1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 1
Dettedokumenteretdokumentationsredskab,oginstitutionernepåtagersigintetansvarherfor
►B KOMMISSIONENSFORORDNING(EF)Nr.1091/94
af29.april1994
om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådetsforordning (EØF) nr. 3528/86 om beskyttelse af
skoveneiFællesskabetmodluftforurening
(EFT L 125 af 18.5.1994, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1 Kommissionens forordning (EF) nr. 690/95 af 30. marts 1995 L 71 25 31.3.1995
▼B
KOMMISSIONENSFORORDNING(EF)Nr.1091/94
af29.april1994
om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådetsforordning (EØF)
nr. 3528/86 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod luft-
forurening
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det EuropæiskeFællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 af 17.
november 1986 om beskyttelse af skovene iFællesskabet mod
luftforurening (
1), senest ændret ved forordning (EØF) nr. 2157/92 (2),
særlig artikel 3,
under henvisning til resolution nr. 1 fra den første tværeuropæiske
konference om beskyttelse af Europas skove (3) og opfølgningen heraf,
og
ud fra følgende betragtninger:I henhold til artikel 2, stk. 1, tredje og fjerde led, i forordning (EØF) nr.
3528/86 er formålet med EF-aktionen at hjælpe medlemsstaterne med:
— at gennemføre en intensiv og permanent overvågning af skov-
økosystemerne
— på samordnet og harmonisk måde at oprette et net af områder, der er
nødvendigt for en sådan intensiv og permanent overvågning, eller at
udvide det allerede eksisterende net;
i henhold til artikel 2, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3528/86 sender
medlemsstaterne Kommissionen de data, der indsamles gennem nettet afobservationsområder til intensiv og permanent overvågning;
dette net af observationsområder er oprettet for at opnå detaljerede data
for udviklingen i skovøkosystemerne i Fællesskabet; denne frem-gangsmåde gør det muligt at fastslå sammenhængen mellem deforskellige miljømæssige faktorer, især luftforurening og skovøkosyste-
mernes reaktion; dataene fra nettet gør det muligt at nå frem til en bedre
fortolkning af resultaterne fra det systematiske net af observations-områder, der omhandles iforordni ng (EØF) nr. 1696/87 (
4), senest
ændret ved forordning (EF) nr. 836/94 (5);
de støtteansøgninger, der indgives i henhold til forordning (EØF) nr.
3528/86 med henblik på gennemførelse af en intensiv og permanentovervågning som omhandlet i artikel 2, stk. 1, bør indeholde alle de
oplysninger, der er nødvendige for at foretage en undersøgelse af disse
foranstaltninger efter målsætningerne og kriterierne i nævnte forordning;disse oplysninger bør forelægges i standardiseret form for at gøre detlettere at behandle og sammenligne ansøgningerne;
de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse
med udtalelse fra Den Stående Skovbrugskomité —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Medlemsstaterne opretter et net af permanente observations-
områder. Udvælgelsen af områderne skal være afsluttet og over 50 %af områderne oprettet efter de fælles metoder til oprettelse af et net afpermanente områder til intensiv og permanent overvågning (se bilag I)senest den 30. juni 1994. De sidste områder skal være oprettet inden den1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 2
(1) EFT nr. L 326 af 21. 11. 1986, s. 2.
(2) EFT nr. L 217 af 31. 7. 1992, s. 1.
(3) December 1990, Strasbourg.
(4) EFT nr. L 161 af 10. 6. 1987, s. 1.
(5) EFT nr. L 97 af 15. 4. 1994, s. 4.
▼B
30. juni1995. For alle områderne sender medlemsstaterne senest den 15.
december 1994 Kommissionen en oversigt over udvælgelseskriterierneog en fuldstændig liste over de udvalgte områder, herunder grund-
læggende oplysninger såsom beliggenhed (længdegrad, breddegrad,
højde) og arter, tillige med de generelle oplysninger om hvert enkeltoprettet observationsområde i standardiseret form som anført i bilag VIIa.
2. I de permanente observationsområder gennemføres der intensiv og
permanent overvågning af skovøkosystemet. Den omfatter den løbende
oversigt over kronernes tilstand, oversigten over jordbundens og
nålenes/bladenes tilstand og målinger af tilvækst, deposition ogvejrforhold, der foretages efter objektive metoder og analyseres efteretablerede metoder.
3. Senest den 31. december 1996 forelægger medlemsstaterne
Kommissionen de data, der er indsamlet fra de forskellige overvåg-
ninger, som er gennemført i perioden 1991 til 1996, i standardiseret form
for hvert enkelt permanent observationsområde sammen med enfortolkning af resultaterne som angivet i bilag VII.
4. De tekniske bestemmelser til gennemførelse af denne artikel står i
bilag III til VI.
Artikel 2
1. Ansøgninger om finansiel støtte fra Fællesskabet:
— til at oprette eller udvide nettet af permanente observationsområder
med henblik på intensiv og permanent overvågning
— til at udarbejde oversigten over kronernes tilstand
— til at udarbejde jordbundsoversigten— til at udarbejde oversigten over nåle/blade— til at gennemføre tilvækstmålingerne
— til at gennemføre depositionsmålingerne og
— til at gennemføre de meteorologiske målinger
som omhandlet iarti kel 2, stk. 1, iforordni ng (EØF) nr. 3528/86 skal
indeholde oplysninger og dokumenter, der er angivet i bilag II til
nærværende forordning.
Ansøgningerne indsendes i tre eksemplarer i overensstemmelse med
bilag II.
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen ansøgninger inden den 1.
november hvert år for det efterfølgende år.
2. Ansøgninger, der ikke opfylder betingelserne i stk. 1, tages ikke i
betragtning
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i
DeEuropæiskeFællesskabersTidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat.1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 3
▼B
BILAGI
FÆLLESMETODERTILOPRETTELSEAFETNETAFPERMANENTE
OBSERVATIONSOMRÅDERTIL INTENSIV OGPERMANENT OVER-
VÅGNING(artikel2,stk.1,iforordning(EØF)nr.3528/86medændringer)
I.Generellebemærkninger
Ordningen i artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3528/86 med
ændringer tager sigte på at oprette et net af permanente observations-
områder i De Europæiske Fællesskabers medlemsstater og at indsamle
data ved intensiv og permanent overvågning.
Formålet med ordningen er:
— at gennemføre en intensiv og permanent overvågning af skov-
økosystemerne til konstatering af den skade, der forvoldes af
luftforurening og andre faktorer, som influerer på skovenes tilstand
— at øge indsigten i årsagssammenhængen mellem ændringer i skov-
økosystemet og de faktorer, der påvirker det, især luftforurening, ved
på et enkelt sted at gennemføre forskellige målinger og overvågning
af skovøkosystemet og dets sammensætning
— at opnå relevante oplysninger om udviklingen i en række skov-
økosystemer iFællesskabet.
II.Oprettelseafetnetafpermanenteobservationsområder
II.1.Udvægelseafobservationsområder
Senest den 30. juni 1994 udvælger medlemsstaterne et tilstrækkeligt stort
antal permanente observationsområder i deres land. Antallet af observa-
tionsområder bør i princippet ikke overstige 20 % af antallet af nationale
observationsområder i Fællesskabets net på 16 × 16 km (forordning
(EØF) nr. 1696/87). Medlemsstater med et begrænset antal observations-
områder iFællesskabets net kan udvælge et større antal permanenteobservationsområder på betingelse af, at antallet begrænses til højst 15.
Det overlades til medlemsstaterne at udvælge disse områder, men der bør
benyttes følgende udvælgelseskriterier:
— observationsområdernes beliggenhed bør være således, at de vigtigste
træarter og mest udbredte vækstbetingelser i de respektive lande er
repræsenteret
— et observationsområde skal mindst være på 0,25 ha målt i det
vandrette plan
— for mest muligt at reducere virkningerne af aktiviteter på tilstødende
arealer skal observationsområdet være omgivet af en stødpudezone.
Zonens faktiske bredde afhænger af skovtype og skovens alder. Hvis
observationsområdet og de tilstødende arealer er ensartede, hvad
angår højde og aldersstruktur, kan stødpudezonens bredde begrænses
til 5 eller 10 m. Hvis det skovareal, hvori observationsområdet er
beliggende, består af blandede bevoksninger, forskellige arter eller
bevoksninger med uensartet aldersstruktur, skal stødpudezonen
udvides til indtil fem gange den potentielle højde på skoven i
observationsområdet
— da observationsområdet skal kunne anvendes til langtidsovervågning,
er det nødvendigt, at hjørnerne og/eller grænserne er tydeligt
afmærket, og at hvert enkelt prøvetræ i observationsområdet er varigt
nummeret
— observationsområderne bør til enhver tid være lettilgængelige, og der
må ikke foreligge nogen restriktioner, hvad angår adgang og
prøvetagning
— der bør ikke være nogen forskelle, hvad angår forvaltningen af
observationsområdet, dets stødpudezone og den omgivende skov
(f.eks. bør driftsforholdene være sammenlignelige, og forstyrrelser
som følge af overvågningen bør reduceres mest muligt)
— direkte forurening fra kendte lokale kilder bør undgås. Observations-
områderne bør ikke ligge i nærheden af landbrugsbedrifter, meget tæt
på hovedveje eller i umiddelbar nærhed af forurenende industrier
— der bør være et tilstrækkeligt antal træer til rådighed til prøvetagning i
eller nær ved området
— observationsområderne og stødpudezonerne bør være så ensartede
som muligt, hvad angår arter eller artsblandinger, alder, størrelse,
jordbund og terrænets hældning1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 4
▼B
— observationsområderne bør ligge tilstrækkeligt langt fra skovkanten.
Det anbefales at udvælge observationsområder, der er blevet overvåget i
de seneste år i henhold til forordning (EØF) nr. 3528/86 eller andre
programmer. Når der skal udvælges supplerende observationsområder,
anbefales det at vælge områder, der er identiske med eller ligger i
nærheden af et af de eksisterende områder i Fællesskabets net på 16 ×
16 km, og som har en sådan beliggenhed, at oplysninger fra andre kilder
(f.eks. vejrstationer) kan benyttes.
II.2.Oprettelseafogoplysningeromobservationsområdet
Medlemsstaterne skal senest den 30. juni1994 have oprettet om i kke alle
så i hvert fald over 50 % af de permanente observationsområder. I visse
tilfælde kan det accepteres, at den faktiske oprettelse af de sidste områder
forsinkes et år. Hvert af de oprettede observationsområder skal beskrives i
enkeltheder. De generelle data skal fastlægges og indberettes inden den
15. december 1994. Den detaljerede beskrivelse af observationsområdet
skal omfatte områdets nøjagtige beliggenhed, et kort, der viser den
permanente markering af områdets hjørner og/eller grænser, antallet af
træer iområdet og alle andre relevante permanente faktorer ieller i
nærheden af området (f.eks. tilkørselsvej, floder). I fremtiden skal
prøvetagningsstedernes nøjagtige beliggenhed (f.eks. grave, når det
gælder jordprøver) også afmærkes på dette kort.
II.3.Definition afetdelområde
I princippet skal alle træer i hele observationsområdet indgå i prøven med
henblik på bedømmelse af træerne (f.eks. oversigten over kroner og
måling af tilvæksten). Hvis der er mange træer i observationsområdet
(dvs. tætte bevoksninger), kan der afgrænses et delområde, som skal
anvendes ved disse undersøgelser. Delområdets størrelse på det tidspunkt,
hvor området oprettes, bør være tilstrækkelig til at danne grundlag for
pålidelige skøn i mindst 20 år og helst i hele bevoksningens levetid. Der
bør mindst være 20 træer til rådighed i delområdet i denne periode.
