2002Y1216 — DA — 01.06.2004 — 001.001

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

►B DEN FÆLLES HÅNDBOG (EFT C 313, 16.12.2002, p.97)

Ændret ved:









▼B

DEN FÆLLES HÅNDBOG

(2002/C 313/02)

ORIENTERENDE NOTE

Den Fælles Håndbog er efter godkendelsen i eksekutivkomitéen, som er nedsat i medfør af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 (jf. referencen SCH/Com-ex (99) 13 i bilag A til Rådets afgørelse 1999/435/EF, EFT L 176 af 10.7.1999, s. 1), blevet ændret flere gange efter bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 790/2001 af 24. april 2001 (EFT L 116 af 26.4.2001, s. 5). Den Fælles Håndbog offentliggøres hermed med de til dato foretagne ændringer efter vedtagelsen af to rådsafgørelser om afklassificering af teksten til Den Fælles Håndbog og dens bilag med undtagelse af tre (se Rådets afgørelse 2000/751/EF (EFT L 303 af 2.12.2000, s. 29) og Rådets afgørelse 2002/353/EF (EFT L 123 af 9.5.2002, s. 49)).

INDHOLDSFORTEGNELSE BETINGELSER FOR INDREJSE PÅ DE KONTRAHERENDE STATERS OMRÅDE 1. Passage af de ydre grænser 1.1. Konsekvenser af indrejsetilladelsen 1.2. Passage af grænsen ved de godkendte grænseovergangssteder 1.3. Passage af grænsen uden for de godkendte grænseovergangssteder 2. Dokumenter, der er anerkendt som gyldige til passage af de ydre grænser 3. Visa, som er nødvendige for udlændinges indrejse på de kontraherende staters område 3.1. Ensartede visa til ophold af indtil tre måneders varighed, herunder transitvisa 3.2. Visa med begrænset territorial gyldighed 3.3. Visa til ophold af mere end tre måneders varighed 4. Andre indrejsebetingelser 4.1. Dokumentation eller oplysninger, som underbygger de påberåbte indrejsegrunde 4.2. Betingelser vedrørende sikkerhed GRÆNSEKONTROL 1. Kontrolprincipper 1.1. Kontrol- og overvågningspersonale 1.2. Kontrollens formål 1.3. Kontrolbestemmelser 1.4. Regler for nægtelse af indrejse 2. Praktiske regler for kontrol 2.1. Anbringelse af stempler 2.2. Overvågning af de ydre grænser uden for grænseovergangsstederne og uden for åbningstiden 2.3. Følgende oplysninger skal registreres 3. Særlige regler for de forskellige transportmidler, der benyttes til passage af de ydre grænser 3.1. Kontrol med vejtrafikken 3.2. Kontrol med jernbanetrafikken 3.3. Kontrol med den internationale civile luftfart 3.4. Kontrol med skibstrafikken 3.5. Kontrol med indlandsskibsfarten 4. Samarbejde 4.1. Udveksling af oplysninger 4.2. Forbindelsesofficerer 5. Udstedelse af visum ved grænsen 6. Særordninger 6.1. Statsborgere i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og medlemmer af deres familie, der stammer fra tredjelande 6.2. Udlændinge, der er i besiddelse af en opholdstilladelse udstedt af en anden kontraherende stat 6.3. Konventionsflygtninge og statsløse 6.4. Flypiloter og andre besætningsmedlemmer 6.5. Sømænd 6.6. Indehavere af diplomatpas, officielle pas eller tjenestepas 6.7. Grænsearbejdere 6.8. Mindreårige 6.9. Grupperejser 6.10. Udlændinge, som ansøger om asyl ved grænsen 6.11. Medlemmer af internationale organisationer BILAG TIL DEN FÆLLES HÅNDBOG 1. Godkendte grænseovergangssteder 2. Sanktioner mod uautoriseret grænsepassage ( 1 ) 3. Bilaterale aftaler om mindre grænsetrafik (1) 4. Rejselegitimation, der kan forsynes med visum 5. I. Fælles liste over tredjelande, hvis statsborgere er visumpligtige i medfør af forordning (EF) nr. 539/2001, som ændret ved forordning (EF) nr. 2414/2001 II. Fælles liste over tredjelande, hvis statsborgere ikke er visumpligtige i medfør af forordning (EF) nr. 539/2001, som ændret ved forordning (EF) nr. 2414/2001 III. Bestemmelser om rejsetrafik for indehavere af diplomatpas, officielle pas og tjenestepas samt laissez-passer, som nogle mellemstatslige internationale organisationer udsteder til deres ansatte 5a. Fælles liste over tredjelande, hvis statsborgere er underlagt kravet om lufthavnstransitvisum, idet denne visumpligt ligeledes gælder for personer, som er i besiddelse af rejsedokumenter udstedt af disse tredjelande 6. Model til visummærkat samt oplysninger om dens tekniske og sikkerhedsmæssige kendetegn 6a. Udfyldning af visummærkaten 6b. Bemærkninger, som de kontraherende parter i givet fald anfører i det relevante felt (fortroligt) 6c. Instrukser vedrørende anførelse af bemærkninger i det optisk læsbare felt (fortroligt) 7. Modeller til visummærkaten 8. Modeller til visum med begrænset territorial gyldighed 8a. Forpligtelser for så vidt angår underretning af de kontraherende parter i forbindelse med udstedelse af visum med begrænset territorial gyldighed, annullation, ophævelse og afkortelse af gyldighedsperioden for ensartede visa samt udstedelse af nationale opholdstilladelser 9. Model til visum til længerevarende ophold 10. Vejledende beløb, som hvert år fastsættes af de nationale myndigheder med hensyn til, hvor meget en udlænding mindst skal råde over ved grænsepassage 11. Liste over dokumenter, som giver ret til indrejse uden visum 12. Modeller til separate ark 13. Modeller til kort udstedt af Udenrigsministeriet 14. Udstedelse af ensartet visum ved grænsen 14a. Gebyrer (i euro) for udstedelse af ensartet visum 14b. Liste over visumansøgninger, hvor de centrale myndigheder i hjemlandet skal høres før udstedelsen, jf. artikel 17, stk. 2 (fortroligt)







Ikrafttrædelsen af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen indebærer, at kontrollen ved de indre grænser ophæves og flyttes til de ydre grænser. Derfor sker kontrollen ved de ydre grænser af det område, der er omfattet af gennemførelseskonventionen, ikke kun af hensyn til staterne ved de ydre grænser, men til gavn for alle de kontraherende stater, hvis interesser kontrolpersonalet skal tage i betragtning.

DEL I: BETINGELSER FOR INDREJSE PÅ DE KONTRAHERENDE STATERS OMRÅDE

1. Passage af de ydre grænser

Gennemførelseskonventionens artikel 3:

»1. Passage af de ydre grænser kan principielt kun ske ved grænseovergangsstederne og inden for åbningstiden. Nærmere bestemmelser herom såvel som undtagelser og regler for mindre grænsetrafik samt regler for særlige former for skibstrafik som f.eks. lystsejlads og kystfiskeri vedtages af eksekutivkomitéen.

2. De kontraherende parter forpligter sig til at indføre sanktioner mod uautoriseret passage af de ydre grænser uden for grænseovergangsstederne og uden for åbningstiden.«

1.1. Konsekvenser af indrejsetilladelsen

En person, der er indrejst lovligt på en kontraherende stats område via den ydre grænse, kan i princippet færdes frit på alle de kontraherende staters område i højst tre måneder.

1.2. Passage af grænsen ved de godkendte grænseovergangssteder

Passage af de ydre grænser må kun ske ved de godkendte grænseovergangssteder, der er fastsat i bilag 1, og inden for åbningstiden. »Uautoriseret passage af de ydre grænser uden for grænseovergangsstederne og uden for åbningstiden medfører sanktioner som fastsat i den nationale lovgivning« ( 2 ). Åbningstiden skal være angivet på et skilt ved grænseovergangsstederne.

1.3. Passage af grænsen uden for de godkendte grænseovergangssteder

(…)

( 3 )

— personer, som ifølge bilaterale aftaler om mindre grænsetrafik — i Italien kaldet »mindre grænsetrafik« eller »udflugtstrafik« — har sådanne tilladelser (3)

— sømænd, der går i land, jf. punkt 6.5.2.

1.3.1. (3) De myndigheder, der er ansvarlige efter den nationale lovgivning, kan til en person eller gruppe af personer udstede en specifik tilladelse til at passere den ydre grænse uden for de godkendte grænseovergangssteder og uden for åbningstiden, — hvis det er nødvendigt af særlige grunde, og — hvis hensynet til de kontraherende staters offentlige orden og nationale sikkerhed ikke er til hinder for det. Tilladelsen kan under alle omstændigheder kun udstedes, hvis de personer, der anmoder om den, fremviser de for grænsepassagen nødvendige dokumenter.

1.3.2. Statsborgere i Kongeriget Belgien, Kongeriget Danmark, Den Franske Republik, Storhertugdømmet Luxembourg og Kongeriget Nederlandene kan passere grænsen alle steder i den stat, hvor de er statsborgere.

1.3.3. Undtagelser fra bestemmelserne i punkt 1.2 som led i mindre grænsetrafik — i Italien kaldet »mindre grænsetrafik« eller »udflugtstrafik« — tillades i overensstemmelse med de bilaterale aftaler, som medlemsstaterne har indgået med nabotredjelande (3) .

2. Dokumenter, der er anerkendt som gyldige til passage af de ydre grænser

Gennemførelseskonventionens artikel 5:

»1. En udlænding, der opfylder nedenstående betingelser, kan få tilladelse til at indrejse i og opholde sig på de kontraherende parters område i indtil tre måneder: a) den pågældende skal være i besiddelse af et eller flere gyldige grænsepassagedokumenter, der fastlægges af eksekutivkomitéen b) den pågældende skal være i besiddelse af gyldigt visum, hvis dette kræves c) den pågældende skal om nødvendigt forelægge dokumentation for opholdets formål og nærmere omstændigheder og have de nødvendige midler til sit underhold både med hensyn til hele det påtænkte ophold og til hjemrejsen til hjemlandet eller til gennemrejsen til et tredjeland, hvor den pågældende er sikret indrejse, eller være i stand til på lovlig vis at erhverve sig disse midler d) den pågældende må ikke være indberettet som uønsket e) den pågældende må ikke udgøre en trussel for en af de kontraherende parters offentlige orden, nationale sikkerhed eller internationale forbindelser.

2. En udlænding, der ikke opfylder alle betingelserne, skal nægtes indrejse i de kontraherende parters område, medmindre en kontraherende part finder det nødvendigt at fravige dette princip af humanitære hensyn, af hensyn til nationale interesser eller på grund af internationale forpligtelser. I så fald begrænses indrejsetilladelsen til den pågældende kontraherende parts område, og denne skal underrette de øvrige kontraherende parter herom.

Disse regler berører ikke anvendelsen af de særlige bestemmelser i asylretten eller bestemmelserne i artikel 18.

3. En udlænding, der er i besiddelse af en opholdstilladelse eller et returvisum udstedt af en af de kontraherende parter eller om nødvendigt begge dokumenter, skal have tilladelse til gennemrejse, medmindre den pågældende er opført på den nationale liste over uønskede udlændinge af den kontraherende part, ved hvis ydre grænser den pågældende ønsker at indrejse.«

2.1. De dokumenter, der er anerkendt som gyldige til passage af de ydre grænser, og som kan forsynes med visum, hvis det drejer sig om visumpligtige udlændinge, er omhandlet i bilag 4. Listen over og modellerne til de opholdstilladelser og returvisa, der er omhandlet i artikel 5, stk. 3, i gennemførelseskonventionen, findes i bilag 11.

3. Visa, som er nødvendige for udlændinges indrejse på de kontraherende staters område

Gennemførelseskonventionens artikel 10:

»1. Der indføres et ensartet visum gældende for alle kontraherende parters område. Dette visum kan udstedes til et ophold af højst tre måneders varighed, jf. dog artikel 11 for så vidt angår gyldighedsperioden.

2. Indtil et sådant visum indføres, anerkender de kontraherende parter de respektive nationale visa, for så vidt de er udstedt på grundlag af de fælles betingelser og kriterier, der gælder ifølge de relevante bestemmelser i dette kapitel.

3. Uanset stk. 1 og 2 forbeholder hver kontraherende part sig ret til at begrænse et visums territoriale gyldighed efter fælles retningslinjer fastlagt i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i dette kapitel.«

Gennemførelseskonventionens artikel 11:

»1. Visummet efter artikel 10 kan udstedes som: a) et visum, der er gyldigt for en eller flere indrejser, idet dog hverken varigheden af et sammenhængende ophold eller den samlede varighed af flere på hinanden følgende ophold må overstige tre måneder pr. halvår regnet fra den første indrejsedato b) et transitvisum, der giver indehaveren ret til at rejse en, to eller undtagelsesvis flere gange gennem de kontraherende parters område til et tredjelands område, idet transittiden dog ikke må overstige fem dage.

2. Bestemmelserne i stk. 1 er ikke til hinder for, at en kontraherende part i løbet af det pågældende halvår om nødvendigt udsteder et nyt visum, der kun har gyldighed på vedkommende lands område.«

De kontraherende stater anerkender for alle typer visa deres respektive nationale visa, indtil der indføres et ensartet visum. Den ensartede visummærkat anvendes til:

— ensartede visa til ophold af indtil tre måneders varighed

— transitvisa

— visa med begrænset territorial gyldighed for ophold af indtil tre måneders varighed

— visa til ophold af mere end tre måneders varighed.

3.1. Ensartede visa til ophold af indtil tre måneders varighed, herunder transitvisa

3.1.1. Listen over de stater, hvis statsborgere er visumpligtige i samtlige kontraherende stater, findes i bilag 5. Det ensartede visum udstedes til statsborgere fra de stater, der er opført på denne liste. Udlændinge, som kun er visumpligtige i én kontraherende stat, får ligeledes et ensartet visum fra denne kontraherende stat under hensyntagen til artikel 5, stk. 1, i gennemførelseskonventionen; dette visum indeholder en bemærkning om, at indehaveren kun er visumpligtig i den pågældende kontraherende stat. Når en udlænding er visumpligtig i flere kontraherende stater, er det ensartede visum, der er udstedt af en af disse kontraherende stater i overensstemmelse med dette punkt (tredje punktum), også gyldigt i de andre kontraherende stater, der kræver, at udlændingen har visum.

3.1.2. Bilag 6 indeholder den tekniske beskrivelse af visummærkaten. Oplysninger om udfyldning af visummærkaten findes i bilag 6a. De oplysninger, som de kontraherende stater i givet fald skal anføre i feltet »anmærkninger«, findes i bilag 6b. Bestemmelser om udfyldning af det optisk læsbare felt findes i bilag 6c.

