyn til dyresundheden eller i kritiske produktionsperioder og under transport, er det tilladt at bruge ilt i følgende tilfælde:

a) ved undtagelsesvise temperaturstigninger, fald i det atmosfæriske tryk eller utilsigtet forurening

b) ved lejlighedsvise håndteringsprocedurer, som f.eks. udtagning af prøver og sortering

c) for at sikre, at bestandene overlever.

Der skal opbevares dokumentation for disse aktiviteter.

5. Ved slagtning skal fiskene straks gøres bevidstløse og følelsesløse. Den optimale slagtemetode vælges ud fra hensynet til forskellene i fiskenes størrelse ved høst, og hvilke arter og produktionssted der er tale om.







Afdeling 4

Avl

Artikel 25i

Forbud mod anvendelse af hormoner

Det er forbudt at anvende hormoner og hormonderivater.







Afdeling 5

Foder til fisk, krebsdyr og pighuder

Artikel 25j

Generelle regler for foder

Ved udarbejdelse af foderplaner skal følgende prioriteres:

a) dyrenes sundhed

b) anvendelse af produkter af høj kvalitet med god ernæringsmæssig sammensætning, som skal sikre en høj kvalitet af det spiselige slutprodukt

c) lav miljøpåvirkning.

Artikel 25k

Særlige regler for foder til kødædende akvakulturdyr

1. Kødædende akvakulturdyr skal fodres ud fra følgende prioritering:

a) økologiske foderprodukter fra akvakulturproduktion

b) fiskemel og fiskeolie af slagteaffald fra økologisk akvakulturproduktion

c) fiskemel og fiskeolie og ingredienser af fiskeoprindelse, der er udvundet af slagteaffald fra fisk, der er fanget med henblik på konsum i bæredygtigt fiskeri

▼M8

d) økologiske fodermidler af vegetabilsk eller animalsk oprindelse.

▼M15

e) foderprodukter, som stammer fra hele fisk fra bæredygtigt fiskeri, der er certificeret i henhold til ordninger, der anerkendes af den kompetente myndighed i overensstemmelse med principperne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 ( 19 ).

▼M15 —————

▼M2

3. Foderplanen må indeholde op til 60 % økologisk plantemateriale.

4. Astaxanthin fremstillet fortrinsvis af økologiske materialer, som f.eks. skaller fra økologisk opdrættede krebsdyr, må anvendes i foderrationen til laks og ørred inden for grænserne af deres fysiologiske behov. Hvis der ikke kan skaffes økologiske materialer, må der anvendes naturlige astaxanthinkilder, som f.eks. Phaffia-gær.

▼M15

5. Histidin, der fremkommer ved gæring, kan anvendes i foderrationen til laksefisk, når de i stk. 1 opførte foderkilder ikke indeholder tilstrækkelige mængder histidin til at opfylde fiskens ernæringsmæssige behov og forebygge stær.

▼M2

Artikel 25l

Særlige regler for foder til visse akvakulturdyr

1. De akvakulturdyr, der er nævnt i del 6, 7 og 8 i bilag XIIIa, skal fodres med foder, der forekommer naturligt i damme og søer.

2. Hvis det naturligt forekommende foder som omhandlet i stk. 1 ikke er til stede i tilstrækkelige mængder, må der anvendes økologisk foder af vegetabilsk oprindelse, der så vidt muligt er dyrket på egen enhed, eller tang. De erhvervsdrivende skal opbevare dokumentation for behovet for supplerende foder.

▼M15

3. Hvis det naturligt forekommende foder suppleres i henhold til stk. 2:

a) må foderrationen til gulhalet hajmalle (Pangasius sp.), som er omhandlet i del 9 i bilag XIIIa, højst indeholde 10 % fiskemel eller fiskeolie fra bæredygtigt fiskeri

b) må foderrationen til rejer, som er omhandlet i del 7 i bilag XIIIa, højst indeholde 25 % fiskemel og 10 % fiskeolie fra bæredygtigt fiskeri. For at sikre rejernes kvantitative ernæringsmæssige behov kan deres foder suppleres med økologisk kolesterol; hvis økologisk kolesterol ikke er tilgængeligt, kan der anvendes ikke-økologisk kolesterol fra uld, bløddyr eller andre kilder.

▼M15

Artikel 25la

Særlige regler for foder til økologisk yngel

Ved larveopdræt af økologisk yngel kan konventionel fytoplankton og dyreplankton anvendes som foder.