II.4.Generelleoplysningeromdeenkelte observationsområder
Der indsamles følgende generelle oplysninger om hvert enkelt permanent
observationsområde til intensiv og permanent overvågning under
oprettelsen og de første undersøgelser:
Oprettelse Første undersøgelser
Beskrivende kode Land
ømrådets nummer
Faktiske bredde-
grads- og
længdegradskoordi-
nater
Data for voksested Højde
Retning
Områdets samlede
størrelse
Antal træer i
området
Delområde (even-
tuelt)De fremherskende
arters adgang til vand
Humustype
Jordbundstype (skøn)
Data for bevoksningen Den fremherskende
bevoksnings
gennemsnitsalder
Vigtigste træarter
Tilvækst (skøn)
Andet Områdets historie
Anden over-
vågningsstation i
nærheden
Senest den 15. december 1994 sender medlemsstaterne Kommissionen de
oplysninger, der for hvert enkelt oprettet område er blevet indsamlet
under oprettelsen, ved hjælp af datafiler (se bilag VIIa, formular 1a) og
rapporter (se bilag VIIb, formular 1b). Vigtige oplysninger, der1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 5
▼B
fremkommer i løbet af de år, hvor overvågningen finder sted, indsendes
årligt på formular 1a og 1b (bilag VII). De øvrige oplysninger indsendes
umiddelbart efter, at den første relevante undersøgelse er blevet
gennemført, og ajourføres, hvis det er nødvendigt.
II.5.Udskiftningafpermanenteobservationsområder
Permanente områder skal kunne anvendes til langtidsovervågning. Hvis
der indtræffer uforudsete begivenheder (f.eks. hvis træer i området
ødelægges af brand eller storm), kan det være nødvendigt at udskifte dette
område. Medlemsstaterne sender Kommissionen de grundlæggende
oplysninger om det nye område som angivet i dette bilag.1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 6
▼B
BILAGII
ANSØGNING OM TILSKUD FRA FÆLLESSKABET TIL GENNEM-
FØRELSE AF FORANSTALTNINGER I HENHOLD TIL ARTIKEL 2 I
FORORDNING(EØF)Nr.3528/86MEDÆNDRINGER
Ansøgningerne om tilskud indsendes som angivet i bilag A til Kommissionens
forordning (EØF) nr. 526/87 (1) sammen med et resumé af de nedenfor anførte
oplysninger og skemaet, der indgår i dette bilag som formular 2a.
For hver af de foranstaltninger, der skal gennemføres i henhold til artikel 2, gives
der oplysninger om følgende:
1.Kortbeskrivelse afforanstaltningerne
2.Ansøger
Ansøgerens forbindelse med foranstaltningerne.
3.Detorgan,derharansvaretforgennemførelsenafforanstaltningerne
Formålet med og omfanget af organets vigtigste aktiviteter.
4.Detaljeret beskrivelse afforanstaltningerne
Hvis:
a) foranstaltningerne vedrører oprettelse eller udvidelse af nettet af perma-
nente observationsområder til intensiv og permanent overvågning:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. den/de pågældende regioners beliggenhed og areal (+ kortmateriale)
3. antal permanente observationsområder
b) foranstaltningerne vedrører udarbejdelse og gennemførelse af en oversigt
over kronernes tilstand i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal observationsområder, der skal indgå i oversigten over kronernes
tilstand (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
undersøgelsen i observationsområderne (antal træer, markeringer mv.)
4. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b)
c) foranstaltningerne vedrører udarbejdelse og gennemførelse af en oversigt
over jordbundens tilstand i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i oversigten over
jordbundens tilstand (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
prøvetagning i observationsområderne (antal enkeltprøver, profilbeskri-
velse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse for
eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er
nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de analyse-
resultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b)
d) foranstaltningerne vedrører udarbejdelse og gennemførelse af en oversigt
over nåles/blades tilstand i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i oversigten over
nåles/blades tilstand (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
prøvetagning i observationsområderne (antal enkeltprøver, profilbeskri-
velse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse for1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 7
(1) EFT nr. L 53 af 21. 2. 1987, s. 14.
▼B
eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er
nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b)
e) foranstaltningerne vedrører indførelse og gennemførelse af tilvækstmå-
linger i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i tilvækst-
målingerne (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved måling i
observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og de
analysemetoder, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse for
eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er
nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de analyse-
resultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b)
f) foranstaltningerne vedrører tilrettelæggelse og gennemførelse af deposi-
tionsmålingerne i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i depositonsmå-
lingerne (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved måling i
observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og de
analysemetoder, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse for
eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er
nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de analyse-
resultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b)
g) foranstaltningerne vedrører tilrettelæggelse og gennemførelse af vejr-
målingerne i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, som skal indgå i vejrmålingerne
(formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved måling i
observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse for
eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er
nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de analyse-
resultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger (formular
2b).
5.Udgiftertilforanstaltningerunder4atil 4g(formular2a)
1. Udgifter til oprettelse eller udvidelse af nettet (4a)
1.1 udgifter pr. observationsområde
1.2 samlede udgifter
1.3 det tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet
2. Udgifter til oprettelse, observation eller prøvetagning for hver undersøgelse
(4b til 4g)
2.1 udgifter pr. observationsområde
2.2 samlede udgifter2.3 det tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet
3. Udgifter til analyse og evaluering for hver undersøgelse (4b til 4g)
3.1 udgifter pr. observationsområde
3.2 samlede udgifter
3.3 det tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 8
▼B
4. Samlede projektudgifter (summen af udgifterne til 1.2 (oprettelse), 2.2
(observationer og/eller prøvetagning) og 3.2 (analyse og evaluering))
5. Det samlede tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet (summen af
udgifterne til 1.3 (oprettelse), 2.3 (observationer og/eller prøvetagning)
og 3.3 (analyse og evaluering)).
6.Formular2aog2budfyldes
… Dato og underskrift1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 9
►(1)M1▼B1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 10
▼B1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 11
▼B
BILAGIII
FÆLLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF OVERSIGTEN OVER
KRONERNES TILSTAND I DE PERMANENTE OBSERVATIONSOM-
RÅDER
I.Generellebemærkninger
Oversigten udarbejdes for alle permanente observationsområder i 1994 og
derefter en gang om året.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Udvælgelseafprøvetræer
I princippet skal alle fremherskende, dominerende og samlet dominerende
træer (Kraft: stammeklasse 1 til 3) i hele observationsområdet overvåges.
Hvis der er mange træer i området (f.eks. tætte bevoksninger), kan
antallet af prøvetræer reduceres ved anvendelse af et delområde (se bilag
I, punkt II.3). Når der er tale om et delområde, skal alle fremherskende,
dominerende og samlet dominerende træer (Kraft: stammeklasse 1 til 3) i
delområdet overvåges.
I visse tilfælde kan der anvendes andre metoder, som skal være objektive,
til at reducere eller vælge antallet af prøvetræer. De samme metoder skal
anvendes hvert år, og mindst 20 træer skal bedømmes ved hver
undersøgelse.
II.2.Tidspunktforbedømmelse
Oversigten udarbejdes mellem det tidspunkt, hvor nye og nyt løv er
færdigudviklet, og det tidspunkt, hvor efterårets misfarvning af løvet er
begyndt.
II.3.Generelbaggrundsinformation
Følgende generelle baggrundsinformationer indsamles:
— observationsområdets nummer
— træets nummer
— træart
— dato for bedømmelse.
II.4.Bedømmelseafprøvetræer
1. Visuel bedømmelse af nåle-/bladtab
Nåle-/bladtabet vurderes itri n på 5 % set iforhold ti l et træe med fuld
benåling/beløvning efter de lokale vækstforhold. Inddelingen i nåle-/
bladtabstrin foretages under observationen og registreres i trin på 5 %.
2. Visuel bedømmelse af misfarvning
Inddelingen i misfarvningstrin foretages efter observationerne.Misfarvningsgraden defineres således:
Skadetrin MisfarvningDen procentvise andel
misfarvet nåle-/blad-
masse
0 Ingen eller ubetydelig misfarv-
ning0-10
1 Let misfarvning 11-25
2 Moderat misfarvning 26-60
3 Alvorlig misfarvning > 60
4 Dødt
3. Øvrige parametre
De øvrige parametre er som følger:— skader, der har let identificerbare årsager (insekter, svampe,
abiotiske påvirkninger …)
— identifikation af skadetype1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 12
▼B
— observationer på træet i observationsområdet.
II.5.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger i standar-
diseret form for hvert enkelt observationsområde (se bilag VII, formular
3a og 3b).1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 13
▼M1
▼B
BILAGIV
FÆLLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF OVERSIGTEN OVER
JORDBUNDENS TILSTAND I DE PERMANENTE OBSERVATIONS-
OMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Oversigten skal udarbejdes for alle de permanente observationsområder i
perioden 1994 til 1996. Jordbundsdata, som er indsamlet og analyseret
inden 1994, men efter den 1. januar 1991, kan også benyttes, hvis de
nedenfor beskrevne metoder er blevet anvendt.
Oversigten udarbejdes for hvert enkelt observations område hvert tiende
år.
Dette bilag er baseret på resultaterne af arbejdet i jordbundsekspertpanelet
under FN-ECE's internationale arbejdsprogram for vurdering af luft-
forureningens virkninger på skove (ICP-Skov). Der henvises til
vejledningen (1992), som er udarbejdet af dette ekspertpanel. Efter to
prøvetagningsperioder foretages der en revision af de parametre, der skal
analyseres i fremtidige jordprøver.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Udvælgelseafprøvetagningssted
Jordprøverne skal være statistisk repræsentative for forholdene i
prøvetagningsområdet. Jordprøverne indsamles fra en profilgrav og/eller
tages fra boringer. Man bør udvise omhu, så prøvetræernes rødder ikke
forstyrres.
II.2.Generelbaggrundsinformation
Følgende generelle baggrundsinformationer indsamles:
— områdets nummer
— prøvetagnings- og analysedato.
II.3.Jordbundsmæssigogfysiskkarakterisering afobservationsområderne
Der foretages en jordbundsmæssig karakterisering af hvert enkelt
observationsområde.
Det tilrådes at udarbejde profilbeskrivelsen efter FAO's retningslinjer (
FAOGuidelineforSoilDescription , 3rd edition (Revised), Rome 1990) i
stødpudezonen. Man bør sørge for, at profilbeskrivelsen/rne udarbejdes
for et sted, som er repræsentativt for det faktiske observationsområde. Det
anbefales at bestemme den gennemsnitlige massefylde på grundlag af
uforstyrret jord, således at det samlede indhold af næringsstoffer kan
beregnes. Hvis den gennemsnitlige massefylde på grundlag af tørvægten
ikke bestemmes, bør der foretages et rimeligt skøn over dette parameter.
Det er obligatorisk at foretage en kornstørrelsesklassificering. Kornstør-
relsesfraktionerne er: < 2 µm, 2-63 µm, 63-2 000 µm (FAO). Hvis 50 µm
anvendes til at adskille silt- og sandfraktioner, må der foretages en
omregning til 63 µm,-grænsen.1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 14
▼B
II.4.Prøvetagningsmetode
Jordprøverne indsamles i bestemte dybder eller bestemte horisonter. For
hver udvalgt dybde eller horisont indsamles mindst én repræsentativ
sammensat prøve eller flere delprøver. Antallet af delprøver, der
indsamles til den sammensatte prøve, og prøvningsdatoen indberettes.
Prøverne fra de organiske lag (0- og H-) (*) udtages særskilt. Hvis
prøvetagningen udføres i en bestemt dybde, anvendes følgende lag:
— 0-10 cm (det tilrådes at tage prøver af 0-5 og 5-10 særskilt)
— 10-20 cm
— 20-40 cm— 40-80 cm
II.5.Transport,opbevaringogbehandling
Prøverne transporteres og opbevares på en sådan måde, at der sker færrest
mulige kemiske ændringer. Der redegøres for transport- og opbevarings-
procedurerne (herunder venteperioder). Der redegøres udførligt for
eventuelle problemer med og fravigelser fra disse procedurer. Det tilrådes
at opbevare en del af prøven ien jordbundsbank ti l brug ved
sammenligninger med fremtidige prøver (f.eks. om ti år). Inden prøverne
analyseres, skal de behandles. Større bestanddele (> 2 mm) skal fjernes,
og prøverne skal tørres (ved maks. 40 ºC) og formales eller sigtes.
II.6.Analysemetoder
I »Manual on methodologies for forest soil sampling and analysis«, der er
udarbejdet af jordbundsekspertpanelet under ICP-Skov, er der givet en
beskrivelse af de godkendte metoder til analyse af de forskellige
jordbundsparametre. Det tilrådes at anvende de godkendte metoder.