3.1.3. Modeller til visummærkaten med mulige anmærkninger findes i bilag 7.

3.1.4. Den fortrykte tekst på mærkaten er på engelsk, fransk og de respektive nationale sprog.

3.2. Visa med begrænset territorial gyldighed

3.2.1. Visa med begrænset territorial gyldighed udstedes af: — den kontraherende stat, der af humanitære hensyn, af hensyn til nationale interesser eller på grund af internationale forpligtelser (artikel 5, stk. 2, og artikel 16 i gennemførelseskonventionen) finder det nødvendigt at udstede et sådant visum, selv om betingelserne i artikel 5, stk. 1, i gennemførelseskonventionen ikke er opfyldt — den kontraherende stat, der efter udløbet af det visum, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, i gennemførelseskonventionen, vil udstede et nyt visum inden for samme halvår (artikel 11, stk. 2, i gennemførelseskonventionen).

3.2.2. Et visum med begrænset territorial gyldighed er et nationalt visum, hvis gyldighed er begrænset til den stats (de staters) område, der har udstedt det. Dette visum giver ikke indehaveren mulighed for at påberåbe sig artikel 19 i gennemførelseskonventionen for at opholde sig på de andre kontraherende staters område.

3.2.3. Et visum med begrænset territorial gyldighed har særlige kendetegn. En model til dette visum findes i bilag 8.

3.2.4. Principperne og procedurerne for underretning af de kontraherende stater ved udstedelse af visum med begrænset territorial gyldighed, ved annullering og ophævelse af ensartet visum og nedsættelse af dets gyldighedsperiode samt ved udstedelse af nationale opholdstilladelser er beskrevet i bilag 8a.

3.3. Visa til ophold af mere end tre måneders varighed

3.3.1. Visa til længerevarende ophold er nationale visa. De giver kun indehaveren ret til at rejse gennem de øvrige kontraherende staters område til den kontraherende stat, der har udstedt visummet, medmindre han ikke opfylder indrejsebetingelserne i artikel 5, stk. 1, litra a), d) og e), i gennemførelseskonventionen, eller han er opført på den nationale liste over uønskede personer i den medlemsstat, hvis område han ønsker at rejse igennem.

3.3.2. Bilag 9 indeholder en model til visum til længerevarende ophold.

▼M2

3.4. Dokumenter for tilladelse til at passere de ydre grænser med samme gyldighed som et visum: FTD/FRTD For forenklet transit kan der udstedes et FTD eller et FRTD i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 693/2003 ( 4 ) og (EF) nr. 694/2003 ( 5 ) (se bilag 15).

▼B

4. Andre indrejsebetingelser

Gennemførelseskonventionens artikel 6, stk. 1:

»1. Grænsetrafikken ved de ydre grænser kontrolleres af de kompetente myndigheder. Kontrollen gennemføres for de kontraherende parters område efter ensartede principper inden for rammerne af den nationale kompetence og den nationale lovgivning og under hensyn til samtlige kontraherende parters interesser.«

4.1. Dokumentation eller oplysninger, som underbygger de påberåbte indrejsegrunde

Udlændingen skal på anmodning begrunde sin ansøgning om indrejse på området. I tvivlstilfælde kan kontrolpersonalet kræve, at vedkommende forelægger materiale og dokumentation for at underbygge begrundelsen eller bevise, at der er handlet i god tro.

4.1.1. Et eller flere af følgende dokumenter kan kræves forelagt for at begrunde eller underbygge de påberåbte indrejsegrunde: 4.1.1.1. for forretningsrejser: — indbydelse fra en virksomhed eller en myndighed til at deltage i møder eller arrangementer af kommerciel eller industriel art eller i tilknytning til tjenesten — andre dokumenter, der viser, at der er tale om forretningsforbindelser eller kontakter i tilknytning til tjenesten — adgangskort til messer og kongresser 4.1.1.2. for rejser i forbindelse med studier eller anden form for uddannelse: — dokumentation for optagelse på en læreanstalt med henblik på at deltage i teoretiske og praktiske uddannelses- og videreuddannelseskurser — studiekort eller beviser for fulgte kurser 4.1.1.3. for turistrejser eller private rejser: — invitation fra værten — dokumentation for indkvartering — bekræftet reservation af en organiseret rejse — returbillet eller billet til en rundrejse 4.1.1.4. for rejser med anden begrundelse: — indbydelser, tilmeldinger eller programmer — deltagerbevis, adgangskort, kvitteringer osv. i forbindelse med arrangementer af politisk, videnskabelig, kulturel, sportslig eller religiøs art, så vidt muligt med angivelse af navnet på den organisation, der inviterer, eller opholdets varighed.

4.1.2. Udlændinge, der ønsker at indrejse på de kontraherende staters område, skal have de nødvendige midler til deres underhold under hele det påtænkte ophold og til hjemrejsen eller gennemrejsen til et tredjeland. Vurderingen af midlerne til underhold foretages på grundlag af formålet med opholdet og under henvisning til de gennemsnitlige priser for indkvartering og forplejning. De vejledende beløb, som de enkelte kontraherende stater hvert år fastsætter, findes i bilag 10. Formodningen om tilstrækkelige midler til underhold baseres f.eks. på besiddelse af kontante midler, rejsechecks, kreditkort, et passende antal eurochecks sammen med et eurocheckkort og kautionserklæringer.

4.2. Betingelser vedrørende sikkerhed

Ved indrejsen på området skal det kontrolleres, om udlændingen, hans køretøj eller de genstande, som han medbringer, udgør en trussel mod den offentlige orden, den nationale sikkerhed eller de internationale forbindelser i en af de kontraherende stater.

En sådan trussel kan i særdeleshed foreligge:

— når en udlænding er blevet idømt en frihedsstraf af en varighed på mindst ét år på grund af en strafbar handling

— når der er begrundet mistanke om, at en udlænding har begået alvorlige strafbare handlinger, herunder handlinger efter artikel 71 i gennemførelseskonventionen, eller om, at den pågældende har til hensigt at begå sådanne handlinger på en af de kontraherende staters område

— når en udlænding tidligere er blevet udsendt, afvist eller udvist, og denne foranstaltning er ledsaget af eller indebærer et indrejseforbud eller et forbud mod at tage ophold.

(artikel 96, stk. 2 og 3, i gennemførelseskonventionen)

Ikrafttrædelsen af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen indebærer, at kontrollen ved de indre grænser ophæves og flyttes til de ydre grænser. Derfor sker kontrollen ved de ydre grænser af det område, der er omfattet af gennemførelseskonventionen, ikke kun af hensyn til staterne ved de ydre grænser, men til gavn for alle de kontraherende stater, hvis interesser kontrolpersonalet skal tage i betragtning.

DEL II: GRÆNSEKONTROL

1. Kontrolprincipper

Gennemførelseskonventionens artikel 6, stk. 2:

»2. De ensartede principper, jf. stk. 1, er følgende: a) Personkontrollen omfatter ikke alene en kontrol af rejsedokumenter og andre betingelser for indrejse, ophold, arbejde og udrejse, men også eftersøgning og forebyggelse af trusler mod den nationale sikkerhed og den offentlige orden i de kontraherende stater. Kontrollen omfatter også motorkøretøjer og genstande, som personer, der passerer grænsen, er i besiddelse af. Den gennemføres af den enkelte kontraherende part i overensstemmelse med denne parts lovgivning, herunder lovgivningens bestemmelser om undersøgelser. b) Alle rejsende skal mindst underkastes en kontrol, der gør det muligt at fastslå deres identitet på grundlag af forelagt eller forevist rejselegitimation. c) Udlændinge skal ved indrejsen underkastes en indgående kontrol efter litra a). d) Ved udrejsen foretages den kontrol, der i alle kontraherende parters interesse er påkrævet ifølge udlændingelovgivningen og med henblik på eftersøgning og forebyggelse af trusler mod de kontraherende parters nationale sikkerhed og offentlige orden. Alle udlændinge skal underkastes denne kontrol. e) Hvis en sådan kontrol ikke kan gennemføres som følge af særlige omstændigheder, bør der foretages en prioritering. I den forbindelse er indrejsekontrol principielt vigtigere end udrejsekontrol.«

1.1. Kontrol- og overvågningspersonale

1.1.1. Gennemførelsen af kontrollen ved de ydre grænser påhviler de kontraherende staters grænsepoliti eller de tjenester, som i henhold til den nationale lovgivning skal udføre grænsepolitimæssige opgaver. Disse tjenester er: — for Kongeriget Belgien: Police fédérale/Federale Politie og toldmyndighederne — for Kongeriget Danmark: Politiet — for Forbundsrepublikken Tyskland: Bundesgrenzschutz, delstaternes told- og politimyndigheder i Bayern, Bremen og Hamborg — for Den Hellenske Republik: Ελληνική Αστυνομία (Helliniki Astynomia), Λιμενικό Σώμα (Limeniko Soma), Τελωνεία (Telonia) — for Kongeriget Spanien: Cuerpo Nacional de Policía, Guardia Civil, Servicios de Aduanas — for Den Franske Republik: D.C.P.A.F. (Centraldirektoratet for grænsepolitiet), toldmyndighederne — for Den Italienske Republik: Polizia di Stato, Carabinieri, Guarda di Finanza — for Storhertugdømmet Luxembourg: toldmyndighederne, gendarmeriets specialtjeneste i lufthavnen — for Kongeriget Nederlandene: Koninklijke Marechaussee, toldmyndighederne (told og afgifter), det kommunale politi i Rotterdam (havn) — for Den Portugisiske Republik: Serviço de Estrangeiros e Fronteiras, Direcção-Geral de Alfândegas, Brigada Fiscal da Guarda Nacional Repúblicana — for Republikken Finland: grænsekorpset, toldmyndighederne og politiet — for Kongeriget Sverige: grænsekontrollen varetages først og fremmet af politiet, der kan bistås af toldmyndighederne, kystbevogtningen og den centrale udlændingemyndighed (Migrationsverket). Personkontrol til søs henhører under kystbevogtningen — for Republikken Island: Ríkislögreglustjóri (Generaldirektøren for det nationale politi), Lögreglustjórar (cheferne for politikredsene) — for Kongeriget Norge: kontrollen af de ydre grænser er principielt en del af politiets opgaver. Disse opgaver kan i visse tilfælde, på anmodning af chefen for det lokale politi, udføres af toldmyndighederne eller de væbnede styrker (mere præcist kystbevogtningen eller garnisonen i Syd-Varanger). I disse tilfælde udøver de pågældende myndigheder begrænsede politibeføjelser.

1.1.2. Ved varetagelsen af disse opgaver har personalet de grænsepolitimæssige og strafferetlige beføjelser, som følger af den nationale lovgivning.

1.2. Kontrollens formål

1.2.1. Kontrollen med rejsetrafikken ved de ydre grænser omfatter: — kontrol af grænsepassagedokumenter og af andre indrejsebetingelser, jf. gennemførelseskonventionens artikel 5, samt eventuelt af opholds- og arbejdstilladelser — undersøgelse og konstatering af overtrædelser, især ved direkte søgning i de indberettede oplysninger om personer og genstande i Schengen-informationssystemet (SIS) og i de nationale databaser og eventuelt iværksættelse af de foranstaltninger, der skal træffes ifølge denne indberetning — forebyggelse af trusler mod den offentlige orden og den nationale sikkerhed i de kontraherende stater og standsning af uroligheder.

1.2.2. Proportionalitetsprincippet skal overholdes ved udøvelsen af grænsepolitiets opgaver.

1.3. Kontrollbestemmelser

Kontrol- og overvågningsforanstaltningerne er effektive, hvis de gør det muligt at imødegå de risici eller trusler, som hver enkelt konkret situation indebærer, idet denne vurdering foretages af de kompetente nationale myndigheder i samråd med de øvrige kontraherende stater.

I denne sammenhæng foretager de kontraherende stater kontrollen med rejsetrafikken ved de ydre grænser efter følgende ensartede principper:

1.3.1. Minimumskontrollen efter artikel 6, stk. 2, litra b), i gennemførelseskonventionen, der skal fastslå identiteten, består af en identitetskontrol på grundlag af forelagt eller forevist rejselegitimation samt en enkel og hurtig kontrol af grænsepassagedokumenternes gyldighed og af, om der foreligger tegn på falsk eller forfalskning.

1.3.2. Den indgående kontrol efter artikel 6, stk. 2, litra c), omfatter ud over minimumskontrollen: 1.3.2.1. en grundig undersøgelse af følgende: — er det fremviste dokument gyldigt som grænsepassagedokument, og er det forsynet med visum (hvis et sådant kræves) — fremviser dokumentet tegn på falsk eller forfalskning 1.3.2.2. kontrol af, hvor den pågældende er ankommet fra, og hvor han rejser hen, samt af rejsens formål og, om nødvendigt, kontrol af dokumentationen herfor 1.3.2.3. kontrol af, om den pågældende har de nødvendige midler til sit underhold under hele det påtænkte ophold, til hjemrejsen eller til gennemrejsen til et tredjeland, eller om han er i stand til at skaffe disse midler på lovlig vis 1.3.2.4. direkte søgning i de indberettede oplysninger om personer og genstande i SIS og i de nationale databaser. Hvis søgningen i SIS resulterer i et hit efter gennemførelseskonventionens artikel 95-100, iværksættes først og fremmest den foranstaltning, der er vist på skærmen 1.3.2.5. kontrol af, om den pågældende, hans køretøj og de genstande, som han medbringer, udgør en trussel mod en af de kontraherende staters offentlige orden, nationale sikkerhed eller internationale forbindelser.

1.3.3. Alle personer skal underkastes en minimumskontrol ved indrejse og udrejse, jf. dog punkt 1.3.5.1, 1.3.5.2 og 1.3.5.3. Udlændinge skal som hovedregel underkastes en indgående kontrol ved indrejse og udrejse.

1.3.4. Statsborgere i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater underkastes indgående kontrol ved indrejse og udrejse i enkelte tilfælde, hvor der er indicier for, at den pågældende kan frembyde fare for den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller folkesundheden.

1.3.5. Kontrollen ved landgrænserne kan lempes under særlige omstændigheder. Disse omstændigheder kan navnlig være en tæt rejsetrafik, der gør ventetiderne for at nå frem til kontrolstedet urimeligt lange samtidig med, at alle ressourcer med hensyn til personale, midler og organisation er opbrugt. 1.3.5.1. Den tjenestemand, der lokalt er ansvarlig for grænsekontrollen, kan under de omstændigheder, der er beskrevet i punkt 1.3.5, beslutte, hvordan der skal prioriteres, og bør ændre sin prioritering så hyppigt som muligt for at øge kontrollens effektivitet. I den forbindelse er indrejsekontrol principielt vigtigere end udrejsekontrol. 1.3.5.2. Den lokalt ansvarlige, der indfører en lempelse af kontrollen, bør udvise diskretion. Lempelsen kan kun være midlertidig, skal være tilpasset omstændighederne og iværksættes gradvis. 1.3.5.3. Personer, som kontrolpersonalet kender personligt, og om hvem det på grundlag af en første kontrol ved, at de ikke er indberettet hverken i SIS eller i en national database, og at de er i besiddelse af et gyldigt grænsepassagedokument, underkastes kun stikprøvekontrol for at fastslå, om de er i besiddelse af dette dokument. Denne bestemmelse tager især sigte på personer, som hyppigt passerer grænsen ved samme grænseovergang. Denne gruppe personer bør med uregelmæssige mellemrum uventet underkastes en indgående kontrol.