▼M2

Artikel 25m

Produkter og stoffer omhandlet i artikel 15, stk. 1, litra d), nr. iii), i forordning (EF) nr. 834/2007

▼M8

1. I økologisk akvakultur er det kun tilladt at anvende de foderstoffer af mineralsk oprindelse, der er opført i bilag V, del 1.

▼M2

2. Fodertilsætningsstoffer, visse produkter, der anvendes i foderstoffer, og tekniske hjælpestoffer må anvendes, hvis de er opført i bilag VI, og hvis de opfylder de betingelser, der er fastsat deri.







Afdeling 6

Særlige regler for bløddyr

Artikel 25n

Opdrætsområde

1. Det er tilladt at opdrætte toskallede bløddyr i et vandområde, hvor der også produceres økologiske finnefisk og tang i et polykultursystem, som skal beskrives i planen for bæredygtig forvaltning. ►C2 Det er også tilladt at opdrætte toskallede bløddyr sammen med vandsnegle, som f.eks. strandsnegle, i polykultur. ◄

2. Økologisk opdræt af toskallede bløddyr skal foregå inden for områder, der er markeret med pæle, flåd eller anden tydelig markering, og opdrættet skal i givet fald foregå i net, bure eller andre konstruerede indeslutningssystemer.

3. Økologiske skaldyrsbrug skal sørge for, at beskyttede arter udsættes for mindst mulig risiko. Anvendes beskyttelsesnet, skal disse være konstrueret således, at de ikke er til skade for dykkende fugle.

Artikel 25o

Rekruttering af yngel

1. Forudsat at der ikke sker væsentlige skader på miljøet, og at det er tilladt i henhold til den lokale lovgivning, kan der anvendes yngel indsamlet uden for produktionsenhedens grænser på betingelse af, at de toskallede bløddyr kommer fra:

a) banker, som sandsynligvis ikke vil overleve vinteren, eller som er i overskud, eller

b) naturlig fæstning af yngel på yngelindsamlere.

Det skal registreres, hvor, hvordan og hvornår der er indsamlet yngel, således at den kan spores tilbage til rekrutteringsområdet.

▼M12

Den maksimale procentsats af yngel af toskallede bløddyr fra ikke-økologiske klækkerier, der kan indføres i de økologiske produktionsenheder, fastsættes til højst 80 % pr. 31. december 2011, højst 50 % pr. 31. december 2014 og 0 % pr. 31. december 2015.

▼C2

2. Er der tale om stillehavsøsters (Crassostrea gigas), skal der fortrinsvis anvendes yngel, der er avlet selektivt for at reducere muligheden for, at dyrene gyder i naturen.

▼M2

Artikel 25p

Forvaltning

1. Opdrætstætheden må ikke overstige den, der anvendes for ikke-økologiske skaldyr i området. Sortering, udtynding og justering af opdrætstætheden foretages alt efter omfanget af biomassen og for at sikre høj dyrevelfærd og produktkvalitet.

2. Foulingorganismer fjernes mekanisk eller ved håndkraft og genudsættes så vidt muligt i en vis afstand fra bruget. Det er tilladt én gang i produktionscyklussen at behandle skaldyr med en kalkopløsning for at bekæmpe konkurrerende foulingorganismer.

Artikel 25q

Opdrætsregler

1. Bløddyr opdrættet på liner eller efter andre opdrætsmetoder som omhandlet i del 8 i bilag XIIIa kan komme i betragtning som økologiske produkter.

2. Det er kun tilladt at opdrætte bløddyr i bundkulturer, hvis miljøet ved opdræts- og høstlokaliteten ikke påvirkes væsentligt. ►C2 Den minimale indvirkning på miljøet skal kunne dokumenteres ved hjælp af en undersøgelse af og rapport over driftslokaliteten, som den erhvervsdrivende skal forelægge for kontrolorganet eller kontrolmyndigheden. ◄ Rapporten skal indgå som et særskilt kapitel i planen for bæredygtig forvaltning.

Artikel 25r

Særlige regler for opdræt af østers

Det er tilladt at opdrætte østers i net ophængt på bukke. Disse og andre konstruktioner, der anvendes til opdræt af østers, skal anbringes således, at de ikke danner en ubrudt barriere langs kysten. Bestanden skal anbringes omhyggeligt i tidevandszonen for at optimere produktionen. Produktionen skal opfylde kriterierne i del 8 i bilag XIIIa.







