1538/91 - - - I
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
KOMMISSIONENS FORORDNING (EØF) Nr. 1538/91
af 5. juni 1991
om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1906/90 om handelsnomer for
fjerkrækød
(EFT nr. L 143 af 7. 6. 1991, s. 11)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2988/91 af 11. oktober 1991 L 284 26 12. 10. 1991
Kommissionens forordning (EØF) nr. 315/92 af 10. februar 1992 L 34 23 11. 2. 1992
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1980/92 af 16. juli 1992 L 198 31 17. 7. 1992
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2891/93 af 21. oktober 1993 L 263 12 22. 10. 1993
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1026/94 af 2. maj 1994 L 112 32 3. 5. 1994
Kommissionens forordning (EF) nr. 3239/94 af 21. december 1994 L 338 48 28. 12. 1994
Kommissionens forordning (EF) nr. 2390/95 af 11. oktober 1995 L 244 60 12. 10. 1995
Kommissionens forordning (EF) nr. 205/96 af 2. februar 1996 L 27 6 3. 2. 1996
Kommissionens forordning (EF) nr. 1000/96 af 4. juni 1996 L 134 9 5. 6. 1996
Berigtiget ved:
C1 Berigtigelse, EFT nr. L 233 af 22. 8. 1991, s. 31 (1538/91)
C2 Berigtigelse, EFT nr. L 44 af 17. 2. 1994, s. 35 (2891/93)C3 Berigtigelse, EFT nr. L 198 af 30. 7. 1994, s. 145 (2891/93)
1538/91 - - - I
IKOMMISSIONENS FORORDNING (EØF) Nr. 1538/91
af 5. juni 1991
om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1906/90 om handelsnomer for
fjerkrækød
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
HAR —
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Euro-
pæiske Økonomiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1906/90
af 26. juni 1990 om handelsnormer for fjerkræ (1), særlig
artikel 9, og
ud fra følgende betragtninger:
Der blev ved forordning (EØF) nr. 1906/90 fastlagt en
række handelsnormer for fjerkrækød; anvendelsen heraf
kræver, at der vedtages bestemmelser om især de fjerkræ-
kroppe, -stykker og -affald, som forordningen gælder for,
klassificering efter kropsbygning, udseende og vægt, præ-
sentationsformer, angivelse af betegnelser, som produkter-
ne skal sælges under, eventuelt angivelse af kølemetoder
og produktionssystem, lager- og transportbetingelser for
visse typer fjerkrækød samt tilsyn med disse bestemmelser
f o ra ts i k r e ,a td ea n v e n d e se n s a r t e to v e r a l tiF æ l l e s s k a b e t ;
med henblik på at fjerkrækød kan markedsføres i forskelli-
ge klasser alt efter kropsbygning og udseende, er det nød-
vendigt at fastsætte definitioner vedrørende art, alder og
præsentationsform for slagtekroppes vedkommende; medhensyn til det produkt, der er kendt som »foie gras«, gør
dets høje værdi og deraf følgende risiko for svigagtig prak-
sis det nødvendigt at fastsætte særligt præcise minimums-
handelsnormer;
sådanne normer behøver ikke at gælde for visse produkter
og præsentationsformer, der er af lokal eller på anden må-
de begrænset betydning; de betegnelser, hvorunder sådan-
ne produkter sælges, bør dog ikke kunne vildlede forbru-
geren i væsentlig grad, så denne kommer til at forveksle
sådanne produkter med produkter, der er underkastet disse
bestemmelser; derfor bør bestemmelsen også gælde for ek-
stra beskrivelser, der bruges for at betegne sådanne pro-
dukter nærmere;
(1) EFT nr. L 173 af 6. 7. 1990, s. 1.
1538/91 - - - I
IIopbevarings- og håndteringstemperaturer er af afgørende
betydning for opretholdelse af høj kvalitetsstandard; det vil
derfor være rigtigt at fastsætte en minimumstemperatur,
som frosne fjerkrækødprodukter skal holdes på;
bestemmelserne i denne forordning og især dem om tilsyn
og håndhævelse skal anvendes ensartet i hele Fællesskabet;
de nærmere regler, der vedtages med disse formål for øje,
må også være ensartede; der må derfor fastsættes fælles
foranstaltninger med hensyn til prøveudtagning og toleran-
cer;
både for at bibringe forbrugerne tilstrækkelige, entydige og
objektive oplysninger om sådanne produkter, der udbydes
til salg, og for at sikre produkternes frie bevægelser i hele
Fællesskabet må der drages omsorg for, at handelsnormer-
ne for fjerkrækød, i det omfang det er praktisk muligt, er i
overensstemmelse med Rådets direktiv 76/211/EØF af 20.
januar 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaterneslovgivning om emballering af visse varer efter vægt eller
volumen i færdigpakninger (
1), ændret ved direktiv
78/891/EØF (2);
blandt de angivelser, der eventuelt kan benyttes i mærk-
ningen, er oplysninger om kølemetoder og særlige produk-
tionssystemer; i sidstnævnte tilfælde bør der af hensyn til
forbrugerbeskyttelsen gælde nøje definerede kriterier ved-
rørende både driftsforhold og mængdegrænser såsom
slagtealder, opfedningsperiodens længde og indholdet af
bestemte foderstoffer;
Kommissionen bør til stadighed overvåge, om nationale
foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til pågældende
bestemmelser, er forenelige med fællesskabsretten, herun-
der handelsnormerne; der bør derfor tillige fastsættes sær-
lige bestemmelser om registrering og regelmæssig inspek-
tion af virksomheder, der er autoriseret til at bruge udtryk
vedrørende særlige produktionssystemer; sådanne virksom-
heder skal derfor være forpligtet til at føre løbende detal-
jerede fortegnelser i dette øjemed;
(1) EFT nr. L 46 af 21. 2. 1976, s. 1.
(2) EFT nr. L 311 af 4. 11. 1978, s. 21.
1538/91 - - - I
IIIi betragtning af sådanne inspektioners særlige art kan an-
svaret herfor uddelegeres af den pågældende medlemsstats
kompetente myndigheder til velkvalificerede og behørigt
autoriserede eksterne organer under forudsætning af pas-
sende tilsyn og garanti;
erhvervsdrivende i tredjelande vil måske ønske at benytte
valgfri angivelser vedrørende kølemetoder og produktions-
systemer; det bør fastsættes, at dette kan lade sig gøre, på
betingelse af at det berørte tredjelands kompetente myn-
digheder, som er opført på en af Kommissionen opstillet
liste, foretager attestering;
de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over-
ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for
Fjerkrækød og Æg —
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
1538/91 - - - I
1Artikel 1
De i artikel 1, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1906/90 om-
handlede produkter defineres således:
1)Fjerkrækroppe
a) HØNS (Gallus domesticus)
— Kyllinger, slagtekyllinger: Høns med blød
brystbensspids (ikke forbenet)
— Haner og høner, suppehøns: Høns med
hård brystbensspids (forbenet)
— Kapuner: Handyr, der er kastreret ved kirur-
gisk indgreb, inden det har nået kønsmoden-hed, og som mindst er 140 dage gammelt ved
slagtning; kapunerne skal efter kapunering gen-
nemgå en opfedning af mindst 77 dages varig-
hed.
— Poussin, coquelet: Kyllinger med en slagtet
vægt på under 650 g (uden spiselig indmad,
hoved og fødder); kyllinger på 650-750 g kan
kaldes »poussin«, hvis slagtealderen ikke er
over 28 dage. Medlemsstaterne kan anvende
artikel 11 til kontrol af denne slagtealder.
b) KALKUNER (Meleagris gallopavo dom.)
— (Mini)kalkun: Kalkun med blød brystbens-
spids (ikke forbenet)
—A v l s k a l k u n :K a l k u nm e dh å r db r y s t b e n s -
spids (forbenet).
c) ÆNDER (Anas platyrhynchos dom., Cairina mus-
chata), mulardænder (CmxAp)
— (Ung) and, (ung) berberieand, (ung)
mulardand: And med blød brystbensspids
(ikke forbenet)
— Avlsand, avlsberberieand,
avlsmulardand: And med hård brystbens-
spids (forbenet).1538/91
1000/96
2891/93
1538/91
2891/93
1538/91 - - - I
2d) GÆS (Anser anser dom.)
— (Ung) gås: Gås med blød brystbensspids (ik-
ke forbenet). Fedtlaget over hele kroppen er
tyndt til moderat; fedtet kan have en farve, der
viser en særlig fodring.
— Avlsgås: Gås med hård brystbensspids (forbe-
net); der skal være et moderat til tykt vedtlag
( S I C !f e d t l a g )o v e rh e l ek r o p p e n .
e) PERLEHØNS (Numida meleagris domesticus)
— (Ung) perlehøne: Perlehøne med blød bryst-
bensspids (ikke forbenet)
— Avlsperlehøne: Perlehøne med hård bryst-
bensspids (forbenet).