1.4. Regler for nægtelse af indrejse

1.4.1. Nægtelse af indrejse er en begrundet afgørelse — der finder anvendelse umiddelbart eller eventuelt efter udløbet af den frist, der er fastsat i den nationale lovgivning — hvorved en udlænding, der ikke opfylder indrejsebetingelserne i gennemførelseskonventionens artikel 5, ikke får tilladelse til at indrejse eller opholde sig på en af de kontraherende staters område. Den pågældende udlænding skal anerkende modtagelsen af afgørelsen. Afgørelsen træffes af den instans, der er kompetent efter den nationale lovgivning, og denne oplyser om ankemulighederne, hvis sådanne findes. ►M4 I den forbindelse udfyldes der en standardformular for nægtelse af indrejse ved grænsen, jf. bilag 16, som udleveres til den pågældende udlænding. ◄

▼M4

1.4.1.a) Ved nægtelse af indrejse stempler kontrolpersonalet passet med et indrejsestempel, der med uudsletteligt sort stempelfarve er overstreget med et kryds, og anfører til højre for dette med uudslettelig stempelfarve det eller de bogstaver, der angiver begrundelsen eller begrundelserne for nægtelse af indrejse, jf. standardformularen for nægtelse af indrejse i bilag 16.

▼B

1.4.2. Kontrolpersonalet sørger for, at en udlænding, som er blevet nægtet indrejse, ikke indrejser på den kontraherende stats område eller straks forlader det, hvis han allerede er indrejst.

1.4.3. Hvis en udlænding, som er blevet nægtet indrejse, er blevet befordret til grænsen ad land-, sø- eller luftvejen af en transportvirksomhed, pålægger den lokalt ansvarlige tjeneste transportvirksomheden straks at tage den pågældende udlænding tilbage. Udgifter til udlændingens indkvartering, underhold og tilbagerejse kan pålægges transportvirksomheden. Den lokalt ansvarlige tjeneste skal kræve, at udlændingen befordres enten til det tredjeland, han er ankommet fra, eller til det tredjeland, som har udstedt grænsepassagedokumentet, eller til et andet tredjeland, hvor den pågældende er sikret indrejse. Såfremt transportvirksomheden ikke omgående kan efterkomme påbuddet om tilbagesendelse, skal den sørge for, at den pågældende omgående befordres til et tredjeland af en anden transportvirksomhed. Indtil tilbagesendelse kan finde sted, skal den lokalt ansvarlige tjeneste, under iagttagelse af den nationale lovgivning og under hensyn til lokale forhold, træffe passende foranstaltninger til at forhindre, at udlændinge, der er blevet nægtet indrejse, indrejser ulovligt (f.eks. tilbageholde dem i lufthavnens transitområde, forbyde dem at gå i land i søhavne, tilbageholde dem i et interneringscenter).

1.4.4. Hvis kontrolpersonalet konstaterer, at indehaveren af et visum til kortvarigt ophold er indberettet i SIS som uønsket, annulleres visummet ved at påstemple det »ANNULLERET«. De centrale myndigheder skal omgående underrettes om denne beslutning. Proceduren er beskrevet i bilag 8a. Hvis indehaveren af et visum til kortvarigt ophold nægtes indrejse, anvendes bestemmelsen i punkt 1.4.1.a).

1.4.5. Enhver nægtelse af indrejse indføres i et register eller noteres på en liste med angivelse af identitet, nationalitet, referencer på grænsepassagedokumentet samt begrundelse og dato for nægtelsen af indrejse.

1.4.6. Hvis en udlænding både bør nægtes indrejse og anholdes, skal der tages kontakt med de kompetente retlige myndigheder for at beslutte, hvilken foranstaltning der skal iværksættes ifølge national ret.

1.4.7. ( 6 ) I punkt 6.1.1-6.1.4 beskrives særordningerne for personer, der er omfattet af fællesskabsretten (Den Europæiske Unions borgere, statsborgere i stater, der er part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, og statsborgere i Schweiz, samt deres familiemedlemmer). Bestemmelserne i punkt 1.4.2, 1.4.5 og 1.4.6 finder ligeledes anvendelse på Den Europæiske Unions borgere, statsborgere i stater, der er part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, og statsborgere i Schweiz. Foruden de bestemmelser, der er nævnt i andet afsnit, finder bestemmelserne i punkt 1.4.1.a), 1.4.3, 1.4.4, 1.4.8 (med forbehold af bestemmelserne i punkt 6.1.4) og 1.4.9 ligeledes anvendelse på familiemedlemmer til Den Europæiske Unions borgere, til statsborgere i stater, der er part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, og statsborgere i Schweiz, som ikke er statsborgere i en af disse stater.

1.4.8. Hvis en udlænding, der ikke opfylder indrejsebetingelserne i gennemførelseskonventionens artikel 5, stk. 1, påberåber sig bestemmelserne i artikel 5, stk. 2, i konventionen og anmoder om indrejse og gennemrejse via en anden kontraherende stats ydre grænse end den, der undtagelsesvis accepterer at bevilge opholdet, skal han afvises og kan frit møde op ved sidstnævntes ydre grænse med henblik på at indrejse på dennes område.

1.4.9. En udlænding, der ud over et gyldigt rejsedokument er i besiddelse af en opholdstilladelse eller et returvisum udstedt af en af de kontraherende stater eller om nødvendigt begge dokumenter, jf. bilag 11, skal have tilladelse til indrejse og gennemrejse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i gennemførelseskonventionen, så han kan nå frem til denne kontraherende stats område, medmindre den pågældende er opført på den nationale liste over uønskede personer i den kontraherende stat, ved hvis ydre grænse han ønsker at indrejse, og det af listen fremgår, at der skal iværksættes foranstaltninger, som er til hinder for indrejsen eller gennemrejsen.

2. Praktiske regler for kontrol

2.1. Anbringelse af stempler

2.1.1. Ved indrejse på en kontraherende stats område anbringes der et stempel på — grænsepassagedokumenter, der er forsynet med et gyldigt visum eller transitvisum — grænsepassagedokumenter tilhørende udlændinge, der ved grænsen har fået udstedt visum til de kontraherende staters område — grænsepassagedokumenter tilhørende udlændinge, der ikke er visumpligtige, jf. kaptitel 3, afdeling 1, i gennemførelseskonventionen. Der anbringes intet indrejsestempel på dokumenter tilhørende statsborgere i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater.

2.1.2. Der anbringes udrejsestempel på grænsepassagedokumenter, der indeholder visum til flere indrejser af begrænset samlet varighed.

2.1.3. Ved første indrejse skal stemplet så vidt muligt anbringes således, at det dækker visummets kant, uden at oplysningerne på visummet bliver ulæselige, eller de synlige sikkerhedsfeatures på visummærkaten beskadiges. Hvis der skal anbringes flere stempler (f.eks. ved visum til flere indrejser), gøres det på siden over for den side, hvor visummet er anbragt. Hvis denne side ikke kan bruges, anbringes stemplet på den følgende side.

2.1.4. Der benyttes stempler med forskellig form (rektangulært stempel for indrejse, rektangulært stempel med afrundede hjørner for udrejse) til at attestere indrejse og udrejse. Disse stempler indeholder landets kendingsbogstav(er), en angivelse af grænseovergangsstedet, dato, løbenummer samt et piktogram, der angiver, hvilken type grænse der er passeret (land, sø eller luft).

2.1.5. Ind- og udrejsestemplet anbringes ikke: — når det drejer sig om personer, som i princippet ikke er underkastet nogen personkontrol (f.eks. statschefer og højtstående personer, om hvis ankomst der forinden er givet officiel meddelelse via de diplomatiske kanaler) — på grænsepassagedokumenter tilhørende statsborgere fra Andorra, Malta, Monaco, San Marino og Schweiz ( 7 ) — på rejsedokumenter tilhørende søfolk, der kun opholder sig på en kontraherende stats område under skibets ophold i anløbshavnen — på pilotcertifikater eller flybesætningsbeviser.

2.1.6. Hvis en udlænding anmoder om det, kan det undtagelsesvis også undlades at anbringe ind- eller udrejsestempler, såfremt anbringelsen heraf kan medføre betydelige vanskeligheder for den pågældende. I sådanne tilfælde skal ind- eller udrejsen attesteres på et særskilt ark med angivelse af navn og pasnummer.

2.2. Overvågning af de ydre grænser uden for grænseovergangsstederne og uden for åbningstiden

»3. De kompetente myndigheder overvåger de ydre grænser med mobile enheder på strækningerne mellem grænseovergangsstederne, ligesom de overvåger grænseovergangsstederne uden for den normale åbningstid. Denne overvågning gennemføres for ikke at tilskynde nogen til at unddrage sig kontrol ved grænseovergangsstederne. Nærmere bestemmelser for denne overvågning kan om nødvendigt fastsættes af eksekutivkomitéen.«

2.2.1. Hovedformålet med overvågningen af de ydre grænser uden for grænseovergangsstederne og uden for åbningstiden er at forhindre uautoriseret passage af grænsen, bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet og gennemføre eller træffe foranstaltninger mod personer, som har passeret grænsen ulovligt.

2.2.2. Denne overvågning foretages efter polititaktiske kriterier af personale, hvis størrelse er afpasset efter den konkrete situation. Der foretages hyppige og uventede ændringer i de overvågede grænsestrækninger, således at uautoriseret passage af grænsen indebærer en permanent risiko.

2.2.3. Overvågningen foretages af mobile enheder, der patruljerer eller posteres på strækninger, der er kendt for eller formodes at være følsomme, idet formålet med overvågningen er at pågribe personer, som passerer grænsen ulovligt. Overvågningen kan ligeledes foretages ved hjælp af tekniske, herunder elektroniske, midler.

2.2.4. Midlerne udvælges på baggrund af operationsvilkårene og især grænsens type og beskaffenhed (land-, flod- eller søgrænse).

2.3. Følgende oplysninger skal registreres:

— navnet på den tjenestemand, der lokalt er ansvarlig for grænsekontrollen, og på de øvrige tjenestemænd på hvert hold

— lempelser i personkontrollen efter punkt 1.3.5

— udstedelse ved grænsen af dokumenter, som træder i stedet for pas, visa eller tilladelser

— pågribelser og klager (strafferetlige og administrative overtrædelser)

— nægtelse af ind- og udrejse (antal og nationalitet)

— andre politimæssige og retlige foranstaltninger af særlig betydning

— særlige hændelser.

Alle grænseovergangssteder (land, sø og luft) registrerer alle tjenesteoplysninger samt alle særlig vigtige oplysninger.

3. Særlige regler for de forskellige transportmidler, der benyttes til passage af de ydre grænser

3.1. Kontrol med vejtrafikken

3.1.1. For at sikre en effektiv personkontrol samtidig med en sikker og smidig afvikling af vejtrafikken skal trafikken ved grænseovergangsstederne reguleres på hensigtsmæssig vis. Om nødvendigt bør der foretages omlægning og afspærring af trafikken under hensyn til aftalerne om placering af de nationale kontrolkontorer i samme bygningskompleks.

3.1.2. Personer, der er kørende, kan som hovedregel blive i køretøjet, medens kontrollen foretages. Kontrollen skal i princippet finde sted uden for kontrolkontoret ved siden af køretøjet. Den indgående kontrol skal, hvis de lokale forhold tillader det, finde sted uden for vejbanen på dertil indrettede steder. Af hensyn til personalets sikkerhed foretages kontrollen så vidt muligt af to grænsebetjente eller toldkontrollører.

3.1.3. I tilfælde af meget tæt trafik er det først og fremmest passagerne i de lokale rutebiler, der skal kontrolleres, for så vidt de lokale forhold tillader det.

3.2. Kontrol med jernbanetrafikken

3.2.1. Grænsekontrolmyndighederne skal sørge for, at togpassagerer og togpersonale, herunder dem der passerer de ydre grænser i godstog eller i tomme tog, kontrolleres efter bestemmelserne i del II, punkt 1.2, 1.3 ff.

3.2.2. Kontrol med jernbanetrafikken kan udføres på to måder: — på perronen på den første ankomstbanegård på den kontraherende stats område — i toget under kørslen. Denne kontrol bør foretages under hensyn til bestemmelserne i aftalerne om placering af de nationale kontrolkontorer i samme bygningskompleks.

3.2.2.a) 1. For at lette trafikken med højhastighedstog kan de medlemsstater, som toget kører igennem, efter fælles overenskomst beslutte, at kontrollen udføres på bestemmelsesbanegårdene og/eller i toget på strækningen mellem disse banegårde, såfremt passagererne bliver i toget på den (de) forudgående banegård(e). 2. Hvis jernbaneselskabet for så vidt angår tog, der kommer fra tredjelande, og som har flere mellemstationer på de kontraherende staters område, kan optage passagerer, som udelukkende rejser på den resterende strækning i Schengen-området, underkastes disse passagerer en indrejsekontrol på bestemmelsesbanegården eller i toget, hvis den stat, hvor bestemmelsesbanegården er beliggende, er indforstået hermed, jf. punkt 1, og således sikrer indrejsekontrollen. I modsat fald, underkastes passagererne en udrejsekontrol. 3. De passagerer, der ønsker at rejse med toget på de kontraherende staters område, jf. punkt 2, skal inden afrejsen klart informeres om, at de kan blive kontrolleret under rejsen eller på bestemmelsesbanegården.

3.2.3. Den tjenestemand, som er lokalt ansvarlig for kontrollen, kan kræve, at vognenes hulrum inspiceres med uregelmæssige mellemrum eller af særlige grunde, om nødvendigt med bistand fra togføreren, for at kontrollere, at der ikke er skjult personer eller genstande, som er underkastet grænsepolitiets kontrol. Kontrolpersonalet arbejder på grundlag af national kompetence. Når der er grunde til at formode, at der i toget befinder sig efterlyste personer, personer, som mistænkes for at have begået en lovovertrædelse, eller udlændinge, som har til hensigt at indrejse ulovligt, underretter tjenestemanden, hvis han ikke kan gribe ind efter de nationale bestemmelser, de kontraherende stater, mod eller gennem hvis område toget kører.