Afdeling 7

Sygdomsforebyggelse og dyrlægebehandling

Artikel 25s

Generelle bestemmelser om sygdomsforebyggelse

▼C2

1. Dyresundhedsforvaltningsplanen, jf. artikel 9 i direktiv 2006/88/EF, skal indeholde detaljerede oplysninger om biosikkerhedsforanstaltninger og praksis for dyresygdomsforebyggelse, herunder en skriftlig aftale om sundhedsrådgivning, der står i forhold til produktionsenhedens størrelse, indgået med en kvalificeret sundhedstjeneste for akvakulturdyr, der skal aflægge besøg på bruget mindst én gang årligt og mindst hvert andet år, hvis der er tale om toskallede bløddyr.

▼M2

2. Indeslutningssystemer, udstyr og redskaber skal rengøres grundigt og desinficeres. Der må kun anvendes de produkter, der er opført i del 2.1 og 2.2 i bilag VII.

3. Med hensyn til udtagning af drift:

a) Den ansvarlige myndighed afgør, om udtagning af drift er nødvendig, og fastsætter den periode for udtagning af drift, som skal gennemføres og dokumenteres efter hver produktionscyklus i produktionsenheder til havs med åben vandgennemstrømning. Udtagning af drift anbefales også for andre produktionsmetoder, hvor der anvendes tanke, damme eller bur.

b) Udtagning af drift er ikke obligatorisk i forbindelse med opdræt af toskallede bløddyr.

c) Ved udtagning af drift tømmes buret eller det indeslutningssystem, der anvendes til opdræt af akvakulturdyrene, hvorefter det desinficeres og holdes tomt, før det tages i drift igen.

4. Ufortæret fiskefoder, fækalier og døde dyr fjernes i givet fald straks for at undgå risikoen for væsentlig miljøskade som følge af forringet vandkvalitet og for at minimere risikoen for sygdomme og undgå at tiltrække insekter eller gnavere.

5. Det er kun tilladt at anvende ultraviolet lys og ozon i klækkerier og yngelopdrætsanlæg.

▼M15

6. Hvad angår biologisk bekæmpelse af ektoparasitter, skal det først og fremmest tilstræbes at anvende pudsefisk samt ferskvand, saltvand og natriumchloridløsninger.

▼M2

Artikel 25t

Dyrlægebehandling

1. Hvis der trods de forebyggende foranstaltninger, der er truffet for at sikre dyrenes sundhed i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra f), nr. i), i forordning (EF) nr. 834/2007, opstår sundhedsproblemer, må følgende dyrlægebehandlinger anvendes i nævnte rangorden:

a) homøopatiske midler udvundet af planter, dyr eller mineraler

b) planter og ekstrakter heraf, der ikke har bedøvende virkning, og

c) stoffer såsom sporelementer, metaller, naturlige midler, der styrker immunforsvaret, eller godkendte probiotika.

2. Anvendelsen af allopatiske veterinærlægemidler begrænses til to behandlingsforløb årligt bortset fra, hvis der er tale om vaccinationer eller obligatorisk sygdomsudryddelse. Er der tale om en produktionscyklus på under et år, begrænses anvendelsen af allopatiske veterinærlægemidler imidlertid til én behandling. Overholdes disse bestemmelser om anvendelsen af allopatiske veterinærlægemidler ikke, kan de pågældende akvakulturdyr ikke sælges som økologiske produkter.

3. Der må foruden de obligatoriske bekæmpelsesordninger, som forvaltes af medlemsstaterne, højst foretages behandlinger mod parasitter to gange årligt eller én gang årligt, hvis produktionscyklussen er på under 18 måneder.

4. Tilbageholdelsesperioden efter anvendelse af allopatiske veterinærlægemidler og parasitbekæmpelsesmidler, herunder midler, der er anvendt som led i en obligatorisk ordning for bekæmpelse og udryddelse af dyresygdomme, jf. stk. 3, skal være dobbelt så lang som den tilbageholdelsesperiode, der er fastsat i artikel 11 i direktiv 2001/82/EF, eller, hvis der ikke er fastsat nogen periode, er den på 48 timer.

5. Anvendes der veterinærlægemidler, skal dette meddeles kontrolorganet eller kontrolmyndigheden, inden dyrenes markedsføres som økologiske. Den behandlede bestand skal tydeligt kunne identificeres.

▼B







KAPITEL 3

Forarbejdede produkter

Artikel 26

Regler for produktion af forarbejdede foderstoffer og fødevarer

1. Tilsætningsstoffer, tekniske hjælpestoffer og andre stoffer og ingredienser til forarbejdning af fødevarer og foder samt eventuel forarbejdningspraksis, som f.eks. røgning, skal være i overensstemmelse med god fremstillingspraksis.