Ved anvendelsen af denne forordning betragtes varianter af
ovennævnte udtryk, der går på dyrenes køn, som ækviva-
lente udtryk.
2)Fjerkræudskæringer
a) Halvt: Halvdelen af kroppen fremkommet ved et
længdesnit langs brystben og rygben.
b) Kvart: Enkelt lår- eller bryststykke fremkommet
ved deling af en halv krop ved tværtsnit.
c) Sammenhængende lårstykker: Begge lår for-
bundet med en del af ryggen, med eller uden
gump.
d) Bryst: Brystben med ribbenene eller en del deraf
fordelt på begge sider med omgivende muskulatur.
Brystet kan være helt eller halvt.
e) Helt lår: Lårben, skinneben og lægben med om-
givende muskulatur. De to snit skal foretages i led-
dene.
f) Kyllingelår med en del af ryggen: Rygdelens
vægt må ikke overstige 25 % af udskæringens vægt.
g) Overlår: Lårben med omgivende muskulatur. De
to snit skal foretages i leddene.
h) Underlår: Skinneben og lægben med omgivende
muskulatur. De to snit skal foretages i leddene.1538/91
2891/93
1538/91
2891/93
1538/91
1538/91 - - - I
3i) Vinge: Overarmsben, spoleben og albueben med
omgivende muskulatur og skind. Vingespidsen, her-
under håndrodsbenene, kan eventuelt være fjernet.
For kalkunvingers vedkommende kan overarmsben
eller spoleben/albueben med omgivende muskula-
tur frembydes som særskilte udskæringer. Snittene
foretages i leddene.
j) Sammenhængende vinger: Begge vinger for-
bundet med en del af ryggen, men sidstnævnte må
ikke overskride 45 % af udskæringens totalvægt.
k) Brystfilet: Helt eller halvt udbenet bryst, dvs.
uden brystben og ribben. Når det gælder kalkun-
bryst, må fileten kun omfatte den dybe pectorale
muskulatur.
l) Brystfilet med ønskeben: Brystfilet uden skind,
kun med nøgleben og brystbenets bøjelige spids,
hvis vægt ikke må overskride 3 % af udskæringenstotalvægt.
m) magret, maigret: Brystfilet af ænder og gæs som
omhandlet under nr. 3 omfattende skind og under-
hudsfedt, som dækker brystmusklen, uden den dy-
be pectorale muskulatur.
For de produkter, der er anført i litra e), g) og h),
forstås ved »snit skal foretages i leddene« snit lagt in-
den for de to linjer, der afgrænser leddene som vist i
figuren i bilag Ia.
Indtil den 31. december 1991 kan de to snit foretagesnær leddene, når der er tale om produkterne under
litra e), g) og h).
De under litra d) til k) anførte produkter kan udbydes
med eller uden skind. Det skal i henhold til artikel 1,
stk. 3, litra a), i direktiv 79/112/EØF (
3)a n g i v e sp å
mærkningen, om de under litra d) til j) anførte pro-
dukter er uden skind, eller om de under litra k)
anførte produkter er med skind.
(3) EFT nr. L 33 af 8. 2. 1979, s. 1.1538/91
2891/93
1538/91
1538/91 - - - I
43)Foie gras
Lever af gæs eller ænder af arterne Cairina muschata
eller Cairina muschata x Anas platyrynchos, der er fo-
dret således, at der som følge af fedtindlejring i lever-
cellerne opstår hypertrofi.
Dyr, som sådanne levere udtages fra, skal være helt
afblødte, og leverne skal være af ensartet farve.
L e v e r n es k a lh a v ef ø l g e n d ev æ g t :
— andelevere skal veje mindst 300 g netto
— gåselevere skal veje mindst 400 g netto.
Artikel 1a
I denne forordning forstås ved
»Forhandling«: at opbevare eller udstille med salg for øje,
tilbyde til salg, sælge, levere samt på enhver anden måde
bringe i omsætning.
»Batch«: fjerkrækød der er af samme art og type, samme
klasse og samme produktionsgang og fra samme slagteri
eller opskæringsvirksomhed der befinder sig samme sted,
og som skal inspiceres. Med henblik på artikel 8 og bilag V
og VI omfatter en batch kun færdigpakninger af samme
nominelle vægtkategori.
Artikel 2
1. For at kunne markedsføres i henhold til denne for-
ordning skal fjerkrækroppe udbydes til salg i en af følgen-
de former:
— delvis udtaget (»effilé«, »roped«)
—m e d i n d m a d— uden indmad.
Ordet »udtaget« kan indsættes
2. Delvis udtagne kroppe er sådanne, hvorfra hjerte, le-
ver, lunge, kråse, kro og nyrer ikke er fjernet.
3. Ved alle præsentationer af fjerkrækroppe kan luft- ogspiserør samt kro forblive i kroppen, hvis hovedet ikke er
fjernet.1538/91
2390/95
1538/91
2891/93
1538/91
2390/95
1538/91
2891/93
1538/91 - - - I
54. Indmaden må kun omfatte følgende:
Hjerte, hals, kråse og lever samt alle andre dele, der anses
som spiselige på det marked, som produktet er beregnet
for til endeligt forbrug. Leverne skal være uden gal-
deblære. Kråsen skal være fri for hornlaget, og indholdet
skal være fjernet. Hjertet kan være med eller uden hjer-
tesæk. I tilfælde, hvor halsen stadig er forbundet med
kroppen, betragtes den ikke som indmad.
Hvis et af disse fire organer sædvanligvis ikke indgår i
kroppen ved salg, skal det angives i mærkningen, at det
mangler.
Artikel 3
1. De betegnelser, hvorunder de af denne forordning
omfattede produkter sælges, jf. artikel 3, stk. 1, nr. 1, i
direktiv 79/112/EØF , skal være de i artikel 1 i nærværende
forordning samt de tilsvarende udtryk på de øvrige fælles-
skabssprog i bilag I angivne tilføjet en henvisning
— for hele kroppes vedkommende, til en af de i artikel 2,
stk. 1, fastsatte præsentationsformer
— for fjerkræudskæringers vedkommende, til dyrearten.
2. De i artikel 1, nr. 1 og 2, omhandlede betegnelser
kan suppleres med andre udtryk, når disse ikke i væsentliggrad vildleder forbrugeren, og udtrykkene må især ikke
kunne føre til forveksling med de produkter, der er anført
i artikel 1, nr. 1 og 2, eller de i artikel 10 omhandlede
angivelser.
Artikel 4
Andre produkter end de i artikel 1 beskrevne må kun mar-
kedsføres i Fællesskabet under betegnelser, der ikke vildle-
der forbrugeren i væsentlig grad ved at give anledning til
forveksling med de produkter, der er anført i artikel 1, el-
ler med de i artikel 10 omhandlede angivelser.1538/91
1538/91 - - - I
6Artikel 5
Følgende tillægsbestemmelser gælder for frosset fjerkræ-
kød som defineret i artikel 2, stk. 6, i forordning (EØF)
nr. 1906/90:
Frosset fjerkrækød, der omfattes af denne forordning, skal
have en stabil temperatur, der er konstant alle steder i
produktet, på - - - 12 ûC eller derunder med eventuelle kort-
varige temperaturstigninger på højst 3 ûC. Disse tolerancer
for produktets temperatur tillades i overensstemmelse med
god opbevarings- og distributionspraksis under lokal distri-
bution og i udstillingsskabe i detailhandelen.
Artikel 6
1. Fjerkrækroppe og fjerkræudskæringer, der er omfattet
af denne forordning, skal opfylde følgende minimumskrav
for at kunne klassificeres i klasse A og B:
— hel under hensyntagen til præsentationsformen
— ren, fri for synlige fremmedlegemer, snavs eller blod
— fri for fremmed lugt
— fri for synlige blodpletter, undtagen sådanne som er
små og ikke iøjnefaldende
— fri for fremstikkende knækkede ben
— fri for svære blodudtrædninger.Fersk fjerkrækød må ikke have spor af forudgående frys-
ning.
2. For at kunne klassificeres i klasse A skal fjerkrækrop-
pe og -udskæringer desuden opfylde følgende kriterier:
— De skal have god kropsbygning. Kødet skal være fyl-
digt; brystet skal være veludviklet, bredt, langt og kød-
fuldt, og lårene skal være kødfulde. På kyllinger, æn-
d e ro gk a l k u n e rs k a ld e rv æ r ee tt y n d t ,r e g e l m æ s s i g t
fedtlag på bryst, ryg og lår. På haner, høner, avlsænder
og gæs kan et tykkere fedtlag tillades. På avlsgæs skal
der være et moderat til tykt fedtlag overalt på krop-
pen.1538/91
1538/91 - - - I
7— Der kan forekomme enklete (SIC! enkelte) små fjer,
fjerposer og dun (filoplumes) på bryst, lår, gump, fod-
led og vingespidser. Når det drejer sig om suppehøns,
avlsænder, avlskalkuner og avlsgæs, kan enkelte sådan-
ne rester også forekomme på andre dele.