3.2.4. Når det drejer sig om personer, som rejser med sove- eller liggevogn, skal grænsepassagedokumenterne i princippet kontrolleres i konduktørens tjenestekupé, forudsat at konduktøren har indsamlet dokumenterne under overholdelse af de forskrifter, som gælder for ham, og stiller dem til rådighed for kontrollen. Det kontrolleres indledningsvis, om grænsepassagedokumenterne foreligger for alle rejsende, ved at sammenholde disse dokumenter med listen over optagne og/eller reserverede pladser. Der skal med uregelmæssige mellemrum, eller når der foreligger særlige grunde, foretages identitetskontrol af de togrejsende, om muligt i konduktørens nærvær.

3.3. Kontrol med den internationale civile luftfart

»1. Fra 1993 sikrer de kontraherende parter, at passagerer, der ankommer med fly fra et tredjeland, underkastes personkontrol og kontrol af håndbagage ved indrejsen i den lufthavn, hvortil flyet ankommer fra det pågældende tredjeland, inden de påbegynder en intern flyvning. Passagerer fra interne flyvninger underkastes personkontrol og kontrol af håndbagagen ved udrejsen i den lufthavn, hvorfra flyet afgår til et tredjeland, inden de flyver videre til det pågældende tredjeland.

2. De kontraherende parter træffer de nødvendige foranstaltninger til, at kontrollen gennemføres i overensstemmelse med stk. 1.

3. Bestemmelserne i stk. 1 og 2 berører ikke kontrollen med indskrevet bagage; denne kontrol foretages enten i den endelige ankomstlufthavn eller i den oprindelige afgangslufthavn.

4. Uanset definitionen på indre grænser betragtes lufthavne indtil det tidspunkt, der er fastsat i stk. 1, som ydre grænser for så vidt angår interne flyvninger.«

3.3.1. ( 8 ) Personkontrollen, herunder kontrol af håndbagagen, skal finde sted efter følgende procedure: 3.3.1.1. Passagerer fra flyvninger, der udelukkende er påbegyndt i eller går til de kontraherende staters område uden mellemlanding på et tredjelands område (interne flyvninger), er ikke underkastet kontrol. (F.eks.: Luxembourg-Paris eller Rom-Bruxelles-Hamburg: ingen kontrol) 3.3.1.2. Passagerer, der ankommer med fly fra et tredjeland, underkastes indrejsekontrol i den lufthavn, hvortil flyet ankommer fra det pågældende tredjeland, inden de påbegynder en intern flyvning. Passagerer fra interne flyvninger, der flyver videre til et tredjeland (transferpassagerer), underkastes udrejsekontrol i den lufthavn, hvorfra flyet afgår til det pågældende tredjeland. (F.eks.: New York-Paris med tilsluttende fly fra Paris til Rom (intern flyvning): indrejsekontrol i Paris eller Bruxelles-Frankfurt (intern flyvning) med transfer i Frankfurt til Singapore: udrejsekontrol i Frankfurt) 3.3.1.3. For så vidt angår flyvninger til eller fra tredjelande uden transferpassagerer og flyvninger med flere mellemlandinger i de kontraherende staters lufthavne uden flyskift, gælder følgende: a) Passagerer fra flyvninger til eller fra tredjelande uden forudgående eller efterfølgende transfer på de kontraherende staters område er underkastet indrejsekontrol i ankomstlufthavnen og udrejsekontrol i afgangslufthavnen. (F.eks.: New York-Paris: indrejsekontrol i Paris eller Rom-Kairo: udrejsekontrol i Rom) b) Passagerer fra flyvninger til eller fra tredjelande med flere mellemlandinger på de kontraherende staters område uden flyskift (transitpassagerer), uden at passagerer kan stige om bord på den strækning, der ligger på Schengen-området, underkastes indrejsekontrol i ankomstlufthavnen og udrejsekontrol i afgangslufthavnen. New York-Paris-Frankfurt-Rom, mellemlandingerne i Paris og Frankfurt giver kun mulighed for afstigning, idet ombordstigning med henblik på at tilbagelægge den resterende flystrækning er forbudt: kontrol af passagerer, der afsættes, i henholdsvis Paris, Frankfurt og Rom eller Hamburg-Bruxelles-Paris-Kairo, mellemlandingerne i Bruxelles og Paris giver kun mulighed for ombordstigning, idet afstigning er forbudt: udrejsekontrol for passagerer, der stiger om bord, i henholdsvis Hamburg, Bruxelles og Paris) c) Hvis luftfartsselskabet for så vidt angår flyvninger fra tredjelande med flere mellemlandinger på de kontraherende staters område kan optage passagerer, der udelukkende rejser på den resterende strækning på dette område, underkastes disse passagerer udrejsekontrol i afgangslufthavnen og indrejsekontrol i ankomstlufthavnen. Kontrol af passagerer, der under disse mellemlandinger allerede befinder sig om bord på flyet og ikke er steget om bord på de kontraherende staters område, gennemføres i overensstemmelse med punkt 3.3.1.3. b). Den modsatte procedure finder anvendelse på flyvninger af denne kategori, når bestemmelseslandet er et tredjeland. (F.eks.: New York-Paris-Frankfurt-Rom, ombordstigning er tilladt under mellemlandingerne i Paris og Frankfurt: indrejsekontrol for passagerer, der stiger af, i henholdsvis Paris, Frankfurt (herunder dem, der er steget om bord i Paris) og Rom (herunder dem, der er steget om bord i Paris eller Frankfurt), og udrejsekontrol for passagerer, der stiger om bord, i henholdsvis Paris og Frankfurt, eller Hamburg-Bruxelles-Paris-Kairo: afstigning er tilladt under mellemlandingerne i Bruxelles og Paris: udrejsekontrol for passagerer, der stiger om bord, i henholdsvis Hamburg, Bruxelles og Paris, og indrejsekontrol for passagerer, der stiger af, i henholdsvis Bruxelles og Paris).

3.3.2. Personkontrol gennemføres i princippet uden for flyet. For at sikre, at passagererne kan kontrolleres efter bestemmelserne i del II, punkt 1 og 2, i de lufthavne, der er udpeget som godkendte grænseovergangssteder, skal passagererne efter aftale med lufthavnsmyndighederne og luftfartsselskabet dirigeres til lokaler, der er indrettet til kontrol. Lufthavnsmyndighederne skal træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at hindre personer, der ikke har adgang til de forbeholdte områder, f.eks. transitområdet, i at komme ind på eller forlade disse.

3.3.3. Særlige bestemmelser vedrørende personkontrol af flybesætningsmedlemmer findes i del II, punkt 6.4.2.

3.3.4. Hvis et fly i international lufttrafik på grund af force majeure eller overhængende fare eller efter instrukser fra myndighederne skal lande på et område, der ikke er godkendt som grænseovergangssted, må flyet kun fortsætte flyvningen efter tilladelse fra grænsekontrolmyndighederne og toldmyndighederne. Det samme gælder, når et udenlandsk fly lander uden tilladelse. Bestemmelserne i del II, punkt 1 og 2, finder anvendelse på kontrol af flypassagererne.

3.3.5. Ind- og udrejsereglerne for — svævefly — ultralette fly — helikoptere — hjemmelavede fly til korte afstande og — luftballoner fastsættes i den nationale lovgivning og eventuelt i bilaterale aftaler.

3.3.6. Kontrolprocedure på flyvepladser

3.3.6.1. Det bør sikres, at passagerer ligeledes kan kontrolleres efter bestemmelserne i del II, punkt 1 og 2, på flyvepladser, dvs. lufthavne, der ikke har status af international lufthavn i henhold til den pågældende nationale ret, men hvor internationale flyvninger er tilladt.

3.3.6.2. På flyvepladser kan man som hovedregel undlade at installere anlæg til fysisk adskillelse af passagerstrømmen fra henholdsvis interne flyvninger og internationale flyvninger. Når trafikmængden ikke kræver det, er det ikke nødvendigt, at der permanent er kontrolpersonale til stede på flyvepladser, for så vidt det er sikret, at personalet kan være til rådighed på stedet i tide, hvis det bliver nødvendigt.

3.3.6.3. Når det ikke er sikret, at der permanent er kontrolpersonale til stede på en flyveplads, skal lederen af flyvepladsen i tilstrækkelig god tid underrette grænsekontrolmyndighederne om, at et fly i international lufttrafik ankommer eller afgår. Det er tilladt at benytte hjælp fra polititjenestemænd, hvis dette er muligt ifølge national ret.

3.3.7. For at forebygge risici skal passagerer fra interne flyvninger kontrolleres i lufthavne og på flyvepladser, hvis det ikke med sikkerhed er fastslået, at de interne flyvninger udelukkende er påbegyndt i eller går til de kontraherende staters område uden mellemlanding på et tredjelands område.

3.4. Kontrol med skibstrafikken

3.4.1. Definitioner

3.4.1.1. Ved skibstrafik forstås enhver erhvervssejlads mellem to eller flere havne eller anlægspladser med undtagelse af færger i rutefart, lystsejlads, kystfiskeri og indlandsskibsfart.

3.4.1.2. I henhold til de internationale bestemmelser om skibstrafik forstås ved passager enhver person, der befinder sig om bord på skibet og ikke er en del af besætningen.

3.4.1.3. Ved besætning forstås personer, der er forhyret til om bord på skibet at udføre opgaver, der er direkte knyttet til sejladsen, og hvis navne findes på besætningslisten.

3.4.1.4. Ved skibsagent forstås den fysiske eller juridiske person, der repræsenterer rederen på stedet i alle spørgsmål vedrørende skibets udrustning.

3.4.1.5. Ved færge i rutefart forstås enhver færgeforbindelse, der udelukkende går til og fra havne på de kontraherende staters område uden at anløbe havne uden for dette område, og som indebærer befordring af personer og transport af køretøjer efter en fast ruteplan.

3.4.1.6. Ved krydstogtskib forstås et skib, der følger en given rute efter et forudbestemt program, og hvis passagerer deltager i et kollektivt program med turistaktiviteter i de forskellige havne, og som i princippet hverken optager eller afsætter passagerer i løbet af rejsen.

3.4.1.7. Ved lystsejlads forstås anvendelsen af sejlskibe og/eller motorskibe til privat brug, der foretager sports- eller turistsejlads.

3.4.1.8. Ved kystfiskeri forstås fiskeri ved hjælp af skibe, der hver dag eller efter nogle dage går i havn på en kontraherende stats område uden at anløbe en havn i et tredjeland.

3.4.2. Kontrolbestemmelser

3.4.2.1. Kontrollen gennemføres i princippet i ankomst- eller afsejlingshavnen om bord på skibet eller på et dertil indrettet område i umiddelbar nærhed af havnen. I overensstemmelse med de aftaler, der er indgået herom, kan kontrollen ligeledes gennemføres under rejsen eller på et tredjelands område ved skibets ankomst eller afrejse.

3.4.2.2. Formålet med kontrollen er at sikre, at både besætningen og passagererne opfylder betingelserne i del II, punkt 1 og 2.

3.4.2.3. Under særlige omstændigheder kan kontrollen med skibstrafikken lempes, jf. punkt 1.3.5. Hvis trafikken er meget tæt, og det er umuligt at kontrollere alle passagerer, til trods for at hele kontrolapparatet og alt personale er sat ind, kan kontrolpersonalet foretage stikprøvekontrol efter en prioritering, som den lokalt ansvarlige fastsætter på baggrund af den konkrete situation. I den forbindelse er indrejsekontrol principielt vigtigere end udrejsekontrol.

3.4.2.4. Kontrol af besætningsmedlemmerne gennemføres efter bestemmelserne i del II, punkt 6.5 ff.

3.4.3. Skibsførerens forpligtelser

3.4.3.1. Skibsføreren eller i hans sted den skibsagent, der repræsenterer rederiet, skal opstille en liste i to eksemplarer over besætningen og om muligt over passagererne og ved ankomsten til havnen aflevere den til kontrolpersonalet med henblik på den kontrol, der skal foregå enten om bord på skibet eller i umiddelbar nærhed af det. Hvis denne liste på grund af force majeure ikke kan afleveres til kontrolpersonalet, skal der sendes en kopi heraf til grænsekontrolstedet eller til den kompetente søfartsmyndighed, som straks skal sørge for at videresende den til grænsekontrolmyndighederne. Skibsføreren eller i hans sted den skibsagent, der repræsenterer rederiet, har ikke pligt til at føre en passagerliste, når der er tale om færger i rutefart.

3.4.3.2. En af de to lister forsynet med kontrolpersonalets underskrift skal leveres tilbage til skibsføreren, som skal kunne fremvise den på simpelt forlangende, så længe anløbet varer.

3.4.3.3. Skibsføreren eller i hans sted skibsagenten skal straks meddele enhver ændring i besætningens sammensætning eller i passagerantallet.

3.4.3.4. Endvidere skal skibsføreren straks, og om muligt inden skibet anløber havn, give de kompetente myndigheder meddelelse om blinde passagerer om bord. Disse forbliver dog under skibsførerens ansvar.

3.4.3.5. Skibsføreren eller i hans sted skibsagenten skal i god tid og i henhold til gældende bestemmelser i den pågældende havn underrette grænsekontrolmyndighederne om skibets afrejse; hvis han ikke er i stand til at underrette disse myndigheder, skal han underrette den kompetente søfartsmyndighed. Disse instanser skal have det andet eksemplar af listen eller listerne tilbage, udfyldt og underskrevet.

3.4.4. Undtagelser fra kontrolbestemmelserne i punkt 3.4.2.

3.4.4.1. Passagerer og besætning om bord på færger i rutefart, jf. punkt 3.4.1.5, skal i princippet ikke underkastes kontrol.

3.4.4.2. Hvis et krydstogtfartøj anløber flere havne efter hinanden på de kontraherende staters område uden at anløbe en havn uden for dette område, gennemføres kontrollen principielt kun i den første og sidste havn på de kontraherende staters område.

3.4.4.3. Kontrollen af personer, som befinder sig om bord på lystfartøjer, der kommer fra et tredjeland, skal som hovedregel, ved indrejse såvel som ved afrejse, udføres i en havn, der er godkendt som grænseovergangssted på de kontraherende staters område. Hvis et lystfartøj imidlertid undtagelsesvis ønsker at anløbe en havn, som ikke er et godkendt grænseovergangssted, skal kontrolmyndighederne underrettes, om muligt inden og under alle omstændigheder ved skibets ankomst. Oplysning om passagererne gives ved at aflevere en liste over alle personer om bord til de lokale myndigheder. Denne liste skal stå til rådighed for kontrolmyndighederne. Hver kontraherende stat kan pålægge lystfartøjer, der kommer fra et tredjeland, at lægge til i en godkendt indrejsehavn, hvor personerne om bord kontrolleres. I forbindelse med kontrollen skal der afleveres et dokument med alle skibets tekniske karakteristika og navnene på alle de personer, der befinder sig om bord. En kopi af dette dokument skal afleveres til myndighederne i den første godkendte indrejsehavn, og endnu en kopi skal afleveres til myndighederne i den sidste godkendte havn inden afrejsen til et tredjeland. Så længe skibet opholder sig i en af de kontraherende staters territorialfarvand, skal et eksemplar af denne liste opbevares sammen med skibsdokumenterne. Hvis skibet på grund af force majeure er nødt til at lægge til i en anden havn, skal myndighederne i den nærmeste godkendte indrejsehavn kontaktes.