2. Erhvervsdrivende i foder- og fødevaresektoren skal etablere og ajourføre passende procedurer baseret på en systematisk identifikation af kritiske forarbejdningstrin.

3. Anvendelse af procedurerne i stk. 2 skal sikre, at de forarbejdede produkter altid er i overensstemmelse med reglerne for økologisk produktion.

4. De erhvervsdrivende skal overholde og gennemføre procedurerne i stk. 2. De skal navnlig:

a) træffe forholdsregler for at undgå risikoen for forurening med ikke-tilladte produkter eller stoffer

b) træffe passende rengøringsforanstaltninger, kontrollere effektiviteten heraf og registrere dem

c) sikre, at ikke-økologiske produkter ikke markedsføres med en henvisning til den økologiske produktionsmetode.

5. I forlængelse af bestemmelserne i stk. 2 og 4 skal den erhvervsdrivende, hvis der i tilberedningsenheden også tilberedes eller opbevares ikke-økologiske produkter:

a) udføre aktiviteterne som en fuldstændig serie på et andet sted eller et andet tidspunkt end tilsvarende aktiviteter for ikke-økologiske produkter

b) opbevare økologiske produkter på et andet sted eller et andet tidspunkt, før og efter aktiviteterne

c) underrette kontrolmyndigheden eller kontrolorganet herom og give den/det adgang til et ajourført register over alle aktiviteter og forarbejdede mængder

d) træffe forholdsregler til at sikre, at partierne kan identificeres, og til at undgå sammenblanding eller ombytning med ikke-økologiske produkter

e) først håndtere økologiske produkter efter passende rengøring af produktionsudstyret.

Artikel 27

Brug af visse produkter og stoffer til forarbejdning af fødevarer

Ved anvendelse af artikel 19, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 834/2007 kan kun følgende stoffer anvendes til forarbejdning af økologiske fødevarer, bortset fra vinavlsprodukter, som bestemmelserne i kapitel 3a anvendes på:

◄

a) stoffer opført i bilag VIII til denne forordning

b) mikroorganisme- og enzympræparater, der normalt anvendes ved forarbejdning af ►M1 fødevareenzymer, der skal anvendes som tilsætningsstoffer til fødevarer, skal dog være opført i del A i bilag VIII ◄

c) stoffer og produkter, som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i), og artikel 1, stk. 2, litra c), i Rådets direktiv 88/388/EØF ( 20 ) og mærket som naturlige aromastoffer eller naturlige aromapræparater i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, litra d), og artikel 9, stk. 2, i nævnte direktiv

d) farvestoffer til stempling af kød og æggeskaller i overensstemmelse med henholdsvis artikel 2, stk. 8, og artikel 2, stk. 9, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/36/EF ( 21 )

e) drikkevand og salt (med natriumchlorid eller kaliumchlorid som basisstoffer), der normalt anvendes ved forarbejdning af fødevarer

f) mineraler (herunder sporstoffer), vitaminer, aminosyrer og mikronæringsstoffer er kun tilladt, såfremt der foreligger et lovmæssigt krav om at anvende dem i de pågældende fødevarer.

2. Ved beregningen omhandlet i artikel 23, stk. 4, litra a), nr. ii), i forordning (EF) nr. 834/2007

a) beregnes tilsætningsstoffer, der er opført i bilag VIII og mærket med en asterisk i kolonnen med tilsætningsstoffets kodenummer, som ingredienser af landbrugsoprindelse

b) beregnes præparater og stoffer omhandlet i stk. 1, litra b), c), d), e) og f), i denne artikel og stoffer, der ikke er mærket med en asterisk i kolonnen med tilsætningsstoffets kodenummer, ikke som ingredienser af landbrugsoprindelse.

▼M1

c) beregnes gær og gærprodukter som ingredienser af landbrugsoprindelse fra den 31. december 2013.

▼B

3. Anvendelsen af følgende stoffer opført i bilag VIII revurderes inden den 31. december 2010:

a) natriumnitrit og kaliumnitrat i del A med henblik på at fjerne muligheden for at anvende disse tilsætningsstoffer

b) svovldioxid og kaliummetabisulfit i del A

c) saltsyre i del B til forarbejdning af Gouda, Edam og Maasdammer oste, Boerenkaas, Friese og Leidse Nagelkaas.

Ved revurderingen, jf. litra a), tages der hensyn til medlemsstaternes indsats for at finde sikre alternativer til nitritter/nitrater og opstille uddannelsesprogrammer i alternative forarbejdningsmetoder og hygiejne stilet til forarbejdere/producenter af økologisk kød.