— En vis beskadigelse, blodudtrædning og misfarvning er
tilladt, hvis den er af mindre omfang og ikke er iøjne-
faldende og ikke forekommer på bryst eller lår. Vin-
gespidsen kan mangle. En vis rødfarvning i vingespid-
ser og follikler er tilladt.
— Når der er tale om frosset eller dybfrosset fjerkrækød,
må der ikke forekomme spor af frostbrand (1), undta-
gen sådanne, som er tilfældige, små og ikke iøjnefal-
dende, og som ikke forekommer på bryst eller lår.
Artikel 7
1. Beslutninger på grund af manglende overholdelse af
artikel 1, 2 og 6 kan kun træffes for hele den batch, der er
blevet kontrolleret i henhold til denne artikel.
(1) Frostbrand: (For så vidt angår kvalitetsforringelse) er en
lokal eller stedvis irreversibel udtørring af skindet og/ellerkødet, der kan vise sig som forandringer— i den oprindelige farve (oftest blegere) og/eller— i smag og lugt (uden smag eller harsk) og/eller— i konsistens (tør, svampet).1538/91
2891/93
udgået
1538/91 - - - I
83. En prøve bestående af nedenstående antal enkeltpro-
dukter som defineret i artikel 1 udtages tilfældigt fra hvert
parti for inspektion på slagteriet, opskæringsvirksomheden,
engroslageret eller detaillageret eller i tilfælde af indførsel
fra tredjelande på tidspunktet for toldbehandlingen.
Tilladt antal fejlemner
Batchstørrelsen Prøvestørrelsen
Ia l tfor artikel 1,
n r .1( * ) o g3 ,o g
artikel 6, stk. 1
1 2 3 4
100 - - - 500 30 5 2
501 - - - 3 200 50 7 3
> 3 20080 10 4
(*) Tolerance inden for en art, ikke fra den ene art til den anden.
4. Ved kontrol af en batch fjerkrækød i klasse A er det
samlede antal fejlemner som er anført i kolonne 3 i stk. 3,
tilladt. Fejlemnerne kan for brystfilets vedkommende ogsåomfatte fileter med op til 2 vægtprocent brusk (blød bryst-
bensspids).
Antallet af fejlemner, der ikke opfylder bestemmelserne i
artikel 1, nr. 1 og 3, samt artikel 6, stk. 1, må dog ikke
overstige tallene i kolonne 4 i tabellen i stk. 3.
Med hensyn til artikel 1, nr. 3, anses et fejlemne kun for
tilladt, hvis det vejer mindst 240 g for andelevers vedkom-
mende og mindst 385 g for gåselevers vedkommende.
5. Ved kontrol af en batch fjerkrækød i klasse B fordo-
bles det tilladte antal fejlemner.
6. Hvis det kontrollerede parti bedømmes som mangel-fuldt, forbyder tilsynsorganet, at det markedsføres eller
indføres, når partiet kommer fra et tredjeland, medmindre
og indtil der foreligger bevis på, at det er bragt i overens-
stemmelse med artikel 1 og 6.1538/91
2891/93
1538/91
1538/91 - - - I
9Artikel 8
1. Færdigpakket frosset eller lynfrosset fjerkrækød kan
klassificeres i vægtkategorier i henhold til artikel 3, stk. 3, i
forordning (EØF) nr. 1906/90 i færdigpakninger, jf. arti-
kel 2 i direktiv 76/211/EØF .
Færdigpakninger kan bestå af:
— færdigpakninger med en fjerkrækrop
— færdigpakninger med en eller flere fjerkræudskæringer
af samme type og art som defineret i artikel 1.
2. Der skal på alle færdigpakninger i henhold til stk. 3
og 4 være en angivelse af produktets vægt, dvs. den nomi-
nelle vægt, som de skal indeholde.
3. Færdigpakninger af frosset eller lynfrosset fjerkrækød
kan klassificeres i kategorier nominel vægt som følger:
— kroppe:
— < 1 100 g: klasser på 50 g (1 050- - - 1 000 ---950
osv.),
— 1 100–< 2 400 g: klasser på 100 g (1 100- - -1 200
--- 1 3 0 0 e t c . ) ,
—²2 400 g: klasser om 200 g (2 400–2 600–2 800
osv.).
—u d s k æ r i n g e r :
— < 1 100 g: klasser på 50 g (1 050- - - 1 000 ---950
osv.),
—²1 100 g: klasser på 100 g (1 100–1 200–1 300
osv.).
4. De i stk. 1 omhandlede færdigpakninger skal laves så-
dan, at de opfylder følgende krav:
— det faktiske indhold må gennemsnitligt ikke være un-
der den nominelle vægt
— den del af færdigpakningerne, der har en negativ afvi-
gelse, som er større end den negative tolerance i stk. 9,
skal være tilstrækkelig lille til, at færdigpakningspartier
opfylder kravene i den i stk. 10 bestemte kontrol
— der må ikke markedsføres færdigpakninger med en ne-
gativ afvigelse, der er mere end dobbelt så stor som
den i stk. 9 anførte negative tolerance.1980/92
1538/91 - - - I
10Definitionen af nominel vægt, faktisk indhold og negativ
tolerance i bilag I til direktiv 76/211/EØF finder anvendel-
se på denne forordning.
5. Med hensyn til det ansvar, der påhviler pakkerier og
importører af frosset eller dybfrosset fjerkrækød, og den
kontrol, der skal udøves af de kompetente myndigheder,
anvendes punkt 4, 5 og 6 i bilag I til direktiv 76/211/EØF
tilsvarende.
6. Kontrollen af færdigpakningerne udføres ved prøveud-
tagning og omfatter to dele:
— en kontrol af det faktiske indhold af hver enkelt fær-
digpakning i prøven
— en anden kontrol af det gennemsnitlige faktiske ind-
hold af færdigpakningerne i prøven.
Et parti færdigpakninger betragtes som godkendt, hvis beg-
ge resultaterne af den todelte kontrol opfylder godkendel-
seskriterierne i stk. 10 og 11.
7. Et parti består af alle de færdigpakninger med samme
nominelle vægt af samme type og samme produktionsserie,
som pakkes på samme sted, og som skal kontrolleres.
Partiets faktiske størrelse begrænses til nedennævnte om-
fang:
— når kontrollen af færdigpakningerne foretages ved en-
den af pakkelinjen, skal partiets faktiske størrelse svare
til pakkelinjens maksimale kapacitet pr. time uden be-
grænsning af partiets faktiske størrelse
— i andre tilfælde begrænses partiets faktiske størrelse til
maksimalt 10 000 stk. færdigpakninger.
8. Der udtages en prøve af følgende antal færdigpaknin-
ger tilfældigt fra hvert parti, der skal kontrolleres.
Partistørrelse Prøvestørrelse
100-500 30
501-3 200 50
> 3 200 80
For partier på under 100 færdigpakninger foretages den
ikke destruktive kontrol, jf. bilag II til direktiv 76/211/EØF ,
hvis den finder sted, af hele partiet.1980/92
1538/91 - - - I
119. For færdigpakket fjerkrækød tillades følgende negati-
ve tolerancer:
(g)
NominelvægtgNegativ tolerance, g
Nominel vægt, g
kroppe udskæringer
under 1 000 25 25
11 0 0 -< 2 400 50
50

24 0 0o gd e r o v e r 10050 

10. Til kontrol af det faktiske indhold i hver færdigpak-
ning i prøven findes det tilladte mindsteindhold som fær-
digpakningens nominelle vægt fratrukket den hertil svaren-
de negative tolerance.
De færdigpakninger fra partiet, der har et faktisk indhold,
der er mindre end det tilladte mindsteindhold, benævnes
fejlemner.
Det kontrollerede parti prøvepakninger godkendes eller af-
vises, hvis antallet af fejlemner i prøven er under eller lig
med godkendelsestallet eller lig med eller højere end kas-
sationstallet som følger:
PartistørrelseAntal fejlemner
Partistørrelse
Godkendelsestal Kassationstal
30 2 3
50 3 4
80 5 6
11. Ved kontrol af det gennemsnitlige faktiske indhold
godkendes et parti færdigpakninger, hvis det gennemsnitli-
ge faktiske indhold af de færdigpakninger, som prøven be-står af, er højere end nedenstående godkendelsestal:
PartistørrelseGodkendelsestal for gennemsnitligt
faktisk indhold
30 x²Qn—0,503 s
50 x²Qn—0,379 s
80 x²Qn—0,295 s1980/92
1538/91 - - - I
12x = gennemsnitligt faktisk indhold af færdigpakninger
Qn = færdigpakningens nominelle indhold
s = standardafvigelse i partiets faktiske indhold
Standardafvigelsen skønnes som anført i punkt 2.3.2.2 i bi-
lag II til direktiv 76/211/EØF .