Hvis der anvendes andre (nationale) metoder, skal der redegøres udførligt
for analyseresultaternes sammenlignelighed ved forelæggelsen af analyse-
resultaterne. I oversigten over jordbundens tilstand i skovene skelnes der
mellem obligatoriske og fakultative parametre (se listen nedenfor).
Obligatoriske og fakultative parametre og de respektive godkendte
analysemetoder:
Parameter Enheder H/O Min Godkendte metoderBemærk-
ninger
pH (CaCl2) Obligatorisk Obligatorisk Labex 8703-01-1-1
and
ISO/TC190/SC3/
GT8
Organisk kulstof
(C-org)(g/kg) Obligatorisk Obligatorisk Dry combustion
Nitrogen (N) (g/kg) Obligatorisk Obligatorisk Dry combustion
Phosphor (P) (mg/kg) Obligatorisk Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Kalium (K) (mg/kg) Obligatorisk Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Calcium (Ca) (mg/kg) Obligatorisk Fakultativ Extractant: Aqua
regia1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 15
(*) Jordbundsekspertpanelet under FN-ECE/ICP har indvillget i at anvende
— definitionerne i FAO's retningslinjer for jordbundsbeskrivelse (1990), og defini-
tionerne af de organiske lag (O- og H-) er som følger:
H-horisonter eller H-lag: Lag, der er domineret af organisk materiale, som er dannetved ophobning af ikke eller delvis nedbrudt organisk materiale i overfladen, somkan ligge under vand. Alle H-horisonter er mættet med vand i længere perioder ellerhar engang været mættet, men er nu kunstigt drænet. En H-horisont kan ligge oven
på mineraljord eller i en hvilken som helst dybde under overfladen, hvis den er
dækket.
— O-horisonter eller O-lag: Lag, der er domineret af organisk materiale, som består af
ikke eller delvis nedbrudte planterester såsom blade, nåle, grene, mos og lav, derhar samlet sig på overfladen. De kan ligge oven på enten mineralsk eller organisk
jord. O-horisonter er ikke mættet med vand i længere perioder. Mineralfraktionen er
kun en lille procentdel af materialets volumen og vejer normalt langt under dethalve. Et O-lag kan ligge oven på mineraljord eller i en hvilken som helst dybdeunder overfladen, hvis det er dækket. En horisont, der er dannet ved illuviation aforganisk materiale i mineralsk underjord, er ikke en O-horisont, selv om nogle
horisonter, der er dannet på denne måde, indeholder meget organisk materiale.
▼B
Parameter Enheder H/O Min Godkendte metoderBemærk-
ninger
Magnesium (Mg) (mg/kg) Obligatorisk Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Organisk lag
(OrgLay)(kg/m2) Obligatorisk Volume (cylindric)-
dry-weight
Calciumcarbonat
(CaCO3)(g/kg) Fakultativ Obligatorisk AFNOR X 31-105 hvis pH
(CaCl2)> 6
Frisurhedsgrad
(Ac-Exc)(cmol+/kg) Fakultativ Obligatorisk Titration
Frie basiske kati-
oner (BCE)(cmol+/kg) Fakultativ Obligatorisk Extractant: BaCl2
Frie sure kationer
(ACE)(cmol+/kg) Fakultativ Obligatorisk Extractant: BaCl2
Kationsbytnings-
kapacitet (CEC)(cmol+/kg) Fakultativ Obligatorisk Bascomb
Basemætnings-
grad
(BaseSat)(%) Fakultativ Obligatorisk Labex L8703-26-1-1
Natrium (Na) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Aluminium (Al) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Jern (Fe) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Chrom (Cr) (mg/kg) Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Nikkel (Ni) (mg/kg) Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Mangan (Mn) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Zink (Zn) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Kobber (Cu) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Bly (Pb) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Cadmium (Cd) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Kviksølv (Hg) (mg/kg) Fakultativ Extractant: Aqua
regia
Svovl (S) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua
regia
pH (H2O) Fakultativ Fakultativ pH-elektrode
Specifik ledeevne
(EC)(mS/m) Fakultativ Fakultativ EC-meter
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller
en del af de fakultative parametre.
II.7.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender for hvert enkelt prøvetagningsområde
Kommissionen disse oplysninger i standardiseret form (se bilag VII,
formular 4a, 4b og 4c).1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 16
▼B
BILAGV
FÆLLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF OVERSIGTEN OVER
NÅLE/BLADEIDEPERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Oversigten skal udarbejdes for alle de permanente observationsområder.
Den første fælles oversigt skal være udarbejdet inden sommeren 1996.
Det anbefales at udarbejde oversigten over nåle/bade i de relevante
perioder i sommeren 1995 og vinteren 1995/96, men udarbejdelsen af
oversigten kan foretages over to år.
Udarbejdelsen gentages for hvert enkelt observationsområde med to års
mellemrum.
Nedenstående tekniske detaljer er baseret på resultaterne af arbejdet i
ekspertpanelet for nåle/bladanalyse under ICP-Skov.
Der henvises til den vejledning (1993), som er udarbejdet af ekspert-
panelet.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Tidspunkterforprøvetagning
Løvfældende arter (inklusive lærk): prøvetagningen skal finde sted, når de
nye blade er fuldt udviklede, og lige inden bladene begynder at gulne og
ældes om efteråret.
Stedsegrønne arter: prøvetagningen skal finde sted i hvileperioden.
Medlemsstaterne anmodes om for hver region, og inden for hver region
for sletter og bjerge, at fastlægge den mest hensigtsmæssige periode til
prøvetagning og analyse af de forskellige arter og at holde sig til denne
periode.
II.2.Udvælgelseaftræer
Hvert andet år tages der prøver af mindst fem træer af hver af de vigtigste
arter, der forekommer iobservati onsområdet.
De træer, der skal udtages prøver af, udvælges på en sådan måde, at:
— træerne er forskellige fra dem, der benyttes til bedømmelse af kronen,
således at det undgås, at flere på hinanden følgende prøvetagninger
medfører nåle-/bladtab
— hvis vitalitetsbedømmelsen er begrænset til træerne i delområdet,
udvælges træerne med henblik på nåle-/bladprøver i den resterende
del af det samlede observationsområde. Hvis der ikke anvendes noget
delområde, udvælges prøvetræerne blandt træerne istødpudezonen. I
så fald forsynes de træer, der udvælges til prøvetagning i
stødpudezonen, med et særligt nummer (se bilag VII)
— træerne tilhører fremherskende og dominerende klasser (skov med
lukkede kroner), eller er træer med en gennemsnitshøjde på ±20 %
(skov med åbne kroner)
— træerne står iumi ddelbar nærhed af de steder, hvor der er udtaget
jordbundsprøver til analyse; man må dog sikre sig, at prøvetræernes
hovedrødder ikke er blevet beskadiget ved udtagningen af jordprøver
— træerne er repræsentative for observationsområdets gennemsnitlige
nåle-/bladtabsniveau (±5 % af det gennemsnitlige nåle-/bladtab)
— træerne er repræsentative for observationsområdets sundhedsmæssige
status.
De samme prøvetræer benyttes ved hver prøvetagning; træerne skal
nummereres. Når der er tale om arter med små kroner og for få nåle (eller
blade) pr. år, er det tilladt (men ikke anbefalet) at veksle mellem to sæt på
fem træer, når det er nødvendigt for at undgå at beskadige prøvetræerne.
Hvert sæt skal opfylde ovennævnte betingelser.
Der tages kun prøver af de vigtigste arter i Fællesskabet (se bilag VII,
punkt 15).
På de træer, hvorfra der udtages nåle-/bladprøver, bedømmes kronernes
tilstand (se bilag III), og de eksisterende eller de særlige tildelte numre
benyttes.1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 17
▼B
II.3.Generelbaggrundsinformation
Følgende generelle baggrundsinformationer indsamles:
— områdets nummer
— prøvetagning- og analysedato
— træart.
II.4.Udvælgelseogmængeafbladeognåle
Træerne i observationsområdet kan ikke fældes, og det kan have
betydning for prøvetagningsmetoden.
Det er vigtigt, at blade eller nåle, der udtages som prøve, har udviklet sig i
fuldt lys. Generelt set er det mest hensigtsmæssigt at benytte årets nåle
eller blade til bedømmelse af næringsstofindholdet, når det gælder
stedsegrønne arter, men for en række grundstoffers vedkommende kan det
være interessant at sammenligne grundstofkoncentrationen i ældre nåle
med koncentrationen i årets nåle.
Bladene eller nålene skal tages fra den øverste tredjedel af kronen, men
ikke fra de allerførste grenkranse, når det gælder nåletræer; i bevoks-
ninger, hvor de forskellige grenkranse klart kan identificeres, tilrådes det
at udtage prøver mellem 7. og 15. grenkrans.
For de løvfældende arters vedkommende foretages prøvetagningen på
årets blade eller nåle.
For de stedsegrønne arters vedkommende anbefales det at tage prøver af
såvel årets nåle eller blade som andet års nåle eller blade (året +1).
For alle arters vedkommende må man sørge for, at blade eller nåle, der
tages som prøve, er fuldt udviklede, især når det gælder arter, der skyder
flere gange om året (f.eks. Pinus halepensis, Pseudotsuga menziesii,
Eucaluptus sp., Quercus sp.). Når det gælder Larix sp. og Cedrus sp.,
tages prøverne på det foregående års korte grene.
Normalt skal prøvetagningen foregå på en sådan måde, at alle retninger
(verdenshjørner) er repræsenteret isættet af prøvetræer. Hvi s det er
nødvendigt, kan prøvetagningen foregå fra forskellige sider af hvert træe i
prøvesættet. På voksesteder, hvor en enkelt retning klart dominerer (f.eks.
stejle skråninger eller stærk fremherskende vind), tages der kun prøver fra
én retning, som altid skal være den samme. I sådanne tilfælde er det
nødvendigt at oplyse retningen.
Til analyse af de vigtigste grundstoffer og Fe, Mn, Zn og Cu anbefales det
at benytte 30 g friske nåle eller blade for hver aldersklasse, der udtages
prøver af.
De enkelte lande kan beslutte at undersøge en større mængde materiale alt
efter, hvad deres egne analysemetoder kræver, eller for at opbevare
prøver til senere brug.
II.5.Prøvetagningsmetode
De træerne ikke kan fældes, kan alle hensigtsmæssige prøvetagnings-
metoder accepteres under hensyn til bevoksningernes art, størrelse osv.,
under forudsætning af, at de ikke medfører forurening af prøven, alvorlig
beskadigelse af træerne eller risici for prøvetagningsholdet.
II.6.Behandling,indenprøvernesendestillaboratoriernetilanalyse
Der tages prøver af mindst fem træer af hever af de vigtigste arter, der
forekommer i observationsområdet. De fem prøver opbevares hver for sig
i poser. Med henblik på analyse fremstilles en sammensat prøve ved
blanding af lige mængder af hver af de fem prøver (hvis de fem træer
analyseres individuelt, beregnes middelværdien for hvert grundstof).
For løvtræernes vedkommende kan det være hensigtsmæssigt at fjerne
bladene fra kvistene (og visse arters vedkommende tillige de små blade
fra stænglen), men dette er ikke nødvendigt for nåletræernes vedkom-
mende. Årets skud og andet års skud separeres og opbevares særskilt i
poser.Det anbefales at anvende perforerede kraftige polyethylenposer.
Om muligt tørres prøverne i et rent lokale og opbevares på et køligt sted i
perforede polyethylenposer.
Man må være meget omhyggelig med at mærke hver enkelt prøve tydeligt
(skov, observationsområdets nummer, art, nålenes alder osv.), inden man
sender den til analyse. Disse oplysninger skal stå uden på posen (direkte
skrevet på posen med blæk, som ikke kan udslettes, eller på en etiket, som
sættes på posen). Det anbefales at gentage disse oplysninger på en1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 18
▼B
papiretiket inden i posen med blæk, som ikke kan udslettes. Etiketten
foldes, således at blade eller nåle ikke forurenes ved at komme i berøring
med blækket.