▼M1

4. Med henblik på traditionel farvning af skallen på kogte æg, der produceres for at blive bragt i omsætning i en bestemt periode af året, kan myndighederne tillade, at der i den pågældende periode anvendes naturlige farvestoffer og naturlige overtræksmaterialer. Godkendelsen kan omfatte syntetiske former for jernoxyder og jernhydroxyder indtil den 31. december 2013. Kommissionen og medlemsstaterne underrettes om godkendelserne.

Artikel 27a

Ved anvendelsen af artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 834/2007 kan følgende stoffer anvendes ved produktion, tilberedning og formulering af gær:

a) stoffer opført i del C i bilag VIII til nærværende forordning

b) produkter og stoffer, der er nævnt i artikel 27, stk. 1, litra b) og e), i nærværende forordning.

▼B

Artikel 28

Brug af visse ikke-økologiske ingredienser af landbrugsoprindelse til forarbejdning af fødevarer

Ved anvendelse af artikel 19, stk. 2, litra c), i forordning (EF) nr. 834/2007, kan ikke-økologiske landbrugsingredienser opført i bilag IX til nærværende forordning anvendes til forarbejdning af økologiske fødevarer.

Artikel 29

Medlemsstaternes tilladelse til brug af ikke-økologiske fødevareingredienser af landbrugsoprindelse

1. Er en ingrediens af landbrugsoprindelse ikke opført i bilag IX til denne forordning, kan den kun anvendes på følgende betingelser:

a) den erhvervsdrivende har givet medlemsstatens kompetente myndighed fornøden dokumentation for, at den pågældende ingrediens ikke produceres i tilstrækkeligt omfang i Fællesskabet efter reglerne for økologisk produktion eller ikke kan indføres fra tredjelande

b) medlemsstatens kompetente myndighed har givet midlertidig tilladelse til, at ingrediensen kan anvendes i en periode på højst tolv måneder, efter at have kontrolleret, at den erhvervsdrivende har taget de nødvendige kontakter med leverandører i Fællesskabet for at forvisse sig om, at den pågældende ingrediens af den påkrævede kvalitet ikke er tilgængelig

c) der er ikke, i overensstemmelse med stk. 3 eller 4, truffet beslutning om, at en tilladelse til den pågældende ingrediens skal inddrages.

Hver tilladelse som omhandlet i litra b) kan af medlemsstaten forlænges højst tre gange i tolv måneder.

2. Er der givet en tilladelse som omhandlet i stk. 1, meddeler medlemsstaten straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen følgende oplysninger:

a) datoen for tilladelsen og datoen for den første tilladelse, hvis der er tale om en forlænget tilladelse

b) navn, adresse, telefonnummer og i givet fald faxnummer og e-mail-adresse for indehaveren af tilladelsen; navn og adresse på kontaktpunktet for den myndighed, som har givet tilladelsen

c) navnet på og om nødvendigt en nøjagtig beskrivelse af og kvalitetskravene til den pågældende ingrediens af landbrugsoprindelse

d) den type produkter, hvori den ønskede ingrediens er en nødvendig bestanddel

e) de mængder, der er nødvendige, og en begrundelse herfor

f) årsagerne til knapheden og dennes forventede varighed

g) datoen for medlemsstatens fremsendelse af denne meddelelse til de andre medlemsstater og til Kommissionen. Kommissionen og/eller medlemsstaterne kan stille disse oplysninger til rådighed for offentligheden.

3. Hvis en medlemsstat sender Kommissionen og den medlemsstat, der har givet tilladelsen, bemærkninger, hvoraf det fremgår, at der i knaphedsperioden er tilstrækkelige mængder af den pågældende ingrediens, skal medlemsstaten overveje at trække tilladelsen tilbage eller forkorte dens gyldighedsperiode og underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater om de foranstaltninger, den har eller vil træffe, senest femten arbejdsdage efter at have modtaget oplysningerne.

4. Efter anmodning fra en medlemsstat eller på Kommissionens initiativ forelægges sagen til behandling for det i medfør af artikel 37 i forordning (EF) nr. 834/2007 nedsatte udvalg. Det kan efter proceduren i stk. 2 i nævnte artikel besluttes, at en tidligere givet tilladelse skal trækkes tilbage eller dens gyldighedsperiode ændres, eller, i givet fald, at den pågældende ingrediens opføres i bilag IX til nærværende forordning.