12. Så længe der i medfør af direktiv 80/181/EØF kan
anvendes supplerende angivelser, kan der ud over angivel-
sen af den nominelle vægt af de færdigpakninger, som
denne artikel gælder for, anføres en supplerende angivelse.
13. I stedet for at følge bestemmelserne i stk. 2 til 12 kan
erhvervsdrivende indtil 31. december 1994 i Det Forenede
Kongerige markedsføre færdigpakninger, som omhandlet i
denne artikel, der i overensstemmelse med national lov er
mærket med den nominelle vægt efter britisk standard.
Med hensyn til fjerkrækød, der føres ind i Det Forenede
Kongerige fra andre medlemsstater, og som opfylder be-
stemmelserne i det foregående afsnit, foretages der kontrolved hjælp af stikprøver og ikke ved grænsen.
Artikel 9
Benyttelsen af en af nedenstående og de tilsvarende udtryk
på de øvrige fællesskabssprog i bilag II anførte kølemeto-
der kan fremgå af mærkningen, jf. artikel 1, stk. 3, litra a),
i direktiv 79/112/EØF:
Luftkøling: køling af fjerkrækroppe i kold
luft
Luftspraykøling: køling af fjerkrækroppe i kold
luft blandet med vanddis ellerfintforstøvet vand (aerosol)
Neddypningskøling: køling af fjerkrækroppe i kar
m e dv a n de l l e rm e di so gv a n dihenhold til modstrømsprocessen
som defineret i bilag I, kapitel V ,
punkt 28 a) og 28 b), til direk-
tiv 71/118/EØF (
1).
(1) EFT nr. L 55 af 8. 3. 1971, s. 23.1980/92
1538/91
1538/91 - - - I
13Artikel 10
1. Til angivelse af produktionssystem, bortset fra økolo-
gisk produktion, må der i mærkningen, jf. artikel 1, stk. 3,
litra a), i direktiv 79/112/EØF , ikke benyttes andre udtryk
end nedenstående og de dertil svarende på de øvrige EF-
sprog som anført i bilag III, og under alle omstændigheder
må disse udtryk kun benyttes, hvis de tilhørende betingel-
ser som beskrevet i bilag IV er opfyldt:
a) »Fodret med ... % ... «
b) »Ekstensivt staldopdræt« (skrabe ...)
c) »Fritgående«
d) »Frilands«
e) »Frilands ... opdrættet i fuld frihed«.
Disse udtryk kan suppleres med angivelser for de forskelli-
ge produktionssystemers særlige karakteristika.
2. Angivelse af slagtealder eller opfedningsperiodenslængde er kun tilladt, hvis et af de i stk. 1 anførte udtrykbenyttes, og kun når kyllingerne har mindst den i bilag IV ,
litra b), c) eller d), anførte alder. Denne bestemmelse gæl-
der dog ikke for de i artikel 1, nr. 1, litra a), fjerde led
nævnte produkter.
3. Disse bestemmelser medfører ikke nogen indskrænk-ning af nationale tekniske foranstaltninger, der er mere
vidtgående end minimumskravene i bilag IV , og som kun
gælder for producenter i den pågældende medlemsstat, så-
fremt disse foranstaltninger er forenelige med fællesskabs-
retten og i overensstemmelse med de fælles handelsnormer
for fjerkrækød.
4. De i stk. 3 omhandlede nationale foranstaltninger
meddeles Kommissionen.
5. Medlemsstaterne skal til enhver tid efter anmodning
fra Kommissionen give alle de oplysninger, der er nødven-
dige for at vurdere, om de i denne artikel omhandlede for-
anstaltninger er forenelige med fællesskabsretten og i over-
ensstemmelse med de fælles handelsnormer for
fjerkrækød.
Artikel 11
1. Slagterier, der er autoriserede til at benytte de i arti-
kel 10 omhandlede udtryk, registreres særligt. De fører en
særskilt fortegnelse pr. produktionssystem:
— med navn og adresse på producenter af sådanne dyr,
der registreres efter inspektion af medlemsstatens kom-
petente myndighed1538/91
2891/93
1538/91
2891/93
1538/91
1538/91 - - - I
14— på anmodning af denne myndighed over antallet af
dyr, som hver producent holder, pr. produktionshold.
2. De nævnte producenter skal derefter inspiceres regel-
mæssigt. De skal føre løbende fortegnelser over antallet af
dyr pr. fjerkræsystem, som endvidere viser antallet af solg-
te dyr og købernes navn.
3. Der foretages regelmæssig inspektion med hensyn til
overholdelse af artikel 10 og 11:
— på bedrifter: mindst én gang pr. produktionshold
— på foderstoffabrikker: mindst én analyse pr. foderblan-
ding og i hvert fald mindst én gang om året
— på slagterier: mindst fire gange om året
— på rugerier: mindst én gang om året for de i artikel 10,
stk. 1, litra d) og e), omhandlede produktionssystemer.
4. Den enkelte medlemsstat tilsender inden den 1. ju-
li 1991 de øvrige medlemsstater og Kommissionen en liste
over autoriserede slagterier, der er registreret i henhold tilstk. 1, med navn, adresse og det tildelte nummer for hvert
slagteri. Eventuelle ændringer af listen meddeles til de øv-
rige medlemsstater og Kommissionen i begyndelsen af
hvert kvartal i kalenderåret.
Artikel 12
Når det drejer sig om tilsyn med angivelsen af benyttet
produktionssystem som omhandlet i artikel 5, stk. 6, andet
afsnit, i forordning (EØF) nr. 1906/90, skal de af medlems-
staten udpegede organer opfylde kriterierne i europæisk
standard nr. EN/45011 af 26. juni 1986 og skal som sådan-
ne autoriseres af den berørte medlemsstats kompetente
myndigheder og være under deres tilsyn.
Artikel 13
Fjerkrækød, der indføres fra tredjelande, kan også forsynes
med en eller flere af de valgfri angivelser i artikel 9 og 10,
hvis det ledsages af et certifikat udstedt af oprindelseslan-
dets kompetente myndighed, der attesterer, at de pågæl-
dende produkter er i overensstemmelse med de relevante
bestemmelser i denne forordning.
På et tredjelands anmodning til Kommissionen opstiller
denne en liste over sådanne myndigheder.1538/91
1538/91 - - - I
15Artikel 14
De i denne forordning omhandlede produktbetegnelser og
andre udtryk angives
— ved salg til den endelige forbruger: på et sprog, som er
letforståeligt for køberen, jf. artikel 14 i direk-
tiv 79/112/EØF i den medlemsstat, hvor salget finder
sted; dette hindrer ikke, at de nævnte oplysninger kan
anføres på flere sprog
— i andre tilfælde: på et eller flere EF-sprog.
Artikel 14a
1. Uden at dette berører stk. 6 og 10, må frosne og dyb-
frosne kyllinger, når de er genstand for erhvervsvirksomhed
eller handel, kun forhandles inden for EF, hvis vandindhol-
det ikke overstiger den teknisk uundgåelige værdi, der be-
stemmes efter analysemetoden i bilag V (afdrypningsmeto-
de) eller bilag VI (kemisk metode).
2. De kompetente myndigheder, som er udpeget af hver
enkelt medlemsstat, påser, at slagterierne træffer alle for-
nødne foranstaltninger til at efterkomme stk. 1 og navnlig,
at
— der udtages prøver til kontrol af vandoptagelsen under
køling og vandindholdet i frosne og dybfrosne kyllinger
— kontrolresultaterne optegnes og opbevares i et år
— hver batch mærkes på en sådan måde, at produktions-
datoen kan bestemmes; dette batchmærke skal fremgå
af produktionsprotokollen.
3. Der foretages på slagterierne regelmæssig kontrol af
vandoptagelsen i henhold til bilag VII eller kontrol i hen-
hold til bilag V mindst en gang for hver arbejdsperiode på
fire timer.
Når den således konstaterede vandoptagelse overstiger den
optagelse, der — under hensyntagen til den vandoptagelse,
der finder sted under den del af behandlingen af fjerkræet,
som ikke er omfattet af kontrollen — er forenelig med det
samlede vandindhold, der er tilladt i henhold til denne for-
ordning, og under alle omstændigheder, når vandoptagel-
sen overstiger de i bilag VII, punkt 9, eller i bilag V , punkt
7, anførte værdier, skal slagteriet straks foretage de nød-
vendige tekniske ændringer af det system, efter hvilket be-
handlingen finder sted.2891/93
1538/91 - - - I
164. I alle de tilfælde, der omhandles i stk. 3, andet afsnit,
og i hvert fald mindst en gang hver anden måned foretages
kontrollen af vandindholdet, jf. stk. 1, ved prøveudtagning
af frosne og dybfrosne kyllinger på hvert slagteri i henhold
til bilag V eller VI efter den kompetente myndigheds valg.