II.7.Behandlingindenanalyse
Det anbefales at bestemmes massefylden af 100 blade eller 1 000 nåle
tillige med skuddenes massefylde ved den intensive og permanente
overvågning af de permanente observationsområder og årets skud.
Det er ikke nødvendigt at skære stilkene af bladene, men når der er tale
om sammensatte blade, kan det tilrådes at fjerne de små blade fra
stænglen, hvis dette ikke allerede er gjort i skoven. For at undgå
forurening bør der ikke anvendes pudrede plasthandsker.
Det er ikke nødvendigt at vaske prøverne systematisk, men det kan være
hensigtsmæssigt i regioner, som har stor luftforurening eller ligger i
nærheden af havet. Prøverne vaskes med rent vand.
Ovntørring skal foregå ved højst 80 ºC i mindst 24 timer. Nålene fjernes
fra kvistene, idet der træffes samme forholdsregler som ved fjernelsen af
de små blade fra stænglen.
Tørre prøver formales, så der fremkommer et fint pulver, og så homogent
som muligt. Der vil altid blive nogle fibre tilbage afhængig af træart;
dette er ikke nogen større ulempe, hvis fibrene er små, og hvis pulveret
blandes omhyggeligt, inden der tages prøver til analyse. Når Mn, Fe, Cu,
Cd, Al og Pb skal bestemmes, må man sikre sig, at apparaturet ikke
forurener prøverne. Man kan afprøve apparaturet ved at formale tørret
fibrøs cellulose og analysere den for disse grundstoffer før og efter
formalingen.
II.8.Kemiskanalyse
Det er kun den samlede koncentration af grundstoffer, der bestemmes. I
»Manual on methodologies for leaf and needle sampling and analysis«,
der er udarbejdet af ekspertpanelet vedrørende nåle/blade under ICP-
Skov, er der givet en beskrivelse af de vejledende metoder til analyse af
de forskellige parametre for nåle/blade.
Landene kan benyttes deres egne metoder. Men det er nødvendigt at
sammenligne de samlede grundstofkoncentrationer, som er nået efter
nationale metoder, med dem, der er fundet i referencestandardprøverne. I
oversigten over nåle/blade skelnes der mellem obligatoriske og
fakultative parametre (se listen nedenfor).
Parametre:
Obligatoriske parametre Fakultative parametre
Nitrogen (N)
Svovl (S)
Phosphor (P)
Kalcium (Ca)
Magnesium (Mg)
Kalium (K)Natrium (Na)
Zink (Zn)
Mangan (Mn)
Jern (Fe)
Kobber (Cu)
Bly (Pb)
Aluminium (Al)
Bor (B)
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller
en del af de fakultative parametre.
II.9.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger i standar-
diseret form for hvert enkelt område (se bilag VII, formular 5a, 5b og 5c).1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 19
▼B
BILAGVI
FÆLLES METODER TIL GENNEMFØRELSE AF TILVÆKSTMÅ-
LINGERIDEPERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Den første måling skal gennemføres i alle de permanente observations-
områder i perioden 1994 til 1996.
Målingen af vækstparametrene falder i to dele:
— periodiske målinger af træparametre
— analyse af årringe ved hjælp af borekerner og stammeskiver
(fakultativ).
De periodiske målinger gentages i hvert enkelt observationsområde i
hvileperioden 1999-2000 og gentages derefter med fem års mellemrum.
Prøvetagningen og analysen af borekerner og stammeskiver kan foretages
en enkelt gang, helst under oprettelsen af området eller snart efter
oprettelsen. De efterfølgende tekniske detaljer er baseret på resultaterne af
arbejdet iekspertpanelet vedrørende ti lvækst under ICP-Skov. Der
henvises til den vejledning, som dette ekspertpanel har udarbejdet.
De her beskrevne metoder er uegnede til maquis og lignende vegeta-
tionstyper.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Tidspunktformålingerne
Målingerne skal finde sted i hvileperioden.
II.2.Udvælgelseafprøvetræer
I princippet skal alle træer i hele observationsområdet overvåges. Hvis der
er mange træer iområdet (f.eks. tætte bevoksni nger), kan der være
afgrænset et delområde, som skal anvendes til bedømmelse af træerne
(f.eks. bedømmelse af kroner og tilvækst). I så fald skal træerne i
delområdet overvåges. Delområdet bør, når oversigten udarbejdes, være
tilstrækkelig stort til, at det kan danne grundlag for pålidelige skøn over
bevoksningens tilvækst i hele måleperioden. Delområdets nøjagtige
størrelse fastlægges og indberettes.
II.3.Metoder
Periodiske målinger
Hvert femte år måles alle træer i(del)området.Analyse af årringe (borekerner og stammeskiver)Da udtagningen af borekerner kan influere på andre målinger, bør disse
prøver tages af træer uden for området. Da de træer, hvorfra der skal
udtages prøver iform af stammeski ver, må fældes, skal de udvalgte træer
befinde sig så langt fra området, at fældningen ikke kan indvirke på de
overvågede træer i området. Samtidig skal prøvetræerne være repræsen-
tative for træerne i området. Der skal i størst muligt omfang benyttes
træer, der fældes som led iden normale forvaltni ng.
II.4.Generelbaggrundsinformation
Følgende generelle baggrundsinformationer indsamles:
— observationsområdets nummer
— prøvetagnings- og analysedato— træets nummer.1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 20
▼B
II.5.Parametre,derskalmåles
Obligatoriske parametre Fakultative parametre
Periodiske målinger Træart
Diameter i brysthøjde (DBH)Information om forvaltningenBark
TræhøjdeKronehøjde
Kronebredde
Anslået volumen
Analyse af årringe Ringbredde
Redegørelse for træets udvikling
ved analyse af fem årringe ad
gangen
Rodareal og anslået volumen
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller
en del af de fakultative parametre.
Medlemsstaterne kan anvende deres eget system og deres egne metoder.
»Submanual on Increment«, som er udarbejdet af tilvækstpanelet under
ICP-Skov indeholder forslag til målmetoder.
II.6.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger for hvert
enkelt observationsområde i standardiseret form (se bilag VII, formular
6a, 6b, 6c og 6d).1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 21
▼B
BILAGVII
FÆLLES RETNINGSLINJER FOR INDBERETNING AF RESULTA-
TERNE AF OVERVÅGNINGEN I DE FASTE OBSERVATIONSOM-
RÅDEROGFORTOLKNINGENHERAF
I.Generellebemærkninger
Formålet med nettet af permanente observationsområder er at opnå
detaljerede oplysninger om udviklingen i skovøkosystemerne i Fælles-
skabet og at forsøge at etablere en sammenhæng mellem de miljømæssige
faktorer, især luftforurening, og skovøkosystmernes reaktion.
Dette kan kun opnås ved en evaluering af resultaterne for de enkelte
områder. Der må udvises stor omhu, når resultaterne for de forskellige
permanente observationsområder sammenlignes på regionalt plan eller på
EF-plan.
Det anbefales at fremsende de efterprøvede data for hver enkelt
undersøgelse (eller afsluttet del heraf) til Kommissionen, så snart dataene
foreligger, ved hjælp af de standardiserede formularer i dette bilag.
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de data, der er indsamlet fra de
forskellige oversigter, som er udarbejdet i perioden 1991 til 1996 for
hvert enkelt permanente område, sammen med en fortolkning af
resultaterne for de enkelte områder.
Senest den 31. december 1996 skal alle data og medlemsstaternes
fortolkning være Kommissionen i hænde i standardiseret form til
yderligere evaluering.
De efterprøvede data fra oversigterne efter 1996 fremsendes til
Kommissionen, når undersøgelserne er afsluttet, med nye frister hvert
femte år (f.eks. 31. december 2001, 2006 osv.)
I dette bilag gives der oplysninger om indsendelsen af resultaterne og
fortolkningen heraf.
II.Generelletekniskeoplysningermedhenblikpåindsendelsenafdata
II.1.Kravtilmaskinel
Som datamedium er valgt 3,5 ″disketter (DSDD eller HD). Denne
diskette er blevet standard verden over og er billig og robust. Der skal
benyttes disketter af god kvalitet.
II.2.Kravtilmaskinel
Disketterne skal formateres til den rette density (DSDD = low density og
HD = high density) ved hjælp af DOS 2.1 eller senere versioner og skal
være 100 % kompatibel med IBM. ASCII-tegnsættet skal benyttes til alle
oplysninger på disketten.
II.3.Datafiler
Hver diskette (eller diskettesæt) skal indeholde områdefilen og datafilen:
filen med resuméet af oplysninger om observationsområderne (områdefil)
og filen(erne) med resultaterne for hver enkelt undersøgelse (datafiler).
De nærmere retningslinjer for disse filers navne og indhold står i bilag
VIIa.
II.4.Vejledning pådiskette
Der kan rekvireres en diskette med et eksempel på filernes opbygning og
indhold.1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 22
▼B
BILAGVIIIa
INDSENDELSEAF DATA I DIGITALFORMATFOR HVERT ENKELT
PERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDE
Filnavnefordeenkelteundersøgelser
I foranstående bilag er metoderne til gennemførelse af undersøgelserne beskrevet
i enkeltheder. Efter bedømmelse, prøvetagning/analyse, efterprøvning og
evaluering fremsendes dataene til Kommissionen i standardiseret form. I dette
bilag redegøres der nærmere for standardiseringen.
For hver enkelt bedømmelse forelægges de efterprøvede data ien eller flere fi ler i
standardformat.
Bedømmelse Bilag Hyppighed Filnavn(e)
Oprettelse I En gang XXGENER.PLT
Bedømmelse af
kronenIII En gang
om åretXX1995.PLT,XX1995.TRE
Jordbundsoversigt IV En gang
hvert femte
eller tiende
årXX1995.PLS,XX1995.SOM,XX1995.SOO
Nåle-/bladoversigt V Hvert
andet årXX1995.PLF,XX1995.FOMXX1995.FOO
Tilvækst VI Hvert
femte årXX1995.PLI,XX1995.IPM,XX1995.IRA,XX1995.IEV
Deposition VIII Løbende XX1995.PLD, XX1995.DEM, XX1995.DEO,
XX1995.DEA
MeteorologiIX Løbende XX1995.PLM, XX1995.MEM, XX1995.MEC, Formular
8d, XX1995.MEO og XX1995.MED
Hvert filnavn består af landekoden på to bogstaver (repræsenteret ved XX i
navnelisten) efterfulgt af bedømmelsesåret (i eksemplet 1995) eller GENER, nåroplysningerne afgives en enkelt gang, en prik (.) og i ekstensionen en kode på tre
bogstaver. Denne kode på tre bogstaver består for områdefilernes vedkommende
af bogstaverne PL og det første bogstav ijordbundsbedømmelsen (Soi l), nåle-/
bladbedømmelsen (Foliage), tilvækstbedømmelsen (Increment), depositionsbe-
dømmelsen (Deposition), og den meteorologiske bedømmelse (Meteorology). For
datafilernes vedkommende består denne kode på tre bogstaver af to bogstaver
(eller et bogstav) for SOil, FOliage, INcrement, DEposition eller MEteorology og
et bogstav (eller to bogstaver) der står for Mandatory (obligatorisk), Optional
(fakultativ) eller de forskellige dele af tilvækstbedømmelsen (EValuation),
depositionsbedømmelsen (Air) eller den meteorologiske bedømmelse (Climate
eller Damage).
Hvis behandlingen af dataene for observationsområderne i nettet på 16 × 16 km
foretages samme sted, kan dette give anledning til forveksling af filnavne. I dette
tilfælde kan årskoderne i ovennævnte filnavne forhøjes med 1 000 (f.eks.