3.4.4.4. Besætningen på kystfiskerfartøjer, som dagligt eller næsten dagligt lægger til i registreringshavnen eller enhver anden havn på de kontraherende staters område uden at anløbe en havn på et tredjelands område, skal i princippet ikke underkastes kontrol. Hvis et tredjelands kyster imidlertid ligger i umiddelbar nærhed af en kontraherende stats område, bør der dog foretages stikprøvekontrol med henblik på at bekæmpe ulovlig indvandring. Denne bestemmelse skal også gælde for personer, der driver lystfiskeri og lejlighedsvis tilbringer en dag om bord på et skib for at drive dette fiskeri. Besætningen om bord på kystfiskerfartøjer, som ikke er registreret i en havn på en kontraherende stats område, skal kontrolleres efter bestemmelserne i punkt 3.4.2 og 6.5. Skibsføreren eller i hans sted den skibsagent, der repræsenterer rederiet, skal oplyse de kompetente myndigheder om eventuelle ændringer i besætningslisten og om tilstedeværelsen af eventuelle passagerer.

3.4.4.5. Færger i rutefart, der er underkastet kontrol

Passagerer fra færger i rutefart, der ikke henhører under den kategori, der er defineret i del II, punkt 3.4.4.1, er underkastet kontrol.

I princippet finder følgende regler anvendelse:

a) Kontrollen af udlændinge og af statsborgere fra EU- og EØS-medlemsstaterne, der kun skal underkastes minimumskontrol, skal foretages hver for sig. Infrastrukturen skal indrettes med henblik herpå alt efter de eksisterende muligheder.

b) Passagerer, der ikke er kørende (fodgængere), skal kontrolleres separat.

c) Passagerer i private køretøjer kontrolleres, mens de sidder i bilen.

d) Buspassagerer skal behandles på samme måde som fodgængere. De skal forlade bussen for at blive kontrolleret.

e) Kontrol af chauffører og eventuelle ledsagere foregår i køretøjet. Denne kontrol bør gennemføres separat fra kontrollen af de øvrige passagerer.

f) Der skal installeres tilstrækkelig mange kontrolsteder til, at kontrollen kan foregå hurtigt. Der skal eventuelt oprettes en »anden kontrollinje«.

g) Passagerkøretøjer, eventuelt lasten samt andre transporterede genstande skal mindst underkastes stikprøvekontrol, navnlig for at afsløre ulovlige indvandrere.

h) Besætningsmedlemmer på færger i rutefart behandles på samme måde som besætningsmedlemmer på handelsskibe.

3.5. Kontrol med indlandsskibsfarten

3.5.1. Ved indlandsskibsfart med passage af en ydre grænse forstås anvendelse til erhvervs- eller lystsejlads af alle typer både og flydende materiel på floder, kanaler og søer.

3.5.2. På både, der anvendes til erhvervssejlads, skal følgende betragtes som besætningsmedlemmer eller lign.: skibsføreren og de ansatte om bord, der er opført på besætningslisten, samt disse personers familiemedlemmer, hvis de bor på båden.

3.5.3. De relevante bestemmelser i punkt 3.4.1 samt bestemmelserne i punkt 3.4.2, 3.4.3 og 3.4.4 finder anvendelse.

4. Samarbejde

Gennemførelseskonventionens artikel 7:

»De kontraherende parter yder hinanden gensidig bistand og sikrer et snævert og permanent samarbejde med henblik på en effektiv gennemførelse af kontrol og overvågning. De udveksler navnlig alle relevante og væsentlige oplysninger, dog ikke oplysninger om navngivne enkeltpersoner, medmindre andet er fastsat i denne konvention, ligesom de i videst muligt omfang giver ensartede instrukser til de myndigheder, der udøver kontrol, og fremmer en ensartet uddannelse samt efter- og videreuddannelse af de personer, der udøver kontrol. Dette samarbejde kan tage form af udveksling af forbindelsesofficerer.«

For at sikre en ensartet og effektiv anvendelse af kontrol- og overvågningsforanstaltningerne foregår der på alle områder et snævert og permanent samarbejde mellem politiet og de myndigheder, der er ansvarlige for personkontrol.

4.1. Udveksling af oplysninger

Udveksling af oplysninger fremmes for at muliggøre en bedre kontrol og forbedre kendskabet til migrationsfænomener, gældende bestemmelser i de kontraherende stater og de teknikker, der anvendes af kontrolpersonalet.

Ved udveksling af personoplysninger overholdes de bestemmelser om databeskyttelse, der er fastsat i gennemførelseskonventionen.

Udvekslingen vedrører følgende:

mellem de centrale myndigheder: — månedlige statistikker over kontrolvirksomheden og over de forskellige former for ulovlig indvandring

mellem de centrale myndigheder og, når det er nødvendigt, mellem kontrolstederne: — metoder til fremstilling, forfalskning og misbrug af grænsepassagedokumenter — procedurer for kontrolmyndighedernes afsløring af falske, forfalskede eller misbrugte grænsepassagedokumenter — rejseruter og praksis i forbindelse med ulovlig indvandring — aktuelle forhold, hvor andre kontrolmyndigheders bistand eller oplysninger kan være nyttige — gennemførelse af fælles tiltag i forbindelse med særlige begivenheder.

Oplysningerne fremsendes alt efter deres art mellem de nationale centrale eller lokale myndigheder på følgende måde: — med post — via de (offentlige) faste eller mobile radiokommunikations-, telefon-, telex- eller teletekstnet samt via politiets særlige net, eventuelt efter udformning af ensartede tekniske specifikationer — via forbindelsesofficerer, der er udstationeret ved de nationale centrale myndigheder — via grænsepolitiets kontaktpunkter — i forbindelse med samråd mellem myndighederne og fælles fagseminarer.

4.2. Forbindelsesofficerer

De kontraherende stater kan udstationere permanente forbindelsesofficerer ved de nationale centrale myndigheder. Udstationeringen kan være bilateral eller unilateral. Under særlige omstændigheder kan forbindelsesofficererne udstationeres for en tidsbegrænset periode ved andre myndigheder i de kontraherende stater.

▼M1

Reglerne vedrørende udstedelse af visum ved grænsen er indeholdt i Rådets forordning (EF) nr. 415/2003 af 27. februar 2003 om udstedelse af visum ved grænsen, herunder udstedelse af visum til søfolk i transit (jf. bilag 14) ( 9 ).

▼B

5.2. Visummet udstedes ved anbringelse af et stempel eller en mærkat på det rejsedokument, der kan forsynes med visum. Hvis der ikke længere er den fornødne plads i dokumentet, anbringes stemplet eller mærkaten undtagelsesvis på et separat art, der indlægges i dokumentet. Modellerne for separate art findes i bilag 12.

5.3. Oplysninger om udstedelse af ensartet visum ved grænsen findes i bilag 14.

5.4. Gebyrerne for udstedelse af ensartet visum er anført i bilag 14a.

5.5. Listen over tilfælde, hvor de centrale myndigheder i udstedelsesstaten, i en anden stat eller andre stater skal høres i henhold til artikel 17, stk. 2, findes i bilag 14b.

5.6. Der skal føres statistik over visa, der udstedes ved grænsen.

6. Særordninger

6.1. Statsborgere i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og medlemmer af deres familie, der stammer fra tredjelande

6.1.1. Statsborgere i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater skal for at indrejse på de kontraherende staters område være indehavere af et gyldigt grænsepassagedokument, jf. bilag 4, men er ikke visumpligtige.

6.1.2. Udlændinge, der som familiemedlemmer til EF-medlemsstaters statsborgere er omfattet af fri bevægelighed i henhold til fællesskabsretten, men som på grund af deres nationalitet er underkastet visumpligt ved indrejse på de kontraherende staters område, er stadig visumpligtige. Dette berører ikke den mulighed, der er omhandlet i punkt 6.2, for at indrejse uden visum. Følgende familiemedlemmer er omfattet af fri bevægelighed: — ægtefællen og slægtninge i nedstigende linje, når disse er under 21 år eller forsørges — slægtninge i opstigende linje til en statsborger i en EF-medlemsstat og til ægtefællen, når de forsørges af disse.

6.1.3. En statsborger i en EF-medlemsstat, der er i besiddelse af det dokument, der kræves for grænsepassagen, kan kun nægtes indrejse på en anden kontraherende stats område end den, hvis nationalitet vedkommende har, hvis vedkommende kan udgøre en trussel mod den offentlige orden, den nationale sikkerhed eller folkesundheden. Med henblik herpå er det muligt at konsultere de nationale lister over eftersøgte personer, og en sådan konsultation kan medføre nægtelse af indrejse. Hvis kontrolpersonalet i et sådant tilfælde nægter en statsborger i en EF-medlemsstat indrejse på en kontraherende stats område, giver det vedkommende en skriftlig og begrundet meddelelse om nægtelsen af indrejse.

6.1.4. Bortset fra tilfælde, hvor de nødvendige dokumenter mangler, jf. punkt 6.1.2, kan udlændinge, der er nævnt i dette punkt, kun nægtes indrejse, hvis der er særlige grunde hertil, der vedrører den offentlige orden, den nationale sikkerhed eller folkesundheden. Der skal ses med velvilje på udstedelse af visa ved grænsen til familiemedlemmer til statsborgere i EF- medlemsstaterne, der er omfattet af fri bevægelighed, men er underlagt visumpligt. For så vidt angår nægtelse af indrejse anvendes bestemmelserne i punkt 1.4.1 i overensstemmelse med national ret.

6.2. Udlændinge, der er i besiddelse af en opholdstilladelse udstedt af en anden kontraherende stat

Udlændinge, der er i besiddelse af en gyldig opholdstilladelse udstedt af en kontraherende stat, er fritaget for visum ved indrejse på de øvrige kontraherende staters område. Endvidere finder punkt 1.4.9 anvendelse.

6.3. Konventionsflygtninge og statsløse

6.3.1. Et rejsedokument for flygtninge udstedt i medfør af konventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling (Genève-flygtningekonventionen) accepteres som grænsepassagedokument. Visumreglerne for indehavere af et rejsedokument for flygtninge er underlagt den nationale lovgivning. Følgende særregler skal imidlertid overholdes: — indehavere af et rejsedokument for flygtninge, der har fået udstedt opholdstilladelse af en kontraherende stat, er fritaget for visum ved indrejse på de kontraherende staters område — indehavere af et rejsedokument for flygtninge, der er udstedt af Danmark, Storbritannien, Irland, Island, Liechtenstein, Malta, Norge, Sverige eller Schweiz, er fritaget for visum ved indrejse i Kongeriget Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Kongeriget Spanien, Den Italienske Republik, Storhertugdømmet Luxembourg, Kongeriget Nederlandene og Den Portugisiske Republik. Indehavere af et sådant rejsedokument er visumpligtige ved indrejse i Den Hellenske Republik og Den Franske Republik.

6.3.2. Et rejsedokument for statsløse udstedt i medfør af konventionen af 28. september 1954 om statsløse personers retsstilling accepteres som grænsepassagedokument med undtagelse af indrejse på Den Portugisiske Republiks område. Indehavere af et rejsedokument for statsløse er visumpligtige, medmindre de har fået udstedt en opholdstilladelse af en af de kontraherende stater.

6.4. Flypiloter og andre besætningsmedlemmer

6.4.1. Indehavere af et pilotcertifikat eller et flybesætningsbevis (Crew Member Certificate), som omhandlet i bilag 9 til konventionen af 7. december 1944 angående international civil luftfart, er fritaget for pas- og visumpligt, for så vidt de under udøvelsen af deres arbejde: — ikke forlader mellemlandingslufthavnen — ikke forlader bestemmelseslufthavnen — ikke forlader den kommune, som lufthavnen hører under — kun forlader lufthavnen for at tage til en anden lufthavn på en kontraherende stats område.

6.4.2. Bestemmelserne i del II, punkt 1.3 ff., finder anvendelse på kontrol af flybesætningsmedlemmer. Flybesætningen skal så vidt muligt kontrolleres først. Kontrollen finder sted enten før passagerkontrollen eller på steder, der er specielt beregnet hertil. En besætning, som kontrolpersonalet kender som led i sit arbejde, kan eventuelt blot underkastes stikprøvekontrol.

6.5. Sømænd

6.5.1. Ved sømænd forstås besætningen i henhold til definitionen i punkt 3.4.1.3.

6.5.2. Sømænd, der er i besiddelse af en søfartsbog eller et identitetsdokument for søfolk (udstedt i henhold til Genève-konventionen af 13. maj 1958) kan i overensstemmelse med London-konventionen af 9. april 1965 og den nationale lovgivning gå i land for at opholde sig i den havn, som deres skib anløber, eller i tilgrænsende kommuner uden at henvende sig til et grænseovergangssted. De skal dog være opført på deres skibs besætningsliste, der i forvejen er blevet kontrolleret, og de skal være i besiddelse af et visum. Såfremt en sømand udgør en trussel mod den offentlige orden eller nationale sikkerhed, kan vedkommende nægtes ret til at gå i land.

6.5.3. Sømænd, som agter at opholde sig uden for de kommuner, der ligger i nærheden af havnene, skal opfylde betingelserne for indrejse på de kontraherende staters område og skal navnlig være i besiddelse af et gyldigt rejsedokument, der eventuelt er forsynet med et visum, og have tilstrækkelige midler til deres underhold.

6.5.4. Med forbehold af de relevante bestemmelser i del I, punkt 1 ff., kan indehavere af en søfartsbog eller et identitetsdokument for søfolk få tilladelse til at indrejse på de kontraherende staters område i følgende tilfælde: — påmønstring af et skib, der allerede er fortøjet, eller som umiddelbart ventes til en havn i de kontraherende stater — transit til et tredjeland eller tilbagerejse til hjemlandet — nødstilfælde eller nødvendighed (sygdom, afskedigelse, kontraktudløb osv.). I sådanne tilfælde foretager grænsekontrolpersonalet de nødvendige undersøgelser for at sikre sig, at indrejsekontrollen ikke er blevet omgået på grund af den lempelse, der gælder for denne personkategori. Følgende forhold kan undersøges: — skriftlig erklæring fra rederen eller den pågældende skibsagent — skriftlig erklæring fra de kompetente diplomatiske eller konsulære myndigheder — beviser, som er indhentet under punktundersøgelser hos politiet eller eventuelt hos andre kompetente myndigheder — kontrakt, der er attesteret med stempel fra søfartsmyndighederne.