Kontrollen omfatter ikke fjerkrækroppe, for hvis vedkom-
mende det over for myndigheden godtgøres, at de udeluk-
kende er beregnet til udførsel.
5. Kontrollen i henhold til stk. 3 og 4 foretages af eller
under tilsyn af de kompetente myndigheder. De kompeten-
te myndigheder kan i særlige tilfælde anvende bestemmel-
serne i stk. 3 og navnlig i bilag VII, punkt 1 og 9, samt i
stk. 4 mere strikt over for et givet slagteri, såfremt dette
måtte vise sig nødvendigt for at sikre, at det samlede vand-
indhold, som er tilladt efter denne forordning, overholdes.
I tilfælde, hvor en batch frosne eller dybfrosne kyllingerikke anses at være i overensstemmelse med denne forord-ning, genoptager de først kontrollen med den minimums-
hyppighed, der er nævnt i stk. 4, når tre på hinanden føl-
gende kontroller i overensstemmelse med bilag V eller VI,
der gennemføres på prøveudtagninger fra tre forskellige
produktionsdage i løbet af højst fire uger, har vist negative
resultater. Omkostningerne ved denne kontrol bæres af
slagteriet.
6. Såfremt resultatet af den kontrol, som er omhandlet istk. 4, viser en værdi, der ligger over de tilladte grænser,
anses den pågældende batch for ikke at være i overens-
stemmelse med denne forordning. I så fald kan det pågæl-
dende slagteri imidlertid anmode om, at der foretages en
modanalyse efter en metode, som vælges af medlemssta-
tens kompetente myndighed.
7. Hvis den pågældende batch — eventuelt efter en så-
dan modanalyse — ikke anses for at være i overensstem-
melse med denne forordning, træffer myndigheden passen-
de forholdsregler, således at denne batch kun kan
forhandles i EF på betingelse af, at såvel enkeltpakninger
som samlepakninger af de pågældende fjerkrækroppe un-
der myndighedens tilsyn mærkes af slagteriet med en ban-
darole eller en etiket med mindst en af nedenstående på-
skrifter med store, røde bogstaver:
»Contenido en agua superior al límite CEE«
»Vandindhold overstiger EØF-Normen«
»Wassergehalt über dem EWG-Höchstwert«
»Περιεκτικότητα σε νερό ανώτερη του ορίου ΕΟΚ «
»Water content exceeds EEC limit«
»Teneur en eau supérieure à la limite CEE«»Tenore d’acqua superiore al limite CEE«2891/93
205/96
205/96
2891/93
1538/91 - - - I
17»Watergehalte hoger dan het EEG-maximum«
»Teor de água superior ao limite CEE«
»Vesipitoisuus ylittää ETY-normin«»Vattenhalten överstiger den halt som är tillåtten inom
EEG«.
Den i første afsnit omhandlede batch forbliver under myn-dighedens tilsyn, indtil den anvendes ifølge dette stykke el-
ler afsættes på anden måde. Hvis det over for myndighe-
den godtgøres, at den i første afsnit omhandlede batch skal
udføres, træffer myndigheden alle fornødne forholdsregler
til at forhindre, at den pågældende batch forhandles i EF.
Påskrifterne efter første afsnit skal anbringes på et iøjnefal-
dende sted, så de er klart synlige, let læselige og uudslette-
lige. De må på ingen måde skjules, tilsløres eller brydes af
andre påskrifter, billeder eller tegninger. Bogstaverne skal
være mindst 1 cm høje på enkeltpakninger og 2 cm høje
på samlepakninger.
8. Bestemmelsesmedlemsstaten kan, hvis der er alvorlig
grund til at nære mistanke om uregelmæssigheder, foreta-
ge stikprøvekontrol af frosne og dybfrosne kyllinger uden
forskelsbehandling for at kontrollere, om en sending opfyl-
der kravene i denne artikel.
9. Kontrol efter stk. 8 foretages på varernes bestemmel-
sessted eller et andet passende sted, forudsat at sidstnævn-
te sted ikke er beliggende ved grænsen, og at valget heraf i
mindst muligt omfang påvirker varernes transportrute, såle-
des at de kan gå videre til bestemmelsesstedet på normal
måde, når prøven er udtaget. De pågældende produkter
må dog ikke sælges til den endelige forbruger, før resulta-
tet af kontrollen foreligger.
Kontrollen skal foretages hurtigst muligt, således at varer-
nes markedsføring ikke sinkes unødigt, og således at der
ikke opstår forsinkelser, der kan påvirke deres kvalitet. Re-
sultaterne af sådan kontrol og eventuelle senere beslutnin-
ger samt årsagen til, at de er truffet, meddeles afsender,
modtager eller deres repræsentant senest to arbejdsdage
efter prøveudtagningen.
Beslutninger truffet af den kompetente myndighed i be-
stemmelsesmedlemsstaten og årsagen til, at de er truffet,
meddeles den kompetente myndighed i afsendermedlems-
staten.2891/93
3239/94
2891/93
1538/91 - - - I
18Hvis afsender eller dennes repræsentant anmoder derom,
skal sådanne beslutninger og årsagerne hertil meddeles
vedkommende skriftligt tillige med nærmere oplysninger
om de retsmidler, han efter gældende ret i bestemmelses-
medlemsstaten har adgang til, herunder klageform og kla-
gefrister.
10. Hvis resultatet af den i stk. 8 omhandlede kontrol vi-
ser, at de tilladte grænser er overskredet, kan den, der der
råder over den pågældende batch, anmode om, at der fo-
retages en modanalyse ved benyttelse af en metode efter
hans valg på et af de referencelaboratorier, der er anført i
bilag VIII, eller på et andet laboratorium, der af de kom-
petente myndigheder er godkendt til dette formål. Udgifter
i forbindelse med modanalyser afholdes af den, der råder
over batchen. Referencelaboratoriernes opgaver og beføjel-
s e re ra n f ø r tib i l a gI X .
11. Hvis det efter kontrol foretaget i henhold til stk. 8 og
9 og i givet fald efter en modanalyse konstateres, at de
frosne eller dybfrosne kyllinger ikke er i overensstemmelse
med denne artikel, anvender bestemmelsesmedlemsstatens
kompetente myndighed den fremgangsmåde, der er fastsat
is t k .7 .
12. I de i stk. 10 og 11 omhandlede tilfælde sætter den
kompetente myndighed i bestemmelsesmedlemsstaten sig
straks i forbindelse med den kompetente myndighed i af-
sendermedlemsstaten. Sidstnævnte myndighed træffer de
nødvendige foranstaltninger og meddeler myndigheden i
førstnævnte medlemsstat, hvilken kontrol der er udført, og
hvilke beslutninger der er truffet samt årsagen til disse.
Hvis kontrol efter stk. 8 og 10 viser gentagne uregelmæs-
sigheder, eller hvis kontrol efter forsendelsesmedlemssta-
tens opfattelse udføres uden tilstrækkelig berettigelse, un-
derretter de kompetente myndigheder i de berørte
bestemmelsesmedlemsstater Kommissionen herom.
Kommissionen kan med henblik på ensartet anvendelse af
denne forordning eller efter anmodning fra den kompeten-
te myndighed i bestemmelsesmedlemsstaten under hensyn
til arten af overtrædelserne:
— sende et hold sagkyndige til den pågældende virksom-
hed og sammen med de kompetente nationale myndig-
heder foretage inspektion på stedet, eller
— anmode afsendermedlemsstatens kompetente myndig-
hed om at øge antallet af prøver af den pågældende
virksomheds produktion og om nødvendigt pålægge
sanktioner i henhold til artikel 10 i forordning (EØF)
nr. 1906/90.2891/93
1538/91 - - - I
19Kommissionen underretter medlemsstaterne om de resulta-
ter, den kommer til. Medlemsstater, på hvis område der
foretages inspektion, yder de sagkyndige al fornøden bi-
stand ved udøvelsen af deres hverv.
Indtil Kommissionens konklusioner foreligger, skal afsen-
dermedlemsstaten efter anmodning fra bestemmelsesmed-
lemsstaten skærpe kontrollen med produkter fra den på-
gældende virksomhed.
Hvis der træffe foranstaltninger for at imødegå gentagne
uregelmæssigheder fra en virksomheds side, pålægger
Kommissionen den pågældende virksomhed at afholde ud-
gifterne i forbindelse med anvendelsen af leddene i tredje
afsnit.
12a. Medlemsstaternes kompetente myndigheder underret-ter straks det respektive referencelaboratorium om resulta-
terne af den kontrol, der foretages af dem eller under de-
res tilsyn.