XX2995.SOM).1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 23
▼M1
▼B
Formular1a
XXGENER.PLT
Indholdet affilen medoplysningeromområder,derskaludfyldesunderoprettelsen (sebilagI)
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 24
▼B
Formular1b
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 25
▼B
Formular3a
XX1993.PLT
Indholdetaffilenmedoplysningeromområder,derskalanvendesiforbindelsemedbedømmelsenafkronernestilstand(sebilagIII)
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 26
▼B
Formular3b
XX1993.TRE
Indholdetaffilenmedoplysningeromtræer,derskalanvendesiforbindelsemedbestemmelsenafkronernestilstand(sebilagIII)
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 27
▼B
Formular4a
XX1993.PLS
Indholdetafdenreduceredeområdefil,derskalanvendesiforbindelsemedoversigtenoverjordbundenstilstand(sebilagIV)
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 28
▼B
Formular4b
XX1993.SOM
Indholdet affilen medoplysningeromjordbundsanalyse(obligatorisk)
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 29
Formular4c
XX1993.SOO
Indholdet affilen medoplysningeromjordbundsanalyse(fakultativ)
▼B1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 30
▼B1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 31
▼B
Formular5a
XX1993.PLF
Indholdetafdenreduceredeområdefil,derskalanvendesiforbindelsemedundersøgelsenafnålesogbladeskemiskesammensætning
(sebilagV)
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 32
Formular5b
XX1993.FOM
Indholdet affilen medoplysningeromnåle-/bladanalyse (fakultativ)
▼B1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 33
▼B
Formular5c
XX1993.FOO
Indholdet affilen medoplysningeromnåle-/bladanalyse (fakultativ)
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 34
▼B
Formular6a
XX1993.PLI
Indholdet afdenreduceredeområdefil,derskalanvendesfortilvækst (sebilagVI)
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 35
▼B
Formular6b
XX1993.IPM
Indholdet affilen medoplysningeromtilvækst —periodiskemålinger
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 36
Formular6c
XX1993.IRA
Indholdet affilen medoplysningeromtilvækst—analyseafringeogstammeskiver(fakultativ)
▼B1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 37
Formular6d
XX1993.IEV
Indholdetaffilen meddeevaluerede datafortilvækst(fakultativ)
▼B1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 38
▼M1
Formular7a
XX1995.PLD
Indholdet afdenreduceredeområdefil,derskalanvendesiforbindelsemeddepositionsmålingerne
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 39
Formular7b
XX1995.DEM
Indholdet affilen meddepositionsmålinger(obligatorisk)
▼M11994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 40
▼M11994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 41
Formular7c
XX1995.DEO
Indholdet affilen meddepositionsmålinger (fakultativ)
▼M11994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 42
▼M11994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 43
▼M1
Formular7d
XX1995.DEA
Indholdetaffilen medgas-ogaerosolkoncentrationsmålinger(fakultativ)
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 44
▼M1
Formular8a
XX1995.PLM
Indholdetafdenreduceredeområdefil,derskalanvendesiforbindelsemeddemeteorologiske målinger
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 45
▼M1
Formular8b
XX1995.MEM
Indholdet affilen medmeteorologiske målinger
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 46
Formular8c
XX1995.MEC
Indholdet affilen medklimatologiske skøn
▼M11994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 47
▼M1
Formular8d
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 48
▼M1
Formular8e
XX1995.MEO
Indholdet affilen medforekomsterafidentificerede begivenheder/fænomener
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 49
▼M1
Formular8f
XX1995.MED
Indholdetafområdefilenmedkonstateret skadeforvoldt afmeteorologiskebegivenheder/fænomener
1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 50
▼B
KODELISTER OVER DATA FOR UNDERSØGELSEN AF DE PERMA-
NENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
Følgende instruktioner og koder skal vedtages af medlemsstaterne til fuld-
stændiggørelse af de fælles formularer for observationer 1a og 1b
Områdeoplysninger
(1)Land
01: France
02: België — Belgique03: Nederland04: Deutschland
05: Italia
06: United Kingdom07: Ireland08: Danmark
09: Ellas
10: Portugal11: España
12: Luxembourg
(2)Observationsområdetsnummer
Nummeret på observationsområdet svarer til et fast nummer, der tildeles
det permanente område ved udvælgelsen eller oprettelsen.
(3)Observationsdato,bedømmelsesdato,analysedato
Datoerne angives i følgende rækkefølge:
f. eks.:
dag måned år
08 09 94
(4)Faktiske koordinaterforbreddegrad/længdegrad
Angiv breddegrads- og længdegradskoordinaterne for observations-
området centrum (6 tal),
f. eks.:
+/− grader minutter sekunder
— breddegrad +50102 7
— længdegrad −011532
Første rubrik anvendes til angivelse af +koordinat eller −koordinat.
(5)Dækningafdevigtigste artersvandbehov(skøn)
1: Utilstrækkeligt
2: Tilstrækkeligt
3: Mere end rigeligt.
(6)Humustype
1: Muld
2: Moder3: Mor
4: Anmor
5: Tørv6: Andet7: Rå (Raw) (Roh).1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 51
▼B
(7)Højde
1:≤50 m
2: 51-100 m3: 101-150 m
4: 151-200 m
5: 201-250 m
6: 251-300 m
7: 301-350 m8: 351-400 m
9: 401-450 m
10: 451-500 m11: 501-550 m
12: 551-600 m
13: 601-650 m14: 651-700 m
15: 701-750 m
16: 751-800 m17: 801-850 m
18: 851-900 m
19: 901-950 m
20: 951-1 000 m
21: 1 001-1 050 m22: 1 051-1 100 m
23: 1 101-1 150 m
24: 1 151-1 200 m25: 1 201-1 250 m
26: 1 251-1 300 m
27: 1 301-1 350 m28: 1 351-1 400 m
29: 1 401-1 450 m
30: 1 451-1 500 m31: 1 501-1 550 m
32: 1 551-1 600 m
33: 1 601-1 650 m34: 1 651-1 700 m
35: 1 701-1 750 m
36: 1 751-1 800 m
37: 1 801-1 850 m
38: 1 851-1 900 m39: 1 901-1 950 m
40: 1 951-2 000 m
41: 2 001-2 050 m42: 2 051-2 100 m
43: 2 101-2 150 m
44: 2 151-2 200 m45: 2 201-2 250 m
46: 2 251-2 300 m
47: 2 301-2 350 m48: 2 351-2 400 m
49: 2 401-2 450 m
50: 2 451-2 500 m
51: >2 500 m
(8)Retning
1: N
2: NØ
3: Ø
4: SØE5: S
6: SV
7: V8: NV
9: fladt.1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 52
▼B
(9)Denfremherskendebevoksningsgennemsnitsalder(år)
1:≤20
2: 21-403: 41-604: 61-805: 81-1006: 101-1207: >208: Uregelmæssige bevoksninger.
(10)Soilunit
Fluvisols
101 Eutric Fluvisols
102 Calcaric Fluvisols103 Dystric Fluvisols104 Mollic Fluvisols105 Umbric Fluvisols106 Thionic Fluvisols107 Salic Fluvisols
Gleysols
108 Eutric Gleysols
109 Calcic Gleysols110 Dystric Gleysols111 Andic Gleysols112 Mollic Gleysols113 Umbric Gleysols114 Thionic Gleysols115 Gelic Gleysols
Regosols
116 Eutric Regosols
117 Calcaric Regosols118 Gypsic Regosols119 Dystric Regosols120 Umbric Regosols121 Gelic Regosols
Leptosols
122 Eutric Leptosols
123 Dystric Leptosols124 Rendzic Leptosols125 Mollic Leptosols126 Umbric Leptosols127 Lithic Leptosols128 Gelic Leptosols
Arenosols
129 Haplic Arenosols
130 Cambic Arenosols131 Luvic Arenosols132 Ferralic Arenosols133 Albic Arenosols134 Calcaric Arenosols135 Gleyic Arenosols
Andosols
136 Haplic Andosols
137 Mollic Andosols138 Umbric Andosols1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 53
▼B
139 Vitric Andosols
140 Gleyic Andosols141 Gelic Andosols
Vertisols
142 Eutric Vertisols
143 Dystric Vertisols144 Calcic Vertisols145 Gypsic Vertisols
Cambisols
146 Eutric Cambisols
147 Dystric Cambisols148 Humic Cambisols149 Galcaric Cambisols150 Chromic Cambisols151 Vertic Cambisols
152 Ferralic Cambisols
153 Gleyic Cambisols154 Gelic Cambisols
Calcisols
155 Haplic Calcisols
156 Luvic Calcisols157 Petric Calcisols
Gypsisols
158 Haplic Gypsisols
159 Calcic Gypsisols160 Luvic Gypsisols161 Petric Gypsisols
Solonetz
162 Haplic Solonetz
163 Mollic Solonetz164 Calcic Solonetz165 Gypsic Solonetz166 Stagnic Solonetz
167 Gleyic Solonetz
Solonchaks
168 Haplic Solonchaks
169 Mollic Solonchaks
170 Calcic Solonchaks171 Gypsic Solonchaks172 Sodic Solonchaks173 Gleyic Solonchaks174 Gelic Solonchaks
Kastanozems
175 Haplic Kastanozems
176 Luvic Kastanozems177 Calcic Kastanozems178 Gypsic Kastanozems
Chernozems
179 Haplic Chernozems
180 Calcic Chernozems181 Luvic Chernozems182 Glossic Chernozems
183 Gleyic Chernozems1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 54
▼B
Phaeozems
184 Haplic Phaeozems
185 Calcaric Phaeozems
186 Luvic Phaeozems
187 Stagnic Phaeozems
188 Gleyic Phaeozems
Greyzems
189 Haplic Greyzems
190 Gleyic Greyzems
Luvisols
191 Haplic Luvisols
192 Ferric Luvisols
193 Chromic Luvisols
194 Calcic Luvisols195 Vertic Luvisols
196 Albic Luvisols
197 Stagnic Luvisols
198 Gleyic Luvisols
Lixisols
199 Haplic Lixisols
200 Ferric Lixisols
201 Plinthic Lixisols
202 Albic Lixisols
203 Stagnic Lixisols
204 Gleyic Lixisols
Planosols
205 Eutric Planosols
206 Dystric Planosols
207 Mollic Planosols
208 Umbric Planosols
209 Gelic Planosols
Podzoluvisols
210 Eutric Podzoluvisols
211 Dystric Podzoluvisols
212 Stagnic Podzoluvisols
213 Gleyic Podzoluvisols
214 Gelic Podzoluvisols
Podzols
215 Haplic Podzols
216 Cambic Podzols
217 Ferric Podzols
218 Carbic Podzols
219 Gleyic Podzols
220 Gelic Podzols
Acrisols
221 Haplic Acrisols
222 Ferric Acrisols
223 Humic Acrisols
224 Plinthic Acrisols
225 Gleyic Acrisols
Alisols
226 Haplic Alisols
227 Ferric Alisols1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 55
▼B
228 Humic Alisols
229 Plinthic Alisols
230 Stagnic Alisols
231 Gleyic Alisols
Nitisols
232 Haplic Nitisols
233 Rhodic Nitisols234 Humic Nitisols
Ferralsols
235 Haplic Ferralsols
236 Xanthic Ferralsols237 Rhodic Ferralsols238 Humic Ferralsols239 Geric Ferralsols240 Plinthic Ferralsols
Plinthosols
241 Eutric Plinthosols
242 Dystric Plinthosols
243 Humic Plinthosols244 Albic Plinthosols
Histosols
245 Folic Histosols
246 Terric Histosols247 Fibric Histosols248 Thionic Histosols249 Gelic Histosols
Anthrosols
250 Aric Anthrosols
251 Fimic Anthrosols252 Cumulic Anthrosols253 Urbic Anthrosols
(11)Detsamledeområdesstørrelse,delområdetsstørrelse
Det samlede områdes størrelse eller delområdets størrelse angives i
0,0001 ha
(12)Antaltræeridetsamledeområde
Det samlede antal træer idet samlede område. Alle træer fra 5 cm
(DBH) og derover medregnes.
(13)Skønovertilvækst
Skønnene over tilvækst består af et skøn over absolut tilvækst og et skøn
over relativ tilvækst. Skønnet over den absolutte tilvækst er et skøn overden gennemsnitlige tilvækst i hele bevoksningens levetid. Skønnet over
den relative tilvækst angiver, om skønnet over den absolutte tilvækst
betragtes som lavt, normalt eller højt for bevoksningen. Der anvendes
følgende koder:
Kode for absolut tilvækst Kode for relativ tilvækst
0 = 0,0- 2,5 m
3pr. ha pr. år
1 = 2,5- 7,5 m3pr. ha pr. år
2 = 7,5-12,5 m3pr. ha pr. år
3 = 12,5-17,5 m3pr. ha pr. år
4 = 17,5-22,5 m3pr. ha pr. år
5 = >22,5 m3pr. ha pr. år1 = lavt
2 = normalt3 = højt1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 56
▼B
(99)Andreobservationer
Her anføres relevante oplysninger om området.Trædatatil brug for bedømmelsen af kronen
(14)Prøvetræetsnummer
Træets nummer er det nummer, som er tildelt træet ved oprettelsen af
området.