5. I tilfælde af en forlængelse som omhandlet i stk. 1, andet afsnit, finder procedurerne i stk. 2 og 3 anvendelse.

▼M2

Artikel 29a

Særlige bestemmelser for tang

1. Hvis slutproduktet er frisk tang, skal det friskhøstede tang skylles med havvand.

Hvis slutproduktet er tørret tang, kan der også anvendes drikkevand til skylning af tangen. Det er tilladt at anvende salt til at trække vandet ud.

2. Det er forbudt at tørre tangen ved anvendelse af flammer, der kommer i direkte kontakt med tangen. Hvis der anvendes reb eller andet udstyr til tørringsprocessen, skal disse være fri for antifoulingmidler og rengørings- eller desinficeringsmidler, medmindre det anvendte middel er opført i bilag VII til dette formål.

▼M7







KAPITEL 3a

Særlige regler for fremstilling af vin

Artikel 29b

Anvendelsesområde

1. I dette kapitel fastsættes der særlige regler for økologisk produktion af de vinavlsprodukter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, første afsnit, i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 ( 22 ).

2. Kommissionens forordning (EF) nr. 606/2009 ( 23 ) og (EF) nr. 607/2009 ( 24 ) anvendes, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat i dette kapitel.

Artikel 29c

Brug af visse produkter og stoffer

1. Ved anvendelse af artikel 19, stk. 2), litra a), i forordning (EF) nr. 834/2007 skal vinavlsprodukter være fremstillet af økologiske råvarer.

2. Ved anvendelse af artikel 19, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 834/2007 kan kun de produkter og stoffer, der er anført i bilag VIIIa til nærværende forordning, anvendes til fremstilling af vinavlsprodukter, herunder ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder, jf. dog betingelserne og restriktionerne i forordning (EF) nr. 1234/2007 og forordning (EF) nr. 606/2009, og særlig bilag I A til nævnte forordning.

3. De i bilag VIIIa anførte produkter og stoffer, der er markeret med en asterisk, skal anvendes på økologisk form, såfremt en sådan findes.

Artikel 29d

Ønologiske fremgangsmåder og restriktioner

1. Uden at dette berører anvendelsen af artikel 29c og de i stk. 2 til 5 i nærværende artikel fastsatte forbud og restriktioner, er kun de ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder, herunder de restriktioner, der er fastsat i artikel 120c og 120d i forordning (EF) nr. 1234/2007 og i artikel 3, 5 til 9 og 11 til 14 i forordning (EF) nr. 606/2009 og de tilhørende bilag, der anvendes inden den 1. august 2010, tilladt.

2. Følgende ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder må ikke anvendes:

a) delvis koncentration gennem nedkøling i overensstemmelse med litra c) i afdeling B.1 i bilag XVa til forordning (EF) nr. 1234/2007

b) fjernelse af svovldioxid ved fysiske processer i overensstemmelse med nr. 8 i bilag I A til forordning (EF) nr. 606/2009

c) behandling med elektrodialyse for at stabilisere vinens vinsyreindhold i overensstemmelse med nr. 36 i bilag I A til forordning (EF) nr. 606/2009

d) delvis fjernelse af vinens alkohol i overensstemmelse med nr. 40 i bilag I A til forordning (EF) nr. 606/2009

e) behandling med kationbyttere for at stabilisere vinens vinsyreindhold i overensstemmelse med nr. 43 i bilag I A til forordning (EF) nr. 606/2009.

3. Nedenstående ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder må anvendes på følgende betingelser:

a) ved varmebehandling i overensstemmelse med nr. 2 i bilag I A til forordning (EF) nr. 606/2009 må temperaturen ikke overstige 70 °C

b) ved centrifugering og filtrering med eller uden et inaktivt filtreringsmiddel i overensstemmelse med nr. 3 i bilag I A til forordning (EF) nr. 606/2009 må porestørrelsen ikke være mindre end 0,2 mikrometer.

4. Kommissionen vil inden den 1. august 2015 undersøge brugen af følgende ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder med henblik på at udfase disse metoder eller begrænse brugen af dem yderligere:

a) varmebehandling, jf. nr. 2 i bilag I A til forordning (EF) nr. 606/2009

b) brug af ionbyttende harpikser, jf. nr. 20 i bilag I A til forordning (EF) nr. 606/2009.

c) omvendt osmose i overensstemmelse med litra b) i afdeling B.1 i bilag XVa til forordning (EF) nr. 1234/2007.

5. Ændringer, som gennemføres efter den 1. august 2010, for så vidt angår de ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1234/2007 eller (EF) nr. 606/2009, må kun anvendes i den økologiske produktion af vin efter vedtagelsen af de foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af de produktionsregler, som er fastsat i artikel 19, stk. 3, i forordning (EF) nr. 834/2007, og i givet fald en evalueringsproces i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 21.