De nationale referencelaboratorier fremsender hver sjette
måned disse data til EF-referencelaboratoriet til nærmere
evaluering og drøftelse med de nationale referencelabora-
torier mindst én gang om året. Resultaterne skal forelæg-
ges forvaltningskomitéen til drøftelse i overensstemmelse
med artikel 18 i forordning (EØF) nr. 2777/75.
13. Medlemsstaterne vedtager de praktiske foranstaltnin-
ger med henblik på den kontrol, som omhandles i denne
artikel. De giver inden den 1. november 1993 de øvrige
medlemsstater og Kommissionen meddelelse om disse for-
anstaltninger. De øvrige medlemsstater og Kommissionen
underrettes straks om relevante ændringer.
14. Fællesskabet yder finansiel støtte til EF-referencelabo-ratoriet »Het Spelderholt« Centre for Poultry Research
and Information Services, Beekbergen, Nederlandene, op
til højst 75 000 ECU i en periode på tre år til udførelsen
af de i bilag IX, punkt 1, omhandlede opgaver.
Den finansielle støtte udbetales til referencelaboratoriet i
overensstemmelse med en kontrakt, som Kommissionen på
Det Europæiske Fællesskabs vegne indgår med det pågæl-
dende laboratorium.
Generaldirektøren for Generaldirektoratet for Landbrug
bemyndiges til at underskrive kontrakten på Kommissio-
nens vegne.
Artikel 15
Denne forordning træder i kraft den 20. juni 1991.
Den anvendes fra den 1. juli 1991.
Artikel 8 anvendes fra den 1. marts 1992 for indførsel fra
tredjelande.2891/93
205/96
2891/93
1026/94
2988/91
1538/91 - - - I
20Indtil den 31. marts 1992 kan erhvervsdrivende imidlertid
pakke produkter, der er omfattet af denne forordning, i
pakkemateriale med de angivelser, der er fastsat i EF-be-
stemmelser eller national lovgivning, som var gældende, før
denne forordning trådte i kraft. Sådanne produkter kan da
markedsføres indtil den 31. december 1992.2988/91 - - - 315/92
BILAG 1
ARTIKEL 1.1 — DEFINITION AF FJERKRÆKROPPE
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE 3239/94
1. Chicken,
broilerPoulet (dechair) Hähnchen,
MasthuhnKylling, slag-tekylling Pollo (decarne) ΚοτόπουλοΠετεινοί καικότες(κρεατοπαρα
γωγήςPollo, «Broil-er» Kuiken,braadkuiken Frango Broileri Kyckling,slaktkyckling(broiler)
3239/94
2. Cock, hen,
casserole, orboiling fowlCoq, poule (àbouillir) Suppenhuhn Hane, høne,suppehøne Gallo, gallina Πετεινοί καικότες (για
βράσιμο )Gallo, gallina
Pollame dabrodoHaan, hen,soepkip ofstoofkip Galo, galinha Kukko, kana Tupp, höna,gryt- ellerkokhöna
3. Capon Chapon Kapaun Kapun Capón Καπόνια Cappone Kapoen Capão, Chapon(syöttökuk-ko) Kapun
4. Poussin, Co-
queletPoussin, co-quelet Stubenküken Poussin, Co-quelet Polluelo Νεοσσός ,
πετεινάριGalletto Piepkuiken franguitos Kananpoika,kukonpoika Poussin, Co-quelet
1. (Young)turkey Dindonneau,(jeune) dinde (Junge) Pute,(Junger) Tru-thahn (Mini) kalkun Pavo (joven) (Νεαροί )
γάλοι καιγαλοπούλες(Giovane)tacchino (Jonge) kal-koen Peru (Nuori) kalk-kuna (Ung) kalkon
2. Turkey Dinde (àbouillir) Pute, Tru-thahn Avlskalkun Pavo Γάλοι καιγαλοπούλες Tacchino/a Kalkoen Peru adulto Kalkkuna Kalkon
1. (Young)duck, duck-ling, (Young)Muscovyduck (Young)Mulard duck (Jeune) ca-nard, cane-ton, (jeune)canard debarbarie(jeune) ca-nard mulard Frühmas-tente, Jun-gente,(Junge) Bar-barieente (
1)
(Junge) Mu-lardente(Ung) and(Ung) ber-berieand(Ung) mular-dand Pato (joven oanadino),pato de Ber-bería (joven),Pato cruzado(joven) (Νεαρές )
πάπιες ήπαπάκια ,
(νεαρές )
πάπιεςβαρβαρίας ,
(νεαρές )
πάπιες mu-
lard(Giovane)Anatra(Giovane)Anatra muta(Giovane)Anatra «mu-lard» (Jonge) eend
(Jonge) Bar-barijse eend(Jonge) Mu-lard eendPato, patoBarbary,Pato Mulard (Nuori) ank-
ka, (Nuori)myskiankka(Ung) anka,ankunge,(ung) mular-dand (ung)myskand
2. Duck, Mus-covy duck,Mulard duck Canard, ca-nard de Bar-barie (àbouillir), ca-nard mulard(à bouillir) Ente, Barba-rieente (
1)
MulardenteAvlsandBerberieandMulardand Pato, pato deBerbería Patocruzado Πάπιες ,
πάπιεςβαρβαρίαςπάπιες mu-
lardAnatraAnatra mutaAnatra «mu-lard» EendBarbarijseeend,,Mulard”-eend Pato adulto,pato adultoBarbary, pato
adulto Mu-
lardAnkka, mys-kiankka Anka, mular-dand, mys-kand
212891/931538/91 - - - I
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE
1. (Young)
goose, gosling(Jeune) oieou oison Frühmast-gans, (Junge)Gans,
Jung-
mastgans(Ung) gås Oca (joven),ansarón (Νεαρές )
χήνες ήχηνάκια(Giovane)oca (Jonge) gans Ganso (Nuori) hanhi (Ung) gås,gåsunge
3239/94
2. Goose Oie Gans Avlsgås Oca Χήνες Oca Gans Ganso adul-
toHanhi Gås
1. (Young)guinea fowl (Jeune) pin-tadePintadeau (Junges)Perlhuhn (Ung) per-lehøne Pintada (jo-ven) (Νεαρές )
Ôραγκόκοτες(Giovane) fa-
raona(Jonge) pa-relhoen Pintada (Nuori) hel-mikana (Ung)pärlhöna
2. Guinea fowl Pintade Perlhuhn Avlsper-lehøne Pintada Φραγκόκοτες Faraona Parelhoen Pintada adul-ta Helmikana Pärlhöna
(1) Betegnelsen ‘‘Flugente’’ kan dog fortsat anvendes indtil den 31. december 1995.