(15)Arter(Ref.FloraEuropea)
Løvtræer (* = arter, der skal anvendes ioversi gten over bladtab)001:Acercampestre*
002:Acermonspessulanum*
003:Aceropalus
004:Acerplatanoides
005:Acerpseudoplatanus*
006:Alnuscordata*
007:Alnusglutinosa*
008:Alnusincana
009:Alnusviridis
010:Betula pendula*
011:Betula pubescens*
012:Buxussempervirens
013:Carpinusbetulus*
014:Carpinusorientalis
015:Castaneasativa(C.vesca)*
016:Corylusavellana *
017:Eucalyptus sp.*
018:Fagusmoesiaca*
019:Fagusorientalis
020:Fagussylvatica *
021:Fraxinusangustifolia
spp.oxycarpa(F.oxyphylla) *
022:Fraxinusexcelsior *
023:Fraxiusornus*
024:Ilex aquifolium
025:Juglansnigra
026:Juglansregia
027:Malusdomestica
028:Oleaeuropaea*
029:Ostryacarpinifolia *
030:Platanusorientalis
031:Populusalba
032:Populuscanescens
033:Populushybrides*
034:Populusnigra*
035:Populustremula*
036:Prunusavium*
037:Prunusdulcis(Amygdaluscommunis)
038:Prunuspadus
039:Prunusserotina
040:Pyruscommunis
041:Quercuscerris*
042:Quercuscoccifera (Q.calliprinos)*
043:Quercusfaginea*
044:Quercusfrainetto (Q.conferta) *
045:Quercusfruticosa(Q.lusitanica)
046:Quercusilex *
047:Quercusmacrolepis(Q.aegilops)
048:Quercuspetraea*
049:Quercuspubescens*1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 57
▼B
050:Quercuspyrenaica (Q.toza)*
051:Quercusrobur(Q.peduculata) *
052:Quercusrotundifolia*
053:Quercusrubra*
054:Quercussuber*
055:Quercustrojana
056:Robinia pseudoacacia*
057:Salixalba
058:Salixcaprea
059:Salixcinerea
060:Salixeleagnos
061:Salixfragilis
062:Salixsp.
063:Sorbusaria
064:Sorbusaucuparia
065:Sorbusdomestica
066:Sorbustorminalis
067:Tamarixafricana
068:Tiliacordata
069:Tiliaplatyphyllos
070:Ulmusglabra(U.scabra,U.montana)
071:Ulmuslaevis(U.effusa)
072:Ulmusminor(U.campestris,U.carpinifolia)
073:Arbutusunedo
074:Arbutusandrachne
075:Ceratoniasiliqua
076:Cercissiliquastrum
077:Ericaarborea
078:Ericascoparia
079:Ericamanipuliflora
080:Laurusnobilis
081:Myrtuscommunis
082:Phillyrea latifolia
083:Phillyrea angustifolia
084:Pistacia lentiscus
085:Pistacia terebinthus
086:Rhamnusoleoides
087:Rhamnusalaternus
099:Andreløvtræer
Nåletræer (* = arter, der skal anvendes ioversi gten over nåletab100:Abiesalba*
101:Abiesborisii-regis*
102:Abiescephalonica *
103:Abiesgrandis
104:Abiesnordmanniana
105:Abiespinsapo
106:Abiesprocera
107:Cedrusatlantica
108:Cedrusdeodara
109:Cupressuslusitanica
110:Cupressussempervirens
111:Juniperuscommunis
112:Juniperusoxycedrus*
113:Juniperusphoenicea
114:Juniperussabina
115:Juniperusthurifera*
116:Larixdecidua*
117:Larixkaempferi(L.leptolepis)
118:Picea abies(P.excelsa) *
119:Picea omorika
120:Picea sitchensis*
121:Pinusbrutia*
122:Pinuscanariensis1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 58
▼B
123:Pinuscembra
124:Pinuscontorta*
125:Pinushalepensis*
126:Pinusheldreichii
127:Pinusleucodermis
128:Pinusmugo(P.montana)
129:Pinusnigra*
130:Pinuspinaster*
131:Pinuspinea*
132:Pinusradiata(P.insignis)*
133:Pinusstrobus
134:Pinussylvestris*
135:Pinusuncinata*
136:Pseudotsugamenziesii*
137:Taxusbaccata
138:Thuyasp.
139:Tsugasp.
199:Andrenåletræer
(16)Nåle-/bladtab
Tallet for nåle-/bladtab for hvert prøvetræ udtrykt iprocent (itri n på 5 %)
set i forhold til et træ med fuld benåling/beløvning. Den faktiske
procentsats angives.
0= 0 %
5 = 1-5 %
10 = 6-10 %
15 = 11-15 %.
(17)Koderformisfarvning
0: Ingen misfarvning (0-10 %)
1: Ubetydelig misfarvning (11-25 %)
2: Moderat misfarvning (26-60 %)
3: Alvorlig misfarvning (>60 %)
4: Dødt.
(18)Letkonstaterbareårsagertil skade
Angives (1) i de(n) tilhørende kolonne(r)
T1 = Vildt og græsning
T2 = Forekomst eller spor af et for stort antal insekter
T3 = SvampeT4 = Abiotiske påvirkninger (vind, sne, frost, tørke …)
T5 = Skader forvoldt af mennesker
T6 = Brand
T7 = Kendte lokale/regionale forureningskilder
T8 = Andet.
(19)Identificering afskadetype
Der bør om muligt gives yderligere oplysninger om skadetype, f. eks. for
insekter: art eller gruppe (f. eks. »barkbiller«).
(20)Andreobservationer
Eventuelle yderligere observationer, som kan være af interesse, skal
anføres på formularen (f. eks. eventuelle påvirkninger (nylig tørke,
ekstreme temperaturer, andre skade-/stresssysmptomer)).
til brug for oversigten over jordbundens tilstand
(21)Kodefordybdeniveau
O = Organisk lag (defineret i fodnoten i punkt II.4.).
H = Organisk lag (defineret i fodnoten i punkt II.4.).
M05 = Mineralsk jord 0 - 5 cm (fakultativ)M51 = Mineralsk jord 5 - 10 cm (fakultativ)1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 59
▼B
M01 = Mineralsk jord 0 - 10 cm (obligatorisk)
M12 = Mineralsk jord 10 - 20 cm (obligatorisk)M24 = Mineralsk jord 20 - 40 cm (obligatorisk)M48 = Mineralsk jord 40 - 80 cm (obligatorisk).
(22)Kodeforanalysemetode (SAM)
For hvert parameter, der er blevet bestemt ien eller flere jordprøver,
anføres en af følgende koder i første datalinje og anvendes til at angive
prøvetypen under prøvekoden:
0 = Ingen afvigelse fra den godkendte metode
1 = Parametrene er blevet bestemt ved en alternativ metode
(nærmere oplysninger gives i et bilag til opgørelsen over
jordbundens tilstand) eller første (del)prøve
2-8 = Koder, der skal anvendes for eventuelle efterfølgende delprøver9 = Parametrene er bestemt ved omregning af data opnået ved en
afvigende metode (nærmere oplysninger gives i bilaget til
opgørelsen over jordbundens tilstand).
til brug for opgørelsen over nåle-/bladtab
(23)Prøvekode
Prøvekoden til oversigten over nåle-/bladtab består af koden for træart
(se forklaring punkt 15) efterfulgt af koden for årets blade/nåle (=0) eller
blade/nåle fra året +1, (1), f. eks. betegnes prøven, der består af forrige
års nåle (1) af Picea abies (118): 118.1.
(24)Prøvetræernesnumre
Da der ved nogle prøvetagninger (nåle-/bladtab, tilvækst) må benyttes
træer uden for det normale område (eller delområde), er det nødvendigt
at anvende særlige numre. Numrene på disse træer begynder med et
bogstav (F = nåle/blade, R = ringanalyse ved boringer, D = skiveanalyse)efterfulgt af et løbenummer (f.eks. F001). Numrene skal indeberettes.
(25)Massefyldeaf100bladeeller1000nåle
Massefylden af 100 blade eller 1 000 nåle (ovntørret) bestemmes igram.
(26)Skuddenesmassefylde
Skuddenes massefylde (ovntørret) bestemmes igram.
til brug for bedømmelsen af tilvækst
(27)Diameteribrysthøjde(DBH)
Di ameter ibrysthøjde (1,30 m) over bark i0,1 cm.Når der benyttes målebånd, bestemmes en enkelt værdi. Når der benyttes
klub, bestemmes og indberettes maksimums- og minimumsdiameter
(over bark) (diameter 1 og diameter 2).
(28)Bark
Barkens tykkelse ved 1,30 m udtrykt icm med én deci mal.
(29)Træetshøjde
Træets højde udtrykt imeter og afrundet ti l nærmeste 0,5 m.
(30)Træetsvolumen
Baseret på den/de målte diamter/diametre og højde kan træets volumen
beregnes ved hjælp af lokale formtal eller gældende volumentabeller.
Træernes volumen udtrykkes ikubi kmeter (m
3) med tre decimaler.
(31)Kronelængde
Kronens længde afrundet til nærmeste 0,5 m bestemmes fra stammens
top til laveste levende gren inklusive vanris.1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 60
▼B
(32)Kronebredde
Den gennemsnitlige kronebredde bestemmes ud fra gennemsnittet af
mindst fire kroneradier multipliceret med 2 og afrundet til nærmeste
0,5 m.
(33)Diameterunderbark
Den faktiske diameter under bark beregnes som diameteren over bark
minus barkens bredde på de to sider. Diameteren under bark fem år
tilbage beregnes som den faktiske diameter under bark minus tilvæksten
i de seneste fem år på begge sider. Diameteren under bark udtrykkes i
0,1 cm.
(34)Rodarealpr.område
Det faktiske rodareal pr. område beregnes som det samlede rodareal af
alle træer iområdet. Rodarealet pr. område for fem år si den beregnes på
grundlag af den anslåede diameter under bark for fem år siden for alle
træer iområdet. Rodarealet pr. område udtrykkes i0,1 m2.
(35)Volumempr.område
Det faktiske volumen pr. område beregnes som det samlede volumen af
alle træer iområdet. Volumenet pr. område for fem år si den beregnes på
grundlag af den anslåede diameter under bark for fem år siden for alle
træer iområdet. Volumenet pr. område udtrykkes i0,1 m3.
(36)Udtynding
Hvis en udtynding har fundet sted i femårsperioden mellem de to år,
hvor diameteren, rodarealet pr. område og volumenet pr. område
bestemmes, angives dette (J = Ja, N = Nej). De nærmere enkeltheder ved
denne udtynding beskrives så udførligt som muligt i et tillæg (metode,
år, intensitet udtrykt som antal træer, rodareal/ha, volumen/ha).
(99)Andreobservationer
Her anføres de relevante oplysninger, og der gives redegørelse for dem i
den tilsvarende evalueringsrapport (se bilag VIIb).
Oplysningeromdepositionsmålingerne
(37)Prøvetagningskode
Følgende koder anvendes til depositionsprøverne:
1: gennemdryp
2: våddeposition (bulk)3: våddeposition (wet)4: stammeløb
5: tåge
6: frossen tåge (rim)7: gas- og aerosolkoncentration9: andet.
Der gives nærmere oplysninger om det anvendte udstyr i et bilag til
dokumentet med baggrundsinformation.
(37a)Prøvemængde
Den samlede indsamlede prøvemængde opdeles efter indsamlings-
område (r) og indberettes i mm.
(38)Overvågningsperiodensstart-ogslutdato
Hver enkelt overvågningsperiodes start- og slutdato anføres på
formularerne på samme måde som datoen for observation, bedømmelse
og analyse (se punkt 3).