6.6. Indehavere af diplomatpas, officielle pas eller tjenestepas

Personer, som er indehavere af diplomatpas, officielle pas eller tjenestepas udstedt af stater eller regeringer, der er anerkendt af de kontraherende stater, og som rejser i embeds medfør, skal i kraft af de særlige privilegier eller immuniteter, de nyder, så vidt muligt have særbehandling og forrang for andre rejsende ved grænsekontrollen; dog er de eventuelt stadig underlagt visumpligt.

Akkrediterede medlemmer af diplomatiske og konsulære repræsentationer og deres familie, der er indehavere af et kort udstedt af Udenrigsministeriet, kan rejse ind på de kontraherende staters område ved fremvisning af dette kort og om nødvendigt af deres grænsepassagedokument. Modellerne til disse kort findes i bilag 13.

Hvis en person, der ankommer til den ydre grænse, påberåber sig privilegier, immuniteter eller fritagelser, kan kontrolpersonalet forlange, at vedkommende beviser sin status ved at fremlægge relevant dokumentation herfor, navnlig attester fra den akkrediterende stat, diplomatpas eller andet. I tvivlstilfælde kan personalet om nødvendigt søge oplysninger ved direkte henvendelse til Udenrigsministeriet.

Indehavere af disse dokumenter skal normalt ikke godtgøre, at de er i besiddelse af tilstrækkelige midler til deres underhold.

Endvidere må kontrolpersonalet under ingen omstændigheder nægte indehavere af diplomatpas, officielle pas eller tjenestepas indrejse på de kontraherende staters område uden først at have konsulteret de kompetente nationale myndigheder. Dette gælder ligeledes, når den pågældende er indberettet i SIS.

6.7. Grænsearbejdere

6.7.1. Grænsearbejderes status fastsættes af de kontraherende staters nationale ret.

6.7.2. Kontrollen af grænsearbejdere er underlagt bestemmelserne om kontrol af udlændinge. Kontrollen kan lempes i overensstemmelse med punkt 1.3.5.3.

6.8. Mindreårige

6.8.1. Mindreårige, som passerer en grænse, er underlagt samme kontrol som voksne, også selv om de ledsages af de personer, der har forældremyndigheden over dem. ►M3 Kontrolpersonalet skal være særlig opmærksom på mindreårige, uanset om de rejser med ledsagelse eller alene ◄ . Det skal så vidt muligt sikre sig, at de mindreårige ikke forlader området imod de personers vilje, som har forældremyndigheden over dem. (…) ( 10 )

6.9. Grupperejser

6.9.1. Omfanget af kontrollen af deltagere i en grupperejse skal i princippet afpasses efter de rejsendes nationalitet.

6.9.2. I særlige tilfælde, f.eks. skole-, pensionist- eller pilgrimsrejser, kan kontrollen begrænses til en undersøgelse af passagerlisten eller en stikprøvekontrol af de rejsende. Gruppens leder skal under alle omstændigheder underkastes normal kontrol.

6.10. Udlændinge, som ansøger om asyl ved grænsen

Hvis en udlænding ansøger om asyl ved grænsen, finder den pågældende kontraherende stats nationale lovgivning anvendelse, indtil det er fastsat, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af asylansøgningen.

6.11. Medlemmer af internationale organisationer

Indehavere af nedenstående dokumenter, der er udstedt af de nævnte internationale organisationer, kan, når de rejser i embeds medfør, så vidt muligt indrømmes fortrinsbehandling i forhold til andre rejsende ved grænsekontrollen.

Indehavere af disse dokumenter skal normalt ikke godtgøre, at de er i besiddelse af tilstrækkelige midler til deres underhold.

Der er navnlig tale om følgende dokumenter:

— laissez-passer fra De Forenede Nationer udstedt til De Forenede Nationers og særorganisationernes personale på grundlag af konventionen om rettigheder og immuniteter for særorganisationerne, vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling i New York den 21. november 1947

— passerseddel fra Den Høje Myndighed for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF)

— passerseddel fra Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF)

— passerseddel fra Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom)

— legitimationsdokument udstedt af Europarådets generalsekretær

— dokumenter udstedt af et NATO-hovedkvarter (militært identitetskort med tjenstlig rejseordre, en rejseplan eller en individuel eller kollektiv tjenstlig ordre).

BILAG 1

Godkendte grænseovergangssteder

(Del I, punkt 1.2, i Den Fælles Håndbog)

INDHOLDSFORTEGNELSE BELGIEN DANMARK TYSKLAND GRÆKENLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG PORTUGAL FINLAND SVERIGE ISLAND NORGE

BELGIEN

Luftgrænser

— Brüssel-National (Zaventem)

— Ostende

— Deurne

— Bierset

— Gosselies

— Wevelgem (flyveplads)

Søgrænser

— Antwerpen

— Ostende

— Zeebrugge

— Nieuwpoort

— Gent

— Blankenberge

Landgrænser

— Højhastighedstog (tunnelen under Kanalen) — Banegården Bruxelles-Midi

DANMARK

Søgrænser

Danmark:

— Aabenraa Havn

— Aalborg Havn A/S

— Aalborg Portland A/S

— Aarø Havn

— Aarøsund Havn

— Aggersund Kalkværks Udskibningsbro (Løgstør)

— Allinge Havn

— Asnæs-, Avedøre-, Kyndby-, Masnedø-, Stigsnæsværkets Havne

— Assens Havn

— Bagenkop Havn

— Bandholm Havn

— Bogense Havn

— Bønnerup Havn

— Dansk Salt A/S' Anlægskaj (Mariager)

— Det Danske Stålvalseværk A/S' Havn (Frederiksværk)

— Dragør Havn

— Enstedværkets Havn (Aabenraa)

— Esbjerg Havn

— Faaborg Havn

— Fakse Ladeplads Fiskeri- og Lystbådehavn

— Faxe Havn

— Fredericia Havn

— Frederikshavn Havn

— Gedser Færgehavn

— Grenaa Havn

— Gråsten Havn

— Gulfhavn (på Stigsnæs ved Skælskør)

— Haderslev Havn

— Hals Havn

— Hanstholm Havn

— Hasle Havn

— Havnen ved Kolby Kås (Samsø)

— Helsingør Færgehavn

— Hirtshals Havn

— H.J. Hansen Hadsund A/S' Havn

— Hobro Havn

— Holbæk Havn

— Holstebro-Struer Havn

— Horsens Havn

— Hou Havn (Odder)

— Hundested Havn

— Hvide Sande Havn

— Kalundborg Havn

— Kaløvig Bådehavn

— Kerteminde Havn & Marina

— Klintholm Havn

— Kolding Havn

— Kongsdal Havn

— Korsør Havn

— Københavns Havn

— Køge Havn

— Lemvig Havn

— Lindø-Terminalen

— Lyngs Odde Ammoniakhavn

— Marstal Havn

— Middelfart Havn

— Nakskov Havn

— Nexø Havn

— NKT Trådværket A/S' Havn (Middelfart)

— Nordjyllandsværkets Havn

— Nykøbing F. Havn

— Nyborg Fritids- og Lystbådehavn samt Fiskerihavn

— Nyborg Havn A/S (Lindholm Havn og Avernakke Pier)

— Næstved Havn

— Odense Havn

— Odense Staalskibsværft A/S' Havn

— Orehoved Havn

— Randers Havn

— Rudkøbing Havn

— Rødby Færge- og Trafikhavn

— Rømø Havn

— Rønne Havn

— Skagen Havn

— Skive Havn

— Skærbækværkets Havn

— Statoil Pieren, Melbyvej 17 i Kalundborg

— Stege Havn

— Stevns Kridtbruds Udskibningspier

— Stubbekøbing Havn

— Studstrupværkets Havn (Skødstrup)

— Svaneke Havn

— Svendborg Trafikhavn

— Søby Havn

— Sønderborg Havn

— Sæby Havn

— Tejn Havn

— Thisted Havn

— Thorsminde Havn

— Thyborøn Havn

— Vang Havn

— Vejle Havn

— Vordingborg Havn

— Ærøskøbing Havn

— Århus Havn

Færøerne:

— Fuglafjarðar Havn

— Klaksvikar Havn

— Kollafjarðar Havn

— Oyra Havn

— Runavikar Havn

— Tórshavnar Havn

— Tvøroyrar Havn

— Vágs Havn

Grønland:

— Aasiaat (Egedesminde)

— Ilulissat (Jakobshavn)

— Ittoqqortoormiit (Scoresbysund)

— Kangerlussuaq (Sdr. Strømfjord)

— Maniitsoq (Sukkertoppen)

— Nanortalik

— Narsaq

— Narsarsuaq

— Nuuk (Godthåb)

— Paamiut (Frederikshåb)

— Qaanaaq (Thule)

— Qaqortoq (Julianehåb)

— Qasigiannguit (Christianshåb)

— Qeqertarsuaq (Godhavn)

— Sisimiut (Holsteinsborg)

— Tasiilaq (tidl. Angmagssalik)

— Upernavik

— Uummannaq

Luftgrænser

Danmark:

— Aalborg Lufthavn

— Aarhus Lufthavn

— Billund Lufthavn

— Bornholms Lufthavn

— Esbjerg Lufthavn

— Herning Flyveplads

— Karup Lufthavn

— Koldingegnens Lufthavn, Vamdrup

— Københavns Lufthavn i Kastrup

— Københavns Lufthavn, Roskilde

— Lemvig Flyveplads

— Odense Lufthavn

— Skive Lufthavn

— Stauning Lufthavn

— Sønderborg Lufthavn

— Thisted Lufthavn

— Vojens Lufthavn

— Ærø Lufthavn

Færøerne:

— Vágar Lufthavn

Grønland:

— Kangerlussuaq (Sdr. Strømfjord)

— Nuuk (Godthåb)

— Qaanaaq

TYSKLAND

Godkendte grænseovergangssteder

TYSKLAND-DANMARK







Navne på grænseovergangssteder på den tyske side Navne på grænseovergangsstederpå den danske side Flensburg Bahnhof Pattburg (Padborg) Wassersleben Kollund Kupfermühle Krusau (Kruså) Flensburg Bahnhof Padborg station Harrislee Padborg Ellund Autobahn (BAB 7) Frøslev Jardelund Sofiedal Weesby St. Jyndevad Neupepersmark Pebersmark Westre Grøngård Böglum Sæd Süderlügum Bahnhof Tønder Aventoft Møllehus Rosenkranz Rudbøl Rodenäs Højer

Godkendte grænseovergangssteder

TYSKLAND-POLEN







Navne på grænseovergangssteder på den tyske side Navne på grænseovergangssteder på den polske side Ahlbeck Swinemünde (Świnoujście) Linken Neu Lienken (Lubieszyn) Grambow Bahnhof Scheune (Szczecin-Gumieńce) Pomellen-Autobahn (BAB 11) Kolbitzow (Kolbaskowo) Tantow Bahnhof Scheune (Szczecin-Gumieńce) Rosow Rosow (Rosowek) Mescherin Greifenhagen (Gryfino) Gartz Fiddichow (Widuchowa) Schwedt Niederkränig (Krajnik Dolny) Hohensaaten-Hafen Niederwutzen (Osinów Dolny) Hohenwutzen Niederwutzen (Osinów Dolny) Küstrin-Kietz Küstrin (Kostrzyn) Küstrin-Kietz Bahnhof Küstrin (Kostrzyn) Frankfurt/Oder Hafen Słubice Frankfurt/Oder Straße Słubice Frankfurt/Oder Bahnhof Kunersdorf (Kunowice) Frankfurt/Oder-Autobahn (BAB 12) Schwetig (Świecko) Eisenhüttenstadt Mühlow (Miłów) Guben Straße Guben (Gubin) Guben Bahnhof Guben (Gubin) Forst Bahnhof Forst (Zasieki) Forst-Autobahn (BAB 15) Erlenholz (Olszyna) Bad Muskau Muskau (Mużaków) Podrosche Priebus (Przewoz) Horka Bahnhof Nieder Bielau (Bielawa Dolna) Ludwigsdorf Autobahn Hennersdorf (Jedrzychowice) Görlitz Straße Görlitz (Zgorzelec) Görlitz Bahnhof Görlitz (Zgorzelec) Ostriz Ostriz-Bahnhof (Krzewina Zgorzelecka) Zittau Chopin-Straße Kleinschönau (Sieniawka) Zittau-Friedensstraße Poritsch (Porajow)

Godkendte grænseovergangssteder

TYSKLAND-DEN TJEKKISKE REPUBLIK







Navne på grænseovergangssteder på den tyske side Navne på grænseovergangssteder på den tjekkiske side Zittau Bahnhof Grottau an der Neiße (Hrádek n.N.) Seifhennersdorf (Nordstraße) Rumburg (Rumburk) Seifhennersdorf Warnsdorf (Varnsdorf) Neugersdorf Georgswalde (Jiřikov) Ebersbach Bahnhof Rumburg (Rumburk) Sebnitz Niedereinsiedel (Dolni Poustevna) Schmilka Herrnskretschen (Hřensko) Bad Schandau Bahnhof Tetschen (Dêcin) Schöna Herrnskretschen (Høensko) Bahratal Peterswald (Petrovice) Zinnwald Zinnwald (Cinovec) Neurehefeld Moldava (Moldau) Reitzenhain Sebastiansberg (Hora Sv. Šebestiána) Bärenstein (Eisenbahn) Weipert (Vejprty) Bärenstein Weipert (Vejprty) Oberwiesenthal Gottesgab (Boži Dar) Johanngeorgenstadt Bahnhof Breitenbach (Potučky) Johanngeorgenstadt Breitenbach (Potučky) Klingenthal Graslitz (Kraslice) Bad Brambach Bahnhof Voitersreuth (Vojtanov) Schönberg Voitersreuth (Vojtanov) Bad Elster Grün (Doubrava) Selb Asch (Aš) Selb-Plössberg Bahnhof Asch (Aš) Schirnding Cheb/Eger Bahnhof Eger (Cheb) Schirnding Mühlbach (Pomezi) Waldsassen Heiligenkreuz (Svaty Křiž) Mähring Promenhof (Broumov) Bärnau Paulusbrunn (Pavluv Studenec) Waidhaus (B 14) Rosshaupt (Rozvadov) Waidhaus Autobahn (BAB 6) Rosshaupt (Rozvadov) Eslarn Eisendorf (Železná) Waldmünchen Haselbach (Lisková) Furth im Wald Schafberg Vollmau (Folmava) Furth im Wald Bahnhof Böhmisch Kubitzen (Česká Kubice) Eschlkam Neumark (Všeruby) Neukirchen b. HL. Blut St. Katharina (Sverá Katerina) Bayerisch Eisenstein Markt Eisenstein (Železná Ruda) Bayerisch Eisenstein Bahnhof Markt Eisenstein (Železná Ruda) Philippsreuth Kuschwarda (Strážny) Haidmühle Tusset (Stožek)