▼B







KAPITEL 4

Indsamling, emballering, transport og opbevaring af produkter

Artikel 30

Indsamling og transport af produkter til tilberedningsenheder

De erhvervsdrivende kan kun foretage samtidig indsamling af økologiske og ikke-økologiske produkter, hvis der træffes passende forholdsregler for at undgå enhver sammenblanding eller ombytning med ikke-økologiske produkter og for at sikre, at de økologiske produkter kan identificeres. Den erhvervsdrivende skal sørge for, at kontrolorganet eller -myndigheden har adgang til alle oplysninger om indsamlingsdage, -tidspunkter og -rute samt tid og sted for modtagelsen af produkterne.

Artikel 31

Emballering og transport af produkter til andre erhvervsdrivende eller enheder

1. Den erhvervsdrivende skal sikre, at økologiske produkter kun transporteres til andre enheder, herunder engros- og detailvirksomheder, i egnede emballager, containere eller køretøjer, der er lukket på en sådan måde, at indholdet ikke kan skiftes ud uden manipulation eller beskadigelse af forseglingen, og som er forsynet med en mærkning, der — foruden eventuelle andre lovbestemte angivelser — omfatter:

a) navn og adresse på den erhvervsdrivende og — hvis forskellig — på ejeren eller sælgeren af produktet

b) produktets navn eller, hvis det drejer sig om en foderblanding, en deklaration, inklusive en henvisning til den økologiske produktionsmetode

c) navn og/eller kodenummer på det kontrolorgan eller den kontrolmyndighed, som den erhvervsdrivende hører under, og

d) hvis det er relevant, varepartiets identifikationsmærke ifølge en mærkningsordning, som enten er godkendt på nationalt plan eller af kontrolorganet eller -myndigheden, og som gør det muligt at relatere varepartiet til det i artikel 66 nævnte regnskab.

De i litra a) til d) i første afsnit nævnte oplysninger kan også anføres i et ledsagedokument, hvis dette dokument kan relateres entydigt til den emballage, den container eller det transportmiddel, produktet befinder sig i. Ledsagedokumentet skal indeholde oplysninger om leverandøren og/eller transportvirksomheden.

2. Det er ikke nødvendigt at lukke emballager, containere eller køretøjer:

a) hvis transporten foregår direkte mellem en erhvervsdrivende og en anden erhvervsdrivende, og de begge er underlagt den økologiske kontrolordning, og

b) hvis produkterne ledsages af et dokument, som indeholder de oplysninger, der kræves i henhold til stk. 1, og

c) hvis både den afsendende og modtagende erhvervsdrivende fører registre over disse transportoperationer og stiller dem til rådighed for kontrolorganet eller -myndigheden for sådanne transportoperationer.

Artikel 32

Særlige regler for transport af foder til andre produktions-/tilberedningsenheder eller opbevaringslokaler

Ud over bestemmelserne i artikel 31 skal de erhvervsdrivende ved transport af foder til andre produktions- eller tilberedningsenheder eller opbevaringslokaler sikre, at følgende betingelser er til stede:

a) økologisk producerede foderstoffer, foderstoffer fra omlægning og ikke-økologiske foderstoffer skal være effektivt fysisk adskilt fra hinanden under transport

b) køretøjer og/eller containere, som har transporteret ikke-økologiske produkter, kan bruges til transport af økologiske produkter, hvis: i) der er foretaget passende rengøring, hvis effektivitet er blevet kontrolleret, inden der påbegyndes transport af økologiske produkter; den erhvervsdrivende skal dokumentere disse aktiviteter ii) der på baggrund af de vurderede risici, jf. artikel 88, stk. 3, træffes alle nødvendige foranstaltninger, og den erhvervsdrivende i givet fald sikrer, at ikke-økologiske produkter ikke markedsføres med en henvisning til den økologiske produktionsmetode iii) den erhvervsdrivende fører registre over disse transportoperationer og stiller dem til rådighed for kontrolorganet eller –myndigheden

c) transporten af færdige økologiske foderstoffer foregår fysisk eller tidsmæssigt adskilt fra transporten af andre færdigvarer

d) produktmængden ved transportens begyndelse og de mængder, der er afleveret i forbindelse med hver leverance på leveringsrunden, skal registreres.

▼M2

Artikel 32a

Transport af levende fisk

1. Levende fisk skal transporteres i egnede tanke med rent vand, som opfylder deres fysiologiske behov med hensyn til temperatur og opløst ilt.