En overvågningsperiode består af en eller flere måleperioder. Målepe-
rioderne inden for en overvågningsperiode bør have samme længde. En
måleperiode er på mindst en uge og højst en måned.
Hvis det er nødvendigt at anvende forskellige måleperioder i løbet af
året (f.eks. en gang om ugen om sommeren og en gang om måneden om1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 61
▼M1
▼M1
vinteren), fastlægges to separate overvågningsperioder, og resultaterne
indberettes særskilt på formularerne.
(39)Antalmåleperioder
Antallet af måleperioder i hver overvågningsperiode anføres på
formularerne.
(40)Periode
Nummeret på den måleperiode, i hvilken prøven er indsamlet, anføres.
Hvert år (på eller omkring den 1. januar) påbegyndes en ny række
måleperioder. Når prøver fra flere måleperioder sammensættes inden
analyse, gives der nøjagtige oplysninger om sammensætningen i bilaget
til dokumentet med baggrundsinformation. Nummeret på den første
måleperiode anvendes til at angive perioden med henblik på analyse (når
f.eks. prøverne fra periode 9, 10, 11 og 12 sammensættes til en enkelt
prøve med henblik på analyse, får denne prøve periodenr. 9).
Oplysningeromdenmeteorologiskeovervågning
(41)Voksestedskode
I og inærheden af området kan der afgrænses et antal voksesteder. Da
meteorologiske instrumenter kan installeres på forskellige voksesteder,
må hvert voksested identificeres. Der skal gives udførlige oplysninger
om voksestedet i et bilag til dokumentet med den meteorologiske
evaluering. Som eksempler på mulige voksestedskoder kan nævnes:
I området1: istandardbrysthøjde (1,50 m)
2: under kronetaget ien højde på 2 m (2,00 m)
3: under kronetaget ved jorden (0,10 m)4: ikronehøjde
5: over kronetaget
6: under kronetaget ien dybde på 20 cm (− 0,20 m).
Uden for området
7: åben mark istandardbrysthøjde (1,50 m)
8: åben mark ved jorden (0,10 m)
9: åben mark ien højde på 10,00 m
… osv.
(42)Instrumentkode
Følgende koder anvendes til de meteorologiske målinger:10: manuel aflæsning
20: mekanisk registrering
30: registrering på papir40: digitalregistrering (kun bevoksningen)
50: digitalregistrering (integreret datalogger).
Når der anvendes flere instrumenter af forskellige typer, mærker osv.,
kan dette angives ved hjælp af tallene fra 1 til 9 (f.eks. 11:
hårhygrometer, 12: våd-/tørtermometer).
Der gives oplysninger om udstyret i et bilag til dokumentet med den
meteorologiske evaluering.
(43)Temperaturer
Temperaturerne angives i ºC med et plus/minus og to cifre plus en
decimal (f.eks − 12,5).
(44)Relativ fugtighed
Den relative fugtighed angives som gennemsnittet for perioden med to
cifre og en decimal (f.eks. 62,5).
(45)Vindhastighed
Vindhastigheden angives som den gennemsnitlige vindhastighed i meter
pr. sekund (m/s) med højst tre cifre (f.eks. 25).1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 62
▼M1
(46)Vindretning
Den fremherskende vindretning angives i kompasgrader (nord = 0º,
øst = 90º, syd = 180º og vest = 270º).
(47)Solindstråling
Den globale solindstråling i perioden angives i Watt pr. kvadratmeter
(W/m2).
(48)Angivelse aftidspunktforforekomst
Forekomsterne angives i uger ved hjælp af standardnummereringen. Uge
1 starter på eller omkring den 1. januar. For forekomsten af en
begivenhed en enkelt dag er ugenumrene »fra« og »til« de samme.
(49)Omfang
Omfanget af en forekomst angives ved hjælp af en kode:1: (meget) tæt på ifølge definitionen af begivenheden/fænomenet
2: ekstremt langvarig
3: ekstremt intensiv4: ekstremt langvarig og ekstremt intensiv.
(50)Konstateretskade
Det nummer og navn, hvorunder skaden er nævnt på formular 8d (hvis
det er relevant), anføres, eller der gives en kort beskrivelse og en
henvisning til en mere omfattende redegørelse i undersøgelses- eller
evalueringsrapporten (se bilag IX, afsnit II.8). Denne rapport bør også
indeholde nærmere oplysninger om skadens omfang, symptomer og
udbredelse.1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 63
▼B
BILAGVIIb
BAGGRUNDSINFORMATIONOGFORTOLKNINGAFRESULTATERI
FORBINDELSEMEDDEPERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Ved fremsendelsen af de fremkomne resultater vedlægger medlems-
staterne et bilag med baggrundsinformation og fortolkning af
resultaterne for de enkelte observationsområder eller for samtlige
nationale observationsområder.
— Hver gang der indsendes data, skal der i princippet vedlægges
baggrundsinformation om de faktisk anvendte metoder for bestem-
melse/prøvetagning/måling osv. og nærmere oplysninger om
registrering- og valideringsmetode som beskrevet nedenfor i punkt II.
— Sammen med undersøgelsesresultaterne indsendes en fortolkning
som anført nedenfor ipunkt III.
— Når der indsendes data fra flere undersøgelser samtidig (eller
tidligere er indsendt data for flere undersøgelser), indsendes en
integreret fortolkning (som anført i punkt IV) foruden den
fortolkning, der er anført i andet led.
I dette bilag anføres oplysningerne om disse rapporters struktur.
II.Baggrundsinformation
II.1Generelle oplysninger
Den generelle del skal indeholde oplysninger (for landet eller, når det er
relevant, for hver enkelt provins/region) om:
— skovareal (i1 000 ha)
— antal områder (ialt)
— antal områder (i den undersøgelse, det indsendte materiale vedrører)— udvælgelseskriterier (hvis det antal områder, det indsendte materiale
vedrører, er mindre end det samlede antal områder)
— en redegørelse for disse områder for denne undersøgelses vedkom-
mende
— tilknytning til andre undersøgelser.
II.2.Undersøgelsesmetoder
Der gives et resumé af undersøgelsesmetoden, herunder nærmere
oplysninger om anvendt udstyr, oprettelse og registrering. I de tilfælde,
hvor disse nærmere oplysninger ikke er obligatoriske, er det særlig
nødvendigt, at der gives en klar redegørelse for den anvendte metode
med henblik på yderligere fortolkning, eventuel sammenlignelighed og
evaluering af de opnåede resultater. I mange undersøgelser er valget af
udstyr, dybder, tidspunkter og intensitet i høj grad en frivillig sag. Dergives nærmere oplysninger om anvendt udstyr, registrerede dybder,
tidspunkter og undersøgelsens/prøvetagningens hyppighed. Når der er
taget prøver, gives der nærmere oplysninger om denne prøvetagning,
herunder om opbevaring af prøver (køligt, i mørke osv.).
Der gives en kort beskrivelse af eventuelle kontrolmålinger.
II.3.Metodertil analyseogberegningafresultater
Hvad angår den kemiske analyse af prøver, anbefales der i de fleste
tilfælde bestemte metoder. Der gives oplysninger om de faktisk anvendte
metoder (herunder om opbevaring, evaluering og beregning (omregning)
af de opnåede resultater). Når det er relevant, skal resultaterne af de
udførte kalibreringstests indberettes.
II.4.Usædvanligeforhold
Man skal være særligt opmærksom på usædvanlige forhold i forbindelse
med oversigten, prøvetagningen, opbevaringen, analyserne, beregningen
og/eller fortolkningen. Hvis dataene af en eller anden grund er
mangelfulde, kan der i visse tilfælde udarbejdes skøn baseret på
resultater fra andre kilder. Disse skøn skal være omhyggeligt
dokumenteret. Regionale forskelle skal anføres, og der skal gives en
redegørelse for dem (f.eks. andre laboratorier).1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 64
▼B
III.Fortolkning,nårdetgælderdenenkelteundersøgelse
III.1.Fortolkningafderesultater,dereropnåetiforbindelsemeddenenkelte
undersøgelse
Der gives en fortolkning af de indsamlede og evaluerede data for hver
enkelt undersøgelse. Der skal så vidt muligt gøres rede for forbindelsen
mellem de forskellige parametre i denne undersøgelse.
III.2.Fortolkning af de opnåede resultater sammenholdt med resultaterne af
tidligere undersøgelser
Resultaterne af de på hinanden følgende undersøgelser skal evalueres, og
der skal så vidt muligt angives tendenser.
III.3.Fortolkningafdeopnåederesultatersammenholdtmedeksterne data
Resultaterne af undersøgelsen skal gennemgås og sammenlignes med
resultaterne af andre (lignende) undersøgelser, der er foretaget i (samme)
region/land. Forskelle og lighedspunkter skal angives, og forskellene bør
evalueres, når det er relevant.
Data fra andre kilder, som kan forklare visse forbindelser mellem
parametrene, skal også medtages her.
IV.Integreretfortolkning
IV.1.Fortolkningafdeopnåederesultater
Alle undersøgelsesresultaterne på nationalt plan samles i de nationale
centre. Forbindelsen mellem parametrerne i de forskellige undersøgelser
skal fastslås. De forskellige fortolkninger af resultaterne af de enkelte
undersøgelser skal også tages i betragtning og skal behandles integreret.
IV.2.Fortolkningafdeopnåederesultatersammenholdtmedresultaternefra
tidligere år
På nationalt plan skal resultaterne fra tidligere undersøgelser også
anvendes i den integrerede fortolkning. Der skal så vidt muligt angives
tendenser, og der skal gives en redegørelse for dem.
IV.3.Fortolkningafdeopnåederesultatersammenholdtmedeksterne data
Resultaterne af den integrerede fortolkning skal gennemgås og sammen-
holdes med resultaterne fra andre kilder. Forskelle og/eller
lighedspunkter skal angives, og der skal så vidt muligt gives en
redegørelse for dem.1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 65
▼M1
BILAGVIII
FÆLLES METODER TIL GENNEMFØRELSE AF DEPOSITIONSMÅ-
LINGERIDEPERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Målingerne gennemføres løbende i et udvalg af de permanente observa-
tionsområder. Medlemsstaterne udvælger mindst 10 % af de permanente
observationsområder til depositionsovervågning. Målinger af gennemdryp
(under kronetaget), stammeløb (under kronetaget, hos bøg) og våddeposi-
tion (bulk eller wet) (i et åbent område i skoven) er obligatoriske.
Udstyret til de obligatoriske målinger skal være installeret i december
1995. Alle andre målinger såsom stammeløb (hos andre arter end bøg),
tåge og gas- og aerosolkoncentrationer er fakultative.
Depositionsovervågningen finder sted i en fast periode (f.eks. månedligt
eller ugentligt). For at nedbringe analyseomkostningerne kan prøver fra
en række på hinanden følgende perioder sammensættes.
De efterfølgende tekniske detaljer er baseret på resultaterne af arbejdet i
ekspertpanelet vedrørende deposition under ICP-skov. Der henvises til
den vejledning, som dette ekspertpanel har udarbejdet, især hvad angår
specifikke oplysninger om prøvetagningsudstyr, prøvetagningsmetoder,
kvalitetsgaranti og databehandling.
II.Overvågningensmetodik
II.1.Overvågningunderkronetaget
Måleudstyret til gennemdryp skal så vidt muligt installeres i selve
området. For at undgå beskadigelse af rodsystemerne kan det udstyr, der
skal installeres i brønde, opsamlingsrør o.lign., (opsamlingsanordninger,
registreringsapparater osv.) installeres uden for selve området i stødpu-
dezonen. I bøgeskov skal der også installeres udstyr til opsamling af
stammeløb. Da disse opsamlingsanordninger også kan anbringes i en
brønd, et opsamlingsrør o.lign. (eller i samme brønd, opsamlingsrør
o.lign.) anbefales det at udvælge træer uden for selve området, f.eks. i
stødpudezonen.
Målingerne af gennemdryb og stammeløb bør udføres således, at
resultaterne er repræsentative for observationsområdet. Dette indebærer,at der tages et tilstrækkeligt stort antal prøver.