222891/93 - - -3239/941538/91 - - - I
ARTIKEL 1.2 — DEFINITION AF FJERKRÆUDSKÆRINGER
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE 3239/94
a) Half Demi ou moi-
tiéHälfte oderhalbes Halvt Medio Μισά Metà Helft Metade Puolikas Halva
b) Quarter Quart (V order-,Hinter-)Viertel Kvart Cuarto Τεταρτημόρια Quarto Kwart Quarto Neljännes Kvart
c) Unseparatedleg quarters Quarts post-érieurs nonséparés Hinterviertelam Stück Sam-menhængende lårstykker Cuartos tras-eros unidos Αδιαχώριστατεταρτημόριαποδιών Cosciotto Niet-geschei-den achterk-warten Quartos decoxa não se-parados Taka -neljännes Bakdelspart
d) Breast Poitrine,blanc ou filetsur os Brust, halbeBrust, hal-bierte Brust Bryst Pechuga Στήθος Petto conosso Borst Peito Rinta Bröst
e) Leg Cuisse Schenkel,Keule Helt lår Muslo y con-tramuslo Πόδι Coscia Hele poot,hele dij Perna inteira Koipi-reisi Klubba
f) Chicken legwith a por-tion of theback Cuisse depoulet avecune portiondu dos Hähnchens-chenkel mitRückenstück,
Hühnerkeule
mitR
ückenstückKyllingelårmed en del afryggen Cuarto tras-ero de pollo Πόδι απόκοτόπουλο μεένα κομμάτιτης ράχης Coscetta Poot/dij metrugdeel(bout) Perna inteirade frangocom umaporção dodorso Koipi-reisi,jossa selkäosa Kycklingklub-ba med del avryggben
3239/94
g) Thigh Haut de
cuisseOber-schenkel, Ob-erkeule Overlår Contramuslo Μηρός(μπούτι ) Sovraccoscia Bovenpoot,
bovendijCoxa Reisi Lår
h) Drumstick Pilon Unter-schenkel,Unterkeule Underlår Muslo Κνήμη Fuso Onderpoot,onderdij(Drumstick) Perna Koipi Ben
i) Wing Aile Flügel Vinge Ala Φτερούγα Ala Vleugel Asa Siipi Vinge
j) Unseparatedwings Ailes non sé-parées Beide Flügel,ungetrennt Sam-menhængendev i n g e r Alas unidas ΑδιαχώριστεςÔτερούγες Ali non sepa-
rateNiet-geschei-den vleugels Asas não se-paradas Siivet kiinitoisissaan Sam-manhängandev i n g a r
k) Breast fillet Filet de poi-trine, blanc,filet, noix Brustfilet, Fi-let aus derBrust,
FiletBrystfilet Filete de pe-chuga Φιλέτοστήθους Filetto, fesa(tacchino) Borstfilet C a r n ed ep e i -to Rintafile’ Bröstfilé
3239/94
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE
23 242891/931538/91 - - - I
2891/93 - - -3239/942891/93
l) Breast fillet
with wish-boneFilet de poi-trine avec cla-vicule Brustfilet mitSchlüsselbein Brystfiletmed ønske-ben Filete de pe-chuga conclavícula Φιλέτοστήθους μεκλειδοκόκαλο Petto (conforcella), fesa(con forcella) Borstfilet metvorkbeen C a r n ed ep e i -to com fúrcu-la Rintafile’ so-lisluineen Bröstfilé mednyckelben
m) Magret, mai-gret Magret, mai-gret Magret, Mai-gret Magret, mai-gret Magret, mai-gret Maigret, ma-gret Magret, mai-gret Magret Magret, mai-gret Magret, mai-gret Magret, mai-gret1538/91 - - - I
1538/91 - - - I
25BILAG 1 A
Snit, der adskiller lår/ben og ryg
— afgrænsning af hofteleddet
Snit, der adskiller lår og underlår
— afgrænsning af knæleddet
2891/93
BILAG II
ARTIKEL 9 — KØLEMETODER
E F D DK ESP GR I NL PT FIN SE 3239/94
1. Air chilling Refroidisse-
ment à l’airLuftkühlung Luftkøling Refrigeraciónpor aire Ψύξη μεαέρα Raffredda-mento ad aria Luchtkoeling Refrigeraçãopor venti-lação Ilmajäähdytys Luftkylning
2. Air spraychilling Refroidisse-ment par as-persion venti-lée Luft-Sprühkühlung Lufts-praykøling Refrigeraciónpor aspersiónventilada Ψύξη μεψεκασμό Raffredda-mento per as-persione eventilazione Lucht-sproei-koeling Refrigeraçãopor aspersãoev e n t i l a ç ã o Ilmas-prayjäähdytys Evaporativkylning
3. Immersionchilling Refroidisse-ment par im-mersion Gegenstrom-Tauchkühlung Neddyp-ningskøling Refrigeraciónpor immer-sión Ψύξη μεβύθιση Raffredda-mento perimmersione Dompelkoel-ing Refrigeraçãopor imersão Vesijäähdytys Vattenkylning
261538/911538/91 - - - I
BILAG III
ARTIKEL 10.1 — PRODUKTIONSSYSTEM
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE 3239/94
a) Fed with . . .
%o f...Oats fedgooseAlimentéa v e c...%d e...O i en o u r r i eàl’avoine Mast mit . . .%...Hafermast-gans Fodret med
...%...
HavrefodretgåsAlimentadocon . . . %Oca engorda-da con avena Έχει τρα Ôεί
με... %...
Χήνα πουπαχαίνεται μεβρώμηAlimentatoc o ni l...%di . . .Oca ingrassa-ta con avena Gevoed met ...%...Met havervetgemestegans Alimentadocom . . . % de...Ganso engor-dado comaveia Ruokittu . . .%...Kauralla ruo-kittu hanhi Utfodradm e d...%
...
Havreutfo-drad gås
b) Extensive in-door (barn-reared) Élevé à l’inté-rieur:système ex-tensif Extensive Bo-denhaltung Extensivtstaldopdræt(skrabe...) Sistema ex-tensivo engallinero Εκτατικήςεκτρο Ôής Estensivo al
copertoScharrel . . .binnengehou-den Produção ex-tensiva em in-terior Laajaperäi-nen sisäkas-vatus Extensivtuppfödd in-omhus
c) Free range Sortant à l’ex-térieur Auslaufhal-tung Fritgående Gallinero consalida libre Ελεύθερηςβοσκής All’aperto Scharrel . . .met uitloop Produção emsemiliber-dade Ulkoilumah-dollisuus Tillgång tillutomhusvis-telse
d) Traditionalfree range Fermier-élevéen plein air BäuerlicheAuslaufhal-tung Frilands . . . Granja al airelibre Πτηνοτρο Ôείο
περιορισμένηςβοσκήςRurale all’ap-erto Boerenschar-r e l...m e tuitloopH o e v e...met uitloop Produção aoar livre Ulkoiluva-paus Traditionellutomhusvis-telse
e) Free-range —total freedom Fermier-élevéen liberté BäuerlicheFreilandhal-tung Frilands . . .opdrættet ifuld frihed Granja decría en liber-tad Πτηνοτρο Ôείο
απεριόριστηςτροÔήςRurale in lib-
ertàBoerenschar-r e l...m e tvrije uitloopH o e v e...met vrije uit-loop Produção emliberdade Vapaa kas va -tus Uppfödd ifull frihet
272891/931538/91 - - - I
1538/91 - - - I
28BILAG IV
a) Fodertype
Der må kun henvises til følgende særlige fodringsingredienser, hvis
— der for korns vedkommende indgår mindst 65 vægtprocent korn i den foderblanding, der
gives i det meste af opfedningsperioden, og som højst omfatter 15 % biprodukter af korn.
Hvis der henvises til en særlig kornart, skal denne indgå som mindst 35 % af foderblandin-gen og som mindst 50 % for majs’ vedkommende
— der for bælgplanters og grønsagers vedkommende indgår mindst 5 vægtprocent bælgplanter
eller grønsager i den foderblanding, der gives i det meste af opfedningsperioden
— der for mejeriprodukters vedkommende indgår mindst 5 vægtprocent mejeriprodukter i den
foderblanding, der gives ved slutfedning.
Udtrykket havrefodret gås kan dog benyttes, hvis gåsen under slutfedningen på tre uger fodres
med mindst 500 g havre om dagen.
b) Ekstensivt staldopdræt (skrabe . . .)
Dette udtryk må kun benyttes, hvis
— belægningsgraden pr. m
2gulvareal ikke er over henholdsvis
— kyllinger: 12 dyr, dog højst 25 kg levendevægt
— ænder, perlehøns, kalkuner: 25 kg levendevægt
— gæs: 15 kg levendevægt
— dyrene slagtes i en alder af henholdsvis
— kyllinger: 56 dage eller derover— kalkuner: 70 dage eller derover
— gæs: 112 dage eller derover
— pekingænder: 49 dage eller derover— berberieænder: 70 dage eller derover for hundyrs vedkommende, 84 dage eller derover
for handyrs vedkommende
— mulardænder (hundyr): 65 dage eller derover— perlehøns: 82 dage eller derover.
c) Fritgående
Dette udtryk må kun benyttes, hvis
— belægningsgraden og slagtealderen er som fastsat i punkt b), undtagen for kyllinger, hvor
belægningsgraden kan sættes op til 13, dog højst 27,5 kg levendevægt pr. m
2,o gk a p u n e r ,
hvor belægningsgraden højst må være 7,5 pr. m2, dog højst 27,5 kg levendevægt pr. m2
— dyrene i mindst halvdelen af deres levetid dagen igennem har haft adgang til udendørs
løbegårde omfattende et hovedsagelig plantedækket areal på mindst
—1 m2pr. kylling eller perlehøne
—2 m2pr. and eller kapun.
—3 m2pr. kalkun eller gås.