2. Tankene skal rengøres grundigt, desinficeres og skylles, inden de anvendes til transport af økologiske fisk og fiskeprodukter.

3. Der træffes foranstaltninger til at reducere risikoen for stress. Under transport må individtætheden ikke være så høj, at den er til skade for den pågældende art.

4. Der opbevares dokumentation for aktiviteterne i stk. 1, 2 og 3.

▼B

Artikel 33

Modtagelse af produkter fra andre enheder og andre erhvervsdrivende

Ved modtagelsen af et økologisk produkt skal den erhvervsdrivende kontrollere lukningen af emballagen eller containeren i de tilfælde, hvor det er påbudt, samt tilstedeværelsen af de angivelser, der er nævnt i artikel 31.

Den erhvervsdrivende skal krydstjekke oplysningerne i den i artikel 31 omhandlede mærkning med oplysningerne i ledsagedokumenterne. Resultatet af disse kontroller skal udtrykkeligt anføres i det regnskab, der er omhandlet i artikel 66.

Artikel 34

Særlige regler for modtagelse af produkter fra et tredjeland

Økologiske produkter skal importeres fra et tredjeland i emballager eller containere, der er lukket på en sådan måde, at indholdet ikke kan skiftes ud, og som er forsynet med en eksportøridentifikation og de nødvendige mærker og numre til at fastslå overensstemmelse mellem partiet og kontrolattesten for import fra tredjelande.

Ved modtagelsen af et økologisk produkt, der importeres fra et tredjeland, skal den første modtager kontrollere, at emballagen eller containeren er lukket på rette måde, og, når det drejer sig om produkter, der importeres i overensstemmelse med artikel 33 i forordning (EF) nr. 834/2007, at den i samme artikel nævnte kontrolattest omfatter den produkttype, der er indeholdt i sendingen. Resultatet af denne kontrol skal udtrykkeligt anføres i det regnskab, der er omhandlet i artikel 66 i nærværende forordning.

Artikel 35

Opbevaring af produkter

1. Steder, der benyttes til opbevaring af produkter, skal forvaltes på en sådan måde, at partierne kan identificeres, og at sammenblanding eller forurening med produkter og/eller stoffer, som ikke er i overensstemmelse med reglerne for økologisk produktion, undgås. Økologiske produkter skal til enhver tid kunne identificeres klart.

▼M2

2. Drejer det sig om enheder, hvor der produceres økologiske vegetabilske og animalske produkter, tang og akvakulturdyr, er det på sådanne enheder forbudt at opbevare andre råvarer end dem, der er tilladt efter denne forordning.

3. Der kan opbevares allopatiske veterinærlægemidler og antibiotika på bedriften eller bruget, hvis de er foreskrevet af en dyrlæge som led i behandlinger, der er nævnt i artikel 14, stk. 1, litra e), nr. ii), eller artikel 15, stk. 1, litra f), nr. ii, i forordning nr. 834/2007, og såfremt de opbevares på et sted under tilsyn, og der føres en logbog over dem, jf. artikel 76 i denne forordning, eller hvis det drejer sig om akvakultur, at de opføres i produktionsregistret som omhandlet i artikel 79b i denne forordning.

▼B

4. Hvis de erhvervsdrivende håndterer både ikke-økologiske produkter og økologiske produkter, og sidstnævnte opbevares i opbevaringsanlæg, hvor også andre landbrugsprodukter eller fødevarer opbevares:

a) skal de økologiske produkter holdes adskilt fra de øvrige landbrugsprodukter og/eller fødevarer

b) skal der træffes forholdsregler til at sikre, at sendingerne kan identificeres, og til at undgå sammenblanding eller ombytning med ikke-økologiske produkter.

c) skal der være foretaget passende rengøring, hvis effektivitet er blevet kontrolleret, inden lagringen af økologiske produkter; den erhvervsdrivende skal registrere disse aktiviteter.







KAPITEL 5

Omlægningsregler

Artikel 36

Planter og planteprodukter

1. Planter og planteprodukter kan kun anses for at være økologiske, hvis produktionsreglerne i artikel 9, 10, 11 og 12 i forordning (EF) nr. 834/2007 og i kapitel 1 i nærværende forordning og i givet fald de særlige produktionsregler i kapitel 6 i denne forordning har været anvendt på parcellerne i en omlægningsperiode på mindst to år inden udsåningen eller, i tilfælde af enge eller flerårige foderplanter, på mindst to år inden anvendelse som økologisk foder, eller i tilfælde af