II.2.Overvågningpåetåbentarealiskoven
På et sted i nærheden af det egentlige område (inden for en afstand af
2 km) skal der installeres opsamlingsanordninger til våddeposition (wet
og/eller bulk). Stedet bør udvælges på en sådan måde, at afstanden til de
objekter, der omgiver stedet, mindst er to gange disse objekters højde.
II.3.Måleperiode
Målingen udføres månedligt, ugentligt eller med et mellemliggende
interval, f.eks. hver anden eller hver tredje uge, hovedsagelig afhængig af
de almindelige vejrforhold i det specifikke område (fordampning og
algevækst iprøvebeholderne bør undgås).
Når det er nødvendigt at anvende forskellige måleperioder i årets løb
(f.eks en gang om ugen om sommeren og en gang om måneden om
vinteren), fastlægges to særskilte overvågningsperioder, og resultaterne
indberettes separat på formularerne. En måleperiode skal altid være af
samme længde. Der anvendes samme måleperiode til overvågning under
kronetaget og til overvågning på det åbne areal.
II.4.Prøvetagningoghåndteringafprøver
Der anvendes rene opsamlingsglas og beholdere til indsamling af prøver.
Udstyret rengøres med afioniseret vand. Det er vigtigt, at der ikke
kommer lys til beholderne, og at de opbevares køligt under prøvetagning
og transport. I sol og varme kan der tilsættes konserveringsmidler for at
undgå algevækst. Der bør i så fald kun anvendes konserveringsmidler,
som ikke er til gene for analysen af de pågældende ioner.1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 66
▼M1
II.5.Forbehandling,transportogopbevaringafprøver
Mængden af hver prøve fra de enkelte gennemdryp, stammeløb eller
opsamlingsanordninger på åbent land bestemmes. Prøverne kan analy-
seres separat eller blandet med prøver fra parallelt installeret udstyr af
samme type. Prøver fra gennemdryp, stammeløb eller åbent land
analyseres separat. Der kan kun laves samleprøver af stammeløbsmå-
linger, når der er tale om træer af samme art og samme størrelse og
dominans. Prøver fra korte perioder kan analyseres, som de er, eller
sammensættes til månedlige prøver inden analyse. Hvis prøver blandes,
bør de blandes iforhold ti l den samlede prøvemængde. Prøverne
transporteres til laboratoriet hurtigst muligt (helst i kølekasser) og
opbevares på et køligt (4 º C) og mørkt lager, indtil de analyseres.
II.6.Generelbaggrundsinformation
Følgende oplysninger indsamles:
— områdenummer
— prøvetagningskode
— overvågningsperiodens startdato
— overvågningsperiodens slutdato— antal (lige lange) måleperioder i overvågningsperioden.
Der kan indsamles yderligere oplysninger, som kan være til hjælp ved
fortolkningen af resultaterne, som f.eks.:
II.7.Kemiskanalyse
For hver prøve skal (Obl.) eller kan (Fak.) følgende parametre
bestemmes:
ParametreGennem-
drypVåddeposi-
tion (bulk/
wet)Stammeløb
Tåge Luft
bøg andre arter
pH Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
Ledningsevne Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
K Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Ca Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.Mg Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Na Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
N-NH
4Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
Cl Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
N-NO3Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
S-SO4Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Alkalitet Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
NialtObl. Fak. Obl. Fak. Fak.
Al3+Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Mn2+Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Fe3+Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
PO43−Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Cu Fak. Fak. Fak. Fak.
Zn Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Hg Fak. Fak. Fak. Fak.
Pb Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Co Fak. Fak. Fak. Fak.
Mo Fak. Fak. Fak. Fak.
Cd Fak. Fak. Fak. Fak.
SialtFak. Fak. Fak. Fak.
NorgFak. Fak. Fak. Fak.
CTOCFak. Fak. Fak.
CDOCFak. Fak. Fak.1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 67
▼M1
ParametreGennem-
drypVåddeposi-
tion (bulk/
wet)Stammeløb
Tåge Luft
bøg andre arter
PialtFak. Fak. Fak. Fak.
O3Fak.
SO2Fak.
SO4Fak.
NO2Fak.
NO Fak.
HNO2Fak.
HNO3Fak.
NH4NO3Fak.
NH3Fak.
V.O.C. Fak.
II.8.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger i standari-
seret form for hvert enkelt observationsområde, hvor depositionen er
blevet overvåget (se bilag VII, formular 7a, 7b, 7c og 7d).1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 68
▼M1
BILAGIX
FÆLLESMETODERTILGENNEMFØRELSEAFMETEOROLOGISKE
MÅLINGERIDEPERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
I perioden indtil midten af 1996 er der forudset en forsøgsperiode, i
hvilken der på frivilligt grundlag vil blive gennemført meteorologiske
målinger i et begrænset antal permanente observationsområder (10 %). I
anden halvdel af 1996 vil der blive foretaget en evaluering, og der vil
blive truffet afgørelse om de nærmere bestemmelser for og omfanget af
de videre meteorologiske målinger. Ud over observationerne i et
begrænset antal områder bør den konstaterede skade, der skyldes
meteorologiske fænomener, registreres i alle permanente observations-
områder.
De meteorologiske observationer falder i tre dele:
A) gennemførelse af målinger af den faktiske meteorologiske situation i
eller inærheden af området (begrænset antal områder)
B) bestemmelse af den klimatiske situation på lang sigt (alle områder) og
de potentielle skadevoldende begivenheder/fænomener (begrænset
antal områder)
C) observation af skader på træer i området, der skyldes ekstreme
vejrforhold (alle områder).
De faktiske målinger (A) gennemføres i nogle udvalgte områder, helst
områder, der også anvendes til overvågning af deposition (se bilag VIII).
Det står medlemsstaterne frit for, hvilke metoder og hvilket udstyr de vil
benytte, og hvor hyppigt de vil udføre målingerne i forsøgsperioden. Det
er planlagt, at der skal fremsættes henstillinger vedrørende metoder,
udstyr og hyppighed under evalueringsprocessen.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Placeringafprøvetagningsudstyr
Måleudstyret til overvågningen af de meteorologiske parametre (A)
anbringes i eller i nærheden af området. Visse parameter (nedbør, vind,
stråling osv.) skal måles på et åbent areal i skoven. Andre parametre
(f.eks. jordbundstemperatur) kan bedre overvåges under kronedækket. I
forsøgsperioden gælder der ingen restriktioner, og der skal heller ikke
anvendes bestemt installationsprocedurer. Når parametre såsom
solindstråling, nedbør osv. overvåges, bør der udvælges et tilstrækkeligt
stort »åbent areal i skoven« uden for bevoksningen. Dette sted bør ligge
så tæt på som muligt og helst inden for 2 km fra området og have
tilsvarende forhold (hældning, højde osv.).
Udstyret bør så vidt muligt kombineres med udstyret til depositionsmå-
ling. For at undgå at forstyrre røder og jordbund bør udstyret anbringes på
en sådan måde, at det er tilgængeligt og kan vedligeholdes, uden at det er
nødvendigt at passere gennem området.
II.2.Metoder til måling af den faktiske meteorologiske situation i eller i
nærhedenafområdet(A)
I forsøgsperioden kan medlemsstaterne frit vælge metoder, udstyr og
målehyppighed. Den meteorologiske situation bør overvåges i et
begrænset antal områder.
— Om muligt bør der installeres en intensiv kontinuerlig meteorologisk
målestation i det begrænsede antal områder. Kontinuerlig måling af
følgende parametre anbefales:
Parameter Metode
Nedbør beholder/datalogger
Lufttemperatur dataloggerJordbundstemperatur (f.eks. ien
dybde på 0,20 m)datalogger
Relativ fugtighed datalogger
Vindhastighed datalogger1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 69
▼M1
Parameter Metode
Vindretning datalogger
Solindstråling datalogger
På steder, hvor der ofte falder sne, bør der installeres specielle
beholdere til opsamling af sne.
— Som et alternativ i situationer, hvor sådanne intensive kontinuerlige
meteorologiske stationer ikke kan installeres, anbefales det, at der i
det begrænsede antal områder installeres udstyr til overvågning af
følgende parametre med følgende hyppighed:
Parameter Hyppighed
Nedbør daglig
Temperatur (maksimum og
minimum)daglig
Jordbundstemperatur daglig
Relativ fugtighed frit valg
Vind (retning og hastighed) frig valg
Solindstråling frit valg
I nogle tilfælde kan oplysninger om vind og solinstråling indhentes fra
vejrstationer i nærheden.
II.3.Indsamling,opbevaringogindsendelseafoplysninger
Følgende oplysninger indsamles:
— områdenummer
— udførlige oplysninger om det anvendte udstyr
— områdernes beliggenhed (længdegrad, breddegrad, højde) og udstyrets
placering (i forhold til området)
— start- og slutdato for målingerne
— hyppighed (antal perioder).
Dataene for de detaljerede målinger (temperaturer, nedbør, vind osv.),
indberettes ikke til Kommissionen, men opbevares forsvarligt i medlems-
staterne. For hvert område, hvor målingerne er blevet gennemført,
udarbejdes et resumé af de gennemførte målinger, som tilsendes
Kommissionen senest midt i 1996. Dette resumé skal indeholde
oplysninger, der er indsamlet månedsvis eller for fire uger, og formular
XX1993.PLM (8a) og XX1993.MEM (8b) anvendes hertil.
II.4.Bestemmelseafdenklimatiske situationpålangsigt(B)
For hvert område bestemmes den klimatiske situation på langt sigt med
størst mulig nøjagtighed. Da der ikke foreligger nogen direkte
områdedata, anvendes de eksisterende data til at vurdere den klimatiske
situation i området (et åbent areal i skoven) på lang sigt. Dette arbejde
udføres kun én gang. Resultaterne forelægges for Kommissionen påformular XX1995.MEC (8c).
II.5.Bestemmelse af potentielle skadevoldende begivenheder og fænomener
(B)
For hvert område, hvor der udføres meteorologiske målinger, igangsættes
en liste over potentielle skadevoldende begivenheder eller fænomener. De
enkelte begivenheder og fænomener defineres meteorologisk ved hjælp af
de parametre, der foreligger for området. Denne liste over potentielle
skadevoldende begivenheder og fænomener ajourføres løbende af
medlemsstaterne, hver gang der fremkommer nye oplysninger. Oplys-
ninger om begivenheder og fænomener indberettes til Kommissionen på
formular XX1995.MEL (8d).
II.6.Indberetning af forud definerede begivenheder og fænomener og deres
forekomst/omfang(AogB)
For det begrænsede antal områder, som der er indhentet deltajerede
oplysninger om, bestemmes forekomsten og omfanget af de forud
definerede begivenheder/fænomener (II.5). For hver af de registrerede1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 70
▼M1
begivenheder/fænomener anføres antallet af forekomster og det relative
omfang. Forekomster og omfang meddeles Kommissionen på formular
XX1995.MEO (8e). Hvis der er kommet nye begivenheder/fænomener til,
eller der er sket ændringer af dem, ajourføres tillige forekomster og
omfang ide foregående år.
II.7.Indberetningaffaktiskkonstateret skade(C)
Når der under besøgene iområdet er blevet observeret skader, som har en
klar meteorologisk årsag, indberettes dette til Kommissionen på formular
XX1995.MED (8f) senest midt i 1996. Indberetningen omfatter årsagen
(tørke, storm, frost, hagl osv.), den observerede skade (nåle-/bladtab,
knækkede eller døende grene eller nye skud osv.) og et skøn over den
periode, i hvilken begivenheden fandt sted.
II.8.Evalueringsrapportommeteorologi
Sammen med oplysningerne i standardiseret form (i digital-format) som
beskrevet i nr. II.3, II.4, II.6 og II.7 tilsender medlemsstaterne Kommis-
sionen en evalueringsrapport med baggrundsinformationen om metoder,
modeller og fortolkning af resultater.
Hvad angår listen over de forud definerede begivenheder/fænomener
(II.5), anbefales det at foretage indberetning på en formular svarende til
formular 8d. Disse formularer kan indgå som bilag til den meteorologiske
evalueringsrapport.1994R1091 — DA — 03.04.1995 — 001.001 — 71