Godkendte grænseovergangssteder

TYSKLAND-SCHWEIZ







Navne på grænseovergangssteder på den tyske side Navne på grænseovergangssteder på den schweiziske side Konstanz-Klein Venedig Kreuzlingen-Seestraße Konstanz-Schweizer Personenbahnhof Konstanz Personenbahnhof Konstanz-Wiesenstraße Kreuzlingen-Wiesenstraße Konstanz-Kreuzlinger Tor Kreuzlingen Konstanz-Emmishofer Tor Kreuzlingen-Emmishofer Konstanz-Paradieser Tor Tägerwilen Gaienhofen Steckborn Hemmenhofen Steckborn Wangen Mammern Öhningen-Oberstaad Stein am Rhein Öhningen Stein am Rhein Rielasingen Bahnhof Ramsen Bahnhof Singen Bahnhof Schaffhausen Rielasingen Ramsen-Grenze Gasthof »Spießhof« an der B 34 Gasthof »Spießhof« Gottmadingen Buch-Grenze Murbach Buch-Dorf Gailingen-Ost Ramsen-Dorf Gailingen-Brücke Diessenhofen Gailingen-West Dörflingen-Pünt und Dörflingen-Laag Randegg Neu Dörflingen Bietingen Thayngen Straße Thayngen Bahnhof Thayngen Bahnhof Ebringen Thayngen-Ebringer Straße Schlatt am Randen Thayngen-Schlatt Büßlingen Hofen Wiechs-Dorf Altdorf Wiechs-Schlauch Merishausen Neuhaus-Randen Bargen Fützen Beggingen Stühlingen Schleitheim Eberfingen Hallau Eggingen Wunderklingen Erzingen Trasadingen Erzingen Bahnhof Trasadingen Bahnhof Weisweil Wilchingen Jestetten-Wangental Osterfingen Jestetten-Hardt Neuhausen Jestetten Bahnhof Neuhausen Bahnhof Altenburg-Rheinau Bahnhof Neuhausen Bahnhof Altenburg-Nohl Nohl Altenburg-Rheinbrücke Rheinau Nack Rüdlingen Lottstetten Rafz-Solgen Lottstetten-Dorf Rafz-Grenze Lottstetten Bahnhof Rafz Bahnhof Baltersweil Rafz-Schluchenberg Dettighofen Buchenloh Bühl Wil-Grenze Günzgen Wasterkingen Herdern Rheinsfelden Rötteln Kaiserstuhl Reckingen Rekingen Rheinheim Zurzach-Burg Waldshut Bahnhof Koblenz Waldshut-Rheinbrücke Koblenz Waldshut-Rheinfähre Juppen/Full Dogern Leibstadt Albbruck Schwaderloch Laufenburg Laufenburg Bad Säckingen-Alte Rheinbrücke Stein/Holzbrücke Bad Säckingen Stein Rheinfelden Rheinfelden Grenzacherhorn Riehen-Grenzacher Straße Inzlingen Riehen-Inzlinger Straße Lörrach-Wiesentalbahn Riehen Bahnhof Lörrach-Stetten Riehen Lörrach-Wiesenuferweg Riehen-Weilstraße Weil-Ost Riehen-Weilstraße Basel Badischer Personenbahnhof Basel Badischer Bahnhof Basel Badischer Rangierbahnhof in Weil am Rhein Basel Badischer Rangierbahnhof Weil-Otterbach Basel-Freiburger Straße Weil-Friedlingen Basel-Hiltalinger Straße Weil am Rhein-Autobahn (BAB 5) Basel

Godkendte grænseovergangssteder

HAVNE VED BODENSØEN

Lindau-Städtischer Segelhafen

Lindau-Hafen

Bad Schachen

Wasserburg (Bodensee)

Langenargen

Friedrichshafen-Hafen

Meersburg

Überlingen

Mainau

Konstanz-Hafen

Insel Reichenau

Radolfzell

Godkendte grænseovergangssteder

HAVNE VED RHINEN

Rheinfelden-Rheinhafen

Wyhlen (Wyhlen GmbH)

Grenzach (Fa. Geigy)

Grenzach (Fa. Hoffmann La Roche AG)

Weil-Schiffsanlegestelle

Weil-Rheinhafen

Godkendte grænseovergangssteder

HAVNE VED NORDSØEN

List/Sylt

Hörnum/Sylt

Dagebüll

Wyk/Föhr

Wittdün/Amrum

Pellworm

Strucklahnungshörn/Nordstrand

Süderhafen/Nordstrand

Husum

Friedrichstadt

Tönning

Büsum

Meldorfer Hafen

Friedrichskoog

Helgoland

Itzehoe

Wewelsfleth

Brunsbüttel

Glückstadt

Elmshorn

Uetersen

Wedel

Hamburg

Hamburg-Neuenfelde

Buxtehude

Stade

Stadersand

Bützflether Sand

Otterndorf

Cuxhaven

Bremerhaven

Bremen

Lemwerder

Elsfleth

Brake

Großensiel

Nordenham

Fedderwardersiel

Eckwarderhörne

Varel

Wilhelmshaven

Hooksiel

Horumersiel

Carolinensiel (Harlesiel)

Neuharlingersiel

Bensersiel

Westeraccumersiel

Norddeich

Greetsiel

Wangerooge

Spiekeroog

Langeoog

Baltrum

Norderney

Juist

Borkum

Emden

Leer

Weener

Papenburg

Herbrum

Godkendte grænseovergangssteder

HAVNE VED ØSTERSØEN

Flensburg-Hafen

Flensburg-Mürwik (Forbundsmarinens havneanlæg)

Glücksburg

Langballigau

Quern-Neukirchen

Gelting

Maasholm

Schleimünde

Kappeln

Olpenitz (Forbundsmarinens havneanlæg)

Schleswig

Ostseebad Damp

Eckernförde

Eckernförde (Forbundsmarinens havneanlæg)

Surendorf (Forbundsmarinens havneanlæg)

Rendsburg

Strande

Schilksee

Kiel-Holtenau

Kiel

Möltenort/Heikendorf

Jägersberg

Laboe

Orth

Puttgarden Bahnhof

Puttgarden

Burgstaaken

Heiligenhafen

Großenbrode (Forbundsmarinens havneanlæg)

Grömitz

Neustadt (Forbundsmarinens havneanlæg)

Niendorf

Lübeck-Travemünde

Lübeck

Timmendorf

Wolgast

Wismar

Warnemünde

Rostock Überseehafen

Stralsund

Libben

Bock

Saßnitz

Ruden

Greifswald — Ladebow Hafen

Kamminke

Ahlbeck Seebrücke

ODERHAFF

Anklam Hafen

Karnin

Ueckermünde

Altwarp Hafen

Godkendte grænseovergangssteder

Lufthavne og flyvepladser

DELSTATEN SCHLESWIG-HOLSTEIN

Eggebek

Flensburg-Schäferhaus

Helgoland-Düne

Hohn

Itzehoe-Hungriger Wolf

Kiel-Holtenau

Lübeck-Blankensee

Schleswig/Jagel

Westerland/Sylt

Wyk/Föhr

DELSTATEN MECKLENBURG-VORPOMMERN

Barth

Heringsdorf

Neubrandenburg-Trollenhagen

Rostock-Laage

DELSTATEN HAMBURG

Hamburg

DELSTATEN BREMEN

Bremen

Bremerhaven-Luneort

DELSTATEN NIEDERSACHSEN

Borkum

Braunschweig-Waggum

Bückeburg-Achum

Celle

Damme/Dümmer-See

Diepholz

Emden

Fassberg

Ganderkesee

Hannover

Jever

Nordhorn-Lingen

Leer-Papenburg

Lemwerder, Werksflughafen der Weser-Flugzeugbau GmbH Bremen

Norderney

Nordholz

Osnabrück-Atterheide

Peine-Eddersee

Wangerooge

Wilhelmshaven-Mariensiel

Wittmundhafen

Wunstorf

DELSTATEN BRANDENBURG

Cottbus-Drewitz

Cottbus-Neuhausen

Kyritz

Nauen

Neuhausen

Schönhagen

DELSTATEN BERLIN

Tegel

Tempelhof

Schönefeld

DELSTATEN NORDRHEIN-WESTFALEN

Aachen-Merzbrück

Arnsberg

Bielefeld-Windelsbleiche

Bonn-Hardthöhe

Dahlemer Binz

Dortmund-Wickede

Düsseldorf

Essen-Mülheim

Hangelar

Hopsten

Köln/Bonn

Marl/Loemühle

Meinerzhagen

Mönchengladbach

Münster-Osnabrück

Nörvenich

Paderborn-Lippstadt

Porta Westfalica

Rheine-Bentlage

Siegerland

Stadtlohn-Wenningfeld

DELSTATEN SACHSEN

Dresden

Leipzig-Halle

Rothenburg/Oberlausitz

DELSTATEN THÜRINGEN

Erfurt

DELSTATEN RHEINLAND-PFALZ

Büchel

Föhren

Koblenz-Winningen

Mendig

Pferdsfeld

Pirmasens-Zweibrücken

Speyer

Worms-Bürgerweide-West

DELSTATEN SAARLAND

Saarbrücken-Ensheim

Saarlouis/Düren

DELSTATEN HESSEN

Egelsbach

Allendorf/Eder

Frankfurt/Main

Fritzlar

Kassel-Calden

Reichelsheim

DELSTATEN BADEN-WÜRTTEMBERG

Aalen-Heidenheim-Elchingen

Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden

Baden-Baden-Oos

Donaueschingen-Villingen

Freiburg/Brg.

Friedrichshafen-Löwentl

Heubach (Krs. Schwäb.Gmünd)

Karlsruhe Forchheim

Konstanz

Laupheim

Leutkirch-Unterzeil

Mannheim-Neuostheim

Mengen

Mosbach-Lohrbach

Niederstetten

Offenburg

Schwäbisch Hall

Stuttgart

DELSTATEN BAYERN

Aschaffenburg

Augsburg-Mühlhausen

Bayreuth-Bindlacher Berg

Coburg-Brandensteinsebene

Eggenfelden/Niederbayern

Erding

Fürstenfeldbruck

Hassfurth-Mainwiesen

Herzogenaurach

Hof-Pirk

Ingolstadt

Kempten-Durach

Landsberg/Lech

Landshut-Ellermühle

Lechfeld

Leipheim

Memmingen

München »Franz Joseph Strauß«

Neuburg

Nürnberg

Oberpfaffenhofen, Werkflugplatz der Dornier-Werke GmbH

Passau-Vilshofen

Roth

Rothenburg o. d. Tauber

Straubing-Wallmühle

Weiden/Opf.

Würzburg am Schenkenturm

GRÆKENLAND







Εναέρια σύνορα Lufthavne 1. ΑΘΗΝΑ ATHEN 2. ΗΡΑΚΛΕΙΟ HERAKLION 3. ΘΕΣΣΑΛΟΝΙΗ THESSALONIKI 4. ΡΟΔΟΣ RODOS (RHODOS) 5. ΚΕΡΚΥΡΑ KERKIRA (KORFU) 6. ΑΝΤΙΜΑΧΕΙΑ ΚΩ ANTIMACHIA (KOS) 7. ΧΑΝΙΑ CHANIA 8. ΠΥΘΑΓΟΡΕΙΟ ΣΑΜΟΥ PITHAGORIO-SAMOS 9. ΜΥΤΙΛΗΝΗ MITILINI 10. ΙΩΑΝΝΙΝΑ IOANNINA 11. ΑΡΑΞΟΣ (1) ARAXOS (1) 12. ΣΗΤΕΙΑ SITIA 13. ΧΙΟΣ (1) CHIOS (1) 14. ΑΡΓΟΣΤΟΛΙ ARGOSTOLI 15. ΚΑΛΑΜΑΤΑ KALAMATA 16. ΚΑΒΑΛΑ KAVALA 17. ΑΚΤΙΟ ΒΟΝΙΤΣΑΣ AKTIO-VONITSAS 18. ΜΗΛΟΣ (1) MILOS (1) 19. ΖΑΚΥΝΘΟΣ ZAKINTHOS 20. ΘΗΡΑ THIRA 21. ΣΚΙΑΘΟΣ SKIATHOS 22. ΚΑΡΠΑΘΟΣ (1) KARPATHOS (1) 23. ΜΥΚΟΝΟΣ MIKONOS 24. ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΥΠΟΛΗ ALEXANDROUPOLI 25. ΕΛΕΥΣΙΝΑ ELEFSINA 26. ΑΝΔΡΑΒΙΔΑ ANDRAVIDA 27. ΑΤΣΙΚΗ ΛΗΜΝΟΥ ATSIKI-LIMNOS (1) Lufthavnene Araxos, Chios, Karpathos og Milos er ikke-godkendte grænseovergangssteder. De fungerer udelukkende i sommerperioden.







Θαλάσσια σύνορα Havne 1. ΓΥΘΕΙΟ GHITHIO 2. ΣΥΡΟΣ SIROS 3. ΗΓΟΥΜΕΝΙΤΣΑ IGOYMENITSA 4. ΣΤΥΛΙΔΑ STILIDA 5. ΑΓΙΟΣ ΝΙΚΟΛΑΟΣ AGIOS NIKOLAOS 6. ΡΕΘΥΜΝΟ RETHIMNO 7. ΛΕΥΚΑΔΑ LEFKADA 8. ΣΑΜΟΣ SAMOS 9. ΒΟΛΟΣ VOLOS 10. ΚΩΣ KOS 11. ΔΑΦNΗ ΑΓΙΟΥ ΟΡΟΥΣ DAFNI-AGIOU OROUS 12. ΙΒΗΡΑ ΑΓΙΟ ΟΡΟΥΣ IVIRA-AGIOU OROUS 13. ΓΕΡΑΚΙΝΗ GERAKINI 14. ΓΛΥΦΑΔΑ GLIFADA 15. ΠΡΕΒΕΖΑ PREVEZA 16. ΠΑΤΡΑ PATRA 17. ΚΕΡΚΥΡΑ KERKIRA 18. ΣΗΤΕΙΑ SITIA 19. ΧΙΟΣ CHIOS 20. ΑΡΓΟΣΤΟΛΙ ARGOSTOLI 21. ΘΕΣΣΑΛΟΝΙΚΗ THESSALONIKI 22. ΚΟΡΙΝΘΟΣ KORINTHOS 23. ΚΑΛΑΜΑΤΑ KALAMATA 24. ΚΑΒΑΛΑ KAVALA 25. ΙΘΑΚΗ ITHAKI 26. ΠΥΛΟΣ PILOS 27. ΠΥΘΑΓΟΡΕΙΟ ΣΑΜΟΥ PITHAGORIO-SAMOS 28. ΛΑΥΡΙΟ LAVRIO 29. ΗΡΑΚΛΕΙΟ HERAKLIO 30. ΣΑΜΗ ΚΕΦΑΛΛΗΝΙΑΣ SAMI-KEFALONIA 31. ΠΕΙΡΑΙΑΣ PIREAS 32. ΜΗΛΟΣ MILOS 33. ΚΑΤΑΚΩΛΟ KATAKOLO 34. ΣΟΥΔΑ ΧΑΝΙΩΝ SOUDA-CHANIA 35. ΙΤΕΑ ITEA 36. ΕΛΕΥΣΙΝΑ ELEFSINA 37. ΜΥΚΟΝΟΣ MIKONOS 38. ΝΑΥΠΛΙΟ NAFPLIO 39. ΧΑΛΚΙΔΑ CHALKIDA 40. ΡΟΔΟΣ RODOS 41. ΖΑΚΥΝΘΟΣ ZAKINTHOS 42. ΘΗΡΑ THIRA 43. ΚΑΛΟΙ ΛΙΜΕΝΕΣ ΗΡΑΚΛΕΙΟΥ KALI-LIMENES-HERAKLIOU 44. ΜΥΡΙΝΑ ΛΗΜΝΟΥ MYRINA-LIMNOS 45. ΠΑΞΟΙ PAXI 46. ΣΚΙΑΘΟΣ SKIATHOS 47. ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΥΠΟΛΗ ALEXANDROUPOLI 48. ΑΙΓΙΟ AIGHIO 49. ΠΑΤΜΟΣ PATMOS 50. ΣΥΜΗ SIMI 51. ΜΥΤΙΛΗΝΗ MITILINI 52. ΧΑΝΙΑ CHANIA







Χερσαία σύνορα Landgrænser Σύνορα με την Αλβανία Med Albanien 1. ΚΑΚΑΒΙΑ 1. KAKAVIA 2. ΚΡΥΣΤΑΛΛΟΠΗΓΗ 2. CRISTALOPIGHI Σύνορα FYROM Med FYROM 1. ΝΙΚΗ 1. NIKI 2. ΕΙΔΟΜΕNΗ (ΣΙΔΗΡΟΔΡΟΜΙΚΟ) 2. IDOMENI (JERNBANE) 3. ΕΥΖΩΝΟΙ 3. EVZONI 4. ΔΟΙΡΑΝΗ 4. DOIRANI Σύνορα με τη Βουλγαρία Med Bulgarien 1. ΠΡΟΜΑΧΩΝΑΣ 1. PROMACHONAS 2. ΠΡΟΜΑΧΩΝΑΣ (ΣΙΔΗΡΟΔΡΟΜΙΚΟ) 2. PROMACHONAS (JERNBANE) 3. ΔΙΚΑΙΑ (ΣΙΔΗΡΟΔΡΟΜΙΚΟ) 3. DIKEA EVROS (JERNBANE) 4. ΟΡΜΕΝΙΟ 4. ORMENIO EVROS Σύνορα με την Τουρκία Med Tyrkiet 1. ΚΑΣΤΑΝΙΕΣ ΕΒΡΟΥ 1. KASTANIES 2. ΠΥΘΙΟΥ (ΣΙΔΗΡΟΔΡΟΜΙΚΟ) 2. PITHIO (JERNBANE) 3. ΚΗΠΟΙ ΕΒΡΟΥ 3. KIPI

SPANIEN

Luftgrænser

— Madrid-Barajas

— Barcelona

— Gran Canaria

— Palma de Mallorca

— Alicante

— Ibiza

— Malaga

— Sevilla

— Tenerife (syd)

— Valencia

— Almeria

— Asturias

— Bilbao

— Fuerteventura

— Gerona

— Granada

— Lanzarote

— La Palma

— Menorca

— Santander

— Santiago

— Vitoria

— Saragossa

— Pamplona

— Jerez de la Fontera

— Valladolid

— Reus

— Vigo

— La Coruña

— Murcia

Søgrænser

— Algeciras (Cádiz)

— Alicante

— Almería

— Arrecife (Lanzarote)

— Avilés (Asturien)

— Barcelona

— Bilbao

— Cadiz

— Cartagena (Murcia)

— Castellón

— Ceuta

— Ferrol (La Coruña)

— Gijón

— Huelva

— Ibiza

— La Coruña

— La Línea de la Concepción

— La Luz (Las Palmas)

— Mahón

— Malaga

— Melilla

— Motril (Granada)

— Palma de Mallorca

— Sagunto (Provincia de Valencia)

— San Sebastian

— Santa Cruz de Tenerife

— Santander

— Sevilla

— Tarragona

— Valencia

— Vigo

Landgrænser

— Ceuta

— Melilla

— La Seo de Urgel

— La Línea de la Concepción ( 11 )

FRANKRIG

Luftgrænser

1. Abbeville

2. Agen-la Garenne

3. Ajaccio-Campo dell'Oro

4. Albi-le-Séquestre

5. Amiens-Glisy

6. Angers-Marcé

7. Angoulême-Brie-Champniers

8. Annecy Methet

9. Annemasse

10. Auxerre-Branches

11. Avignon-Caumont

12. Bâle-Mulhouse

13. Bastia-Poretta

14. Beauvais-Tillé

15. Bergerac-Roumanière

16. Besançon-La Vèze

17. Béziers-Vias

18. Biarritz-Bayonne-Anglet

19. Bordeaux-Mérignac

20. Bourges

21. Brest-Guipavas

22. Caen-Carpiquet

23. Cahors-Lalbenque

24. Calais-Dunkerque

25. Calvi-Sainte-Catherine

26. Cannes-Mandelieu

27. Carcassonne-Salvaza

28. Castres-Mazamet

29. Châlons-Vatry

30. Chambéry-Aix les Bains

31. Charleville-Mézières

32. Châteauroux-Déols

33. Cherbourg-Mauperthus

34. Clermont-Ferrand-Aulnat

35. Colmar-Houssen

36. Courchevel

37. Deauville-Saint-Gatien

38. Dieppe-Saint-Aubin

39. Dijon-Longvic

40. Dinard-Pleurtuit

41. Dôle-Tavaux

42. Epinal-Mirecourt

43. Figari-Sud Corse

44. Cap-Tallard

45. Genève-Cointrin

46. Granville

47. Grenoble-Saint Geoirs

48. Hyères-Le-Palivestre

49. Issy-les-Moulineaux

50. La Môle

51. Lannion

52. La Rochelle-Laleu

53. Laval-Entrammes

54. Le Castelet

55. Le Havre-Octeville

56. Le Mans-Arnage

57. Le Touquet-Paris Plage

58. Lille-Lesquin

59. Limoges-Bellegarde

60. Lognes-Emerainville

61. Lorient-Lann Bihoué

62. Lyon-Bron

63. Lyon-Saint-Exupéry

64. Marseille-Provence

65. Meaux-Esbly

66. Megève

67. Metz-Nancy-Lorraine

68. Monaco-Héliport

69. Montbéliard-Courcelles

70. Montpellier-Fréjorgues

71. Morlaix-Ploujean

72. Nancy-Essey

73. Nantes-Atlantique

74. Nevers-Fourchambault

75. Nice-Côte d'Azur

76. Nîmes-Garons

77. Orléans-Bricy

78. Orléans-Saint-Denis-de-l'Hôtel

79. Paris-Charles de Gaulle

80. Paris-le Bourget

81. Paris-Orly

82. Pau-Pyrénées

83. Périgueux-Bassilac

84. Perpignan-Rivesaltes

85. Poitiers-Biard

86. Pontarlier

87. Pontoise-Cormeilles-en-Vexin

88. Quimper-Pluguffan

89. Reims-Champagne

90. Rennes Saint-Jacques

91. Roanne-Renaison

92. Rodez-Marcillac

93. Rouen-Vallée de Seine

94. Saint-Brieuc-Armor

95. Saint-Etienne-Bouthéon

96. Saint-Nazaire-Montoir

97. Saint-Yan

98. Strasbourg-Entzheim

99. Tarbes-Ossun-Lourdes

100. Toulouse-Blagnac

101. Tours-Saint-Symphorien

102. Toussus-le-Noble

103. Troyes-Barberey

104. Valence-Chabeuil

105. Valenciennes-Denain

106. Vannes-Meucon

107. Vesoul-Frotey

108. Vichy-Charmeil

Søgrænser

1. Agde

2. Ajaccio

3. Anglet

4. Arcachon

5. Bastia

6. Bayonne

7. Beaulieu-sur-Mer

8. Biarritz

9. Bonifacio

10. Bordeaux

11. Boulogne

12. Brest

13. Caen-Ouistreham

14. Calais

15. Calvi

16. Camaret

17. Cannes-Vieux Port

18. Cap-d'Agde

19. Carry-le-Rouet

20. Carteret

21. Cassis

22. Cherbourg

23. Ciboure

24. Concarneau

25. Dieppe

26. Dunkerque

27. Fécamp

28. Golfe-Juan

29. Granville

30. Groix

31. Gruissan

32. Hendaye

33. Honfleur

34. La Rochelle-La Pallice

35. La Turballe

36. Le Croisic

37. Le Guilvinec

38. Le Havre

39. Le Palais

40. Les Sables-d'Olonne-Port

41. Le Touquet-Etaples

42. Le Tréport

43. Leucate

44. L'Ile-Rousse

45. Lorient

46. Macinaggio

47. Mandelieu-la Napoule

48. Marseille

49. Monaco-Port de la Condamine

50. Morlaix

51. Nantes-Saint-Nazaire

52. Nice

53. Noirmoutier

54. Paimpol

55. Pornic

56. Port-Camargue

57. Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis

58. Port-en-Bessin

59. Port-la-Nouvelle

60. Porto-Vecchio

61. Port-Vendres

62. Propriano

63. Quimper

64. Roscoff

65. Rouen

66. Royan

67. Saint-Brieuc (maritime)

68. Saint-Cyprien

69. Saint-Florent

70. Saint-Gilles-Croix-de-Vie

71. Saint-Malo

72. Saint-Valéry-en-Caux

73. Sète

74. Toulon

75. Valras

76. Villefranche-sur-Mer

77. Villeneuve-Loubet

Landgrænser

Med Schweiz

1. Abbevillers (vej)

2. Bâle-Mulhouse lufthavn (overgang for fodgængere mellem afdelingerne)

3. Bois-d'Amont

4. Chatel

5. Col France

6. Delle (vej)

7. Divonne-les-Bains

8. Ferney-Voltaire

9. Ferrières-sous-Jougne

10. Bahnhof Genève-Cornavin

11. Goumois

12. Hegenheim-Allschwill

13. Huningue (vej)

14. La Cheminée (vej)

15. La Cure

16. Les Fourgs

17. Les Verrières (vej)

18. Leymen-Benken

19. Moëllesulaz

20. Mouthe (vej)

21. Pfetterhouse

22. Pontarlier (banegård)

23. Poste autoroute Saint-Julien-Bardonnex (motorvej)

24. Pougny

25. Prévessin

26. Saint-Gingolph

27. Saint-Julien-Perly

28. Saint-Louis (motorvej)

29. Saint-Louis-Bâle (banegård)

30. Saint-Louis-Lysbuchel

31. Vallard-Thonex

32. Vallorbe (internationale tog)

33. Vallorcine

34. Veigy

Med Det Forenede Kongerige (fast forbindelse under Kanalen)

1. Gare de Paris-Nord/London Waterloo Station/Ashford International Station

2. Gare de Lille-Europe/London Waterloo Station/Ashford International Station

3. Cheriton/Coquelles

4. Gare de Fréthun/London Waterloo Station/Ashford International Station

5. Gare de Chessy-Marne-la-Vallée

6. Gare d'Avignon-Centre

Med Andorra

Pas de la Case

ITALIEN

Luftgrænser







— Alessandria Polizia di Stato — Alghero (SS) Polizia di Stato — Ancona Polizia di Stato — Aosta Polizia di Stato — Bari Polizia di Stato — Bergamo Polizia di Stato — Biella Polizia di Stato — Bologna Polizia di Stato — Bolzano Polizia di Stato — Brescia Polizia di Stato — Brindisi Polizia di Stato — Cagliari Polizia di Stato — Catane Polizia di Stato — Crotono Polizia di Stato — Cuneo Polizia di Stato — Firenze Polizia di Stato — Foggia Polizia di Stato — Forlì Polizia di Stato — Genova Polizia di Stato — Grosseto Polizia di Stato — Lamezia Terme (CZ) Polizia di Stato — Lampedusa (AG) Carabinieri — Lecce Polizia di Stato — Marina di Campo (LI) Carabinieri — Milano Linate Polizia di Stato — Napoli Polizia di Stato — Novi Ligure Carabinieri — Olbia (SS) Polizia di Stato — Oristano Polizia di Stato — Padova Polizia di Stato — Palermo Polizia di Stato — Pantelleria (TP) Carabinieri — Para Polizia di Stato — Perugia Polizia di Stato — Pescara Polizia di Stato — Pisa Polizia di Stato — Reggio di Calabria Polizia di Stato — Rimini Polizia di Stato — Roma Ciampino Polizia di Stato — Roma Fiumicino Polizia di Stato — Roma Urbe Polizia di Stato — Ronchi del Legionari (GO) Polizia di Stato — Salerno Polizia di Stato — Siena Polizia di Stato — Taranto-Grottaglie Polizia di Stato — Torino Polizia di Stato — Trapani Polizia di Stato — Tortoli (NU) Polizia di Stato — Treviso Polizia di Stato — Varese Malpensa Polizia di Stato — Venezia Polizia di Stato — Verona Polizia di Stato — Villanova d'Albenga (SV) Carabinieri

Søgrænser







— Alassio (SV) Polizia di Stato — Alghero (SS) Polizia di Stato — Ancona Polizia di Stato — Anzio — Nettuno (RM) Polizia di Stato — Augusta (SR) Polizia di Stato — Barcoli (NA) Carabinieri — Bari Polizia di Stato — Barletta (BA) Polizia di Stato — Brindisi Polizia di Stato — Cagliari Polizia di Stato — Campo nell'Elba (LI) Carabinieri — Caorle (VE) Carabinieri — Capraia Isola (LI) Carabinieri — Capri (NA) Polizia di Stato — Carbonia (CA) Polizia di Stato — Castellammare di Stabia (NA) Polizia di Stato — Castellammare del Golfo (TP) Polizia di Stato — Catania Polizia di Stato — Chioggia (VE) Polizia di Stato — Civitavecchia (RM) Polizia di Stato — Crotone Polizia di Stato — Duino Aurisina (TS) Polizia di Stato — Finale Ligure (SV) Carabinieri — Fiumicino (RM) Polizia di Stato — Formia (LT) Polizia di Stato — Gaeta (LT) Polizia di Stato — Gallipoli (LE) Polizia di Stato — Gela (CL) Polizia di Stato — Genova Polizia di Stato — Gioia Tauro (RC) Polizia di Stato — Grado (GO) Polizia di Stato — Ischia (NA) Polizia di Stato — La Maddalena (SS) Carabinieri — La Spezia Polizia di Stato — Lampedusa (AG) Polizia di Stato — Lerici (SP) Carabinieri — Levanto (SP) Car