Til perlehøns kan udendørs løbegårde erstattes af en voliere med et gulvareal, der er mindst
det samme som husets, og som har en højde på mindst 2 m. Der forefindes pinde af enlængde på mindst 10 cm pr. dyr, set samlet (hus og voliere).2891
/93
1000/96
2891/93
1538/91 - - - I
29— foderblandingen, der gives vet slutfedning, indeholder mindst 70 % korn
— fjerkræhuset har ind- og udgangshuller, der tilsammen er 4 m lange pr. 100 m2husareal.
d) Frilands
Dette udtryk må kun benyttes, hvis
— belægningsgraden pr. m2gulvareal ikke er over henholdsvis
— kyllinger: 12 dyr, dog højst 25 kg levendevægt; i mobile huse, hvis gulvareal ikke over-
stiger 150 m2og som også er åbne om natten, kan belægningsgraden dog forøges til 20,
men højst 40 kg levendevægt pr. m2
— kapuner: 6,25 (indtil en alder på 91 dage: 12) dyr, dog højst 35 kg levendevægt
— berberieænder og pekingænder: 8 handyr, dog højst 35 kg levendevægt 10 hundyr, dog
højst 25 kg levendevægt
— mulardænder: 8 dyr, dog højst 35 kg levendevægt
— perlehøns: 13 dyr; dog højst 23 kg levendevægt
— kalkuner: 6,25 (indtil en alder på 7 uger: 10) dyr, dog højst 35 kg levendevægt— gæs: 5 (indtil en alder på 6 uger: 10) dyr; 3 dyr i de sidste 3 opfedningsuger, hvis de
holdes i indelukke, dog højst 30 kg levendevægt
— det samlede nytteareal i fjerkræhuse på et enkelt produktionssted ikke er over 1 600 m
2
— det enkelte fjerkræhus højst rummer
— 4 800 kyllinger
— 5 000 perlehøns— 4 000 berberieænder (hundyr) eller pekingænder (hundyr) eller 3 200 berberieænder
(handyr) eller pekingænder (handyr) eller 3 200 mulardænder
— 2 500 kapuner, gæs og kalkuner
— fjerkræhuset har ind- og udgangshuller, der tilsammen er 4 m lange pr. 100 m
2husareal
— dyrene dagen igennem har haft adgang til udendørs løbegårde fra en alder af henholdsvis
— seks uger for kyllinger og kapuner— otte uger for ænder, gæs, perlehøns og kalkuner
— de udendørs løbegårde omfatter et hovedsagelig plantedækket areal på mindst
—2 m
2pr. kylling, berberieand eller pekingand eller perlehøne
—3 m2pr. mulardand
—4 m2pr. kapun fra 92. dagen (2 m2indtil 91. dagen)
—6 m2pr. kalkun
—1 0 m2pr. gås.
Til perlehøns kan udendørs løbegårde erstattes af en voliere med et gulvareal, der er mindst
det dobbelte af husets, og som har en højde på mindst 2 m. Der forefindes pinde af en
længde på mindst 10 cm pr. dyr, set samlet (hus og voliere).
— de opfedede dyr er af en race, der er anerkendt som langsomtvoksende— den foderblanding, der bruges ved opfedningen, indeholder mindst 70 % korn2891
/93
1538/91 - - - I
30— dyrene slagtes i en mindstealder af henholdsvis
— kyllinger: 81 dage
— kapuner: 150 dage
— pekingænder: 49 dage— berberieænder (hundyr): 70 dage
— berberieænder (handyr): 84 dage
— mulardænder: 92 dage— perlehøns: 94 dage
— kalkuner og stegegæs: 140 dage
— gæs til fremstilling af »foie gras« og »magret«: 95 dage
— slutfodringen i indelukke ikke overstiger
— for kyllinger på over 90 dage: 15 dage
— kapuner: 4 uger.
— for gæs og mulardænder til fremstilling af »foie gras« og »magret« på over 70 dage:
4u g e r .
e) F r i l a n d s...o p d r æ t t e tif u l df r i h e d
Dette udtryk må kun benyttes, hvis kravene i litra d) er opfyldt, idet dyrene dog skal have
adgang dagen igennem til udendørs løbegårde på et ubegrænset areal.2891/93
1000/96
2891/93
1538/91 - - - I
31BILAG V
BESTEMMELSE AF VANDTAB VED OPTØNING
(afdrypningstest)
1. Formål og anvendelsesområde
Denne metode anvendes til bestemmelse af den mængde vand, der afgives af frosne eller dybfrosne
kyllinger under optøningen. Dersom dette afdrypningstab, udtrykt i procent af kroppens vægt, herunderalt spiseligt slagteaffald, som emballagen indeholder, overstiger den under punkt 7 fastsatte grænsevær-
di, anses kroppen for at have optaget en for stor vandmængde under behandlingen.
2. Definition
Afdrypningstabet som bestemt ved denne metode udtrykkes som en vægtprocent af den samlede vægt
af den frosne eller dybfrosne krop, herunder det spiselige indmad.
3. Princip
Den frosne eller dybfrosne krop, herunder det eventuelt tilstedeværende spiselige indmad, optøs under
kontrollerede forhold, som gør det muligt at beregne vægten af det afdryppede vand.
4. Apparatur
4.1. Vægt, som er i stand til at veje op til 5 kg med mindst 1 grams nøjagtighed.4.2. Plastposer, som er tiltrækkeligt store til at rumme kroppen, og som er udstyret med en anordning til
forsvarlig fastgørelse af poserne.
4.3. T ermostatisk kontrolleret vandkar med udstyr, som kan rumme kroppe som beskrevet under 5.5 og 5.6.
Vandkarret skal rumme en vandmængde, der er lig med mindst otte gange rumfanget af det fjerkræ,
som skal kontrolleres, og hvori vandtemperaturen kan holdes på 42 ûC±2 ûC.
4.4. Filtrerpapir eller andet sugende papir.
5. Fremgangsmåde
5.1. 20 kroppe udtages stikprøvevis af det parti fjerkræ, der skal kontrolleres. Indtil kroppene kan un-
dersøges som beskrevet under 5.2. til 5.11, opbevares de ved en temperatur på højst - - - 18 ûC.
5.2. Emballagens yderside aftørres, således at vedhængende is og vand fjernes. Emballagen og dens indhold
vejes, og vægten afrundes til nærmeste hele gram; denne vægt betegnes M
0.
5.3. Kroppen såvel som eventuelt spiseligt indmad, der sælges sammen med kroppen, tages ud af den ydre
emballage. Emballagen tørres og vejes, idet dens vægt afrundes til nærmeste hele gram; denne vægt
betegnes M 1.
5.4. Vægten af den frosne krop plus indmad beregnes ved at trække M 1fra M 0.
5.5. Med den åbne bughule nedad anbringes kroppen tillige med indmaden i den nedre og lukkede del af en
solid, vandtæt plastpose. Posen skal være lang nok til, at den kan fastgøres forsvarligt, når den ligger ikarret, men må ikke være unødigt bred, så kroppen kan vende rundt fra den lodrette stilling.
5.6. Den del af posen, som indeholder kroppen og det spiselige indmad, nedsænkes fuldstændigt i et kar
med vand og skal være åben, så mest mulig luft slipper ud. Den anbringes lodret og holdes i dennestilling, om nødvendigt ved hjælp af styrestænger eller vægtbelastning i posen, således at vandet fra
karret ikke kan trænge ind. Poserne må ikke kunne berøre hinanden.
5.7. Posen forbliver i vandkarret ved en stadig temperatur på 42 ûC±2 ûC, idet den skvulpes heri eller
vandet omrøres kontinuerligt, indtil kroppens centrumstemperatur (den dybeste del af brystmusklen tæt
ved brystbenet i kyllinger uden indmad og midten af indmaden i kyllinger med indmad) er mindst 4 ûC
målt i to tilfældigt udvalgte kroppe. Kroppene bør kun blive i vandkarret, indtil de har en centrumstem-peratur på 4 ûC. Den krævede nedsænkningsperiode for kroppe opbevaret ved - - - 18 ûCe rs o mf ø l g e r :2891
/93
C3, EFT nr. L198 a f
3 0 .7 .1 9 9 4 ,s .1 4 5
1538/91 - - - I
32Vægtklasse(g) Vægtafkrop+indmad(g)Vejledende nedsænkningstid i
minutter
Vægtklasse (g) Vægt a fkrop + indmad (g)
Kyllinger uden
indmadKyllinger med
indmad
< 800 <8 2 5 77 92
850 825 —874 82 97
900 875- - - 924 85 100
950 925 —974 88 103
1 000 975- - -1 024 92 107
1 050 1 025- - -1 074 95 110
1 100 1 050- - -1 149 98 113
1 200 1 150- - -1 249 105 120
1 300 1 250- - -1 349 111 126
1 400 1 350- - -1 449 118 133
Ud over 1 400 g forøges tiden med 7 minutter for hver yderligere 100 g. Overskrides den foreslåede
nedsænkningsperiode, uden at der er en temperatur på + 4 ûC i de to kroppe, som kontrolleres,
forlænges optøningen, indtil deres centrumstemperatur er + 4 ûC.
5.8. Posen med indhold tages op af vandbadet; posens bund gennemhulles, således at optøningsvandet kan
løbe ud. Posen og dens indhold drypper af i én time ved en omgivende temperatur på mellem + 18 ûC
og + 25 ûC.
5.9. Den optøede krop tages ud af posen, og pakningen med eventuelt slagteaffald tages ud af bughulen.
Kroppen tørres af indvendig og udvendig med filtrerpapir eller andet sugende papir. Posen med indmad
gennemhulles, og når vandet er løbet ud, tørres posen og det optøede indmad af så omhyggeligt som
muligt.
5.10. Den samlede vægt af den optøede krop, det optøede indmad og dettes emballage bestemmes, afrundet
t i ln æ r m e s t eh e l eg r a m ;d e n n ev æ g tb e t e g n e sM 2.
5.11. Vægten af den pakning, som indeholdt indmaden, bestemmes afrundet til nærmeste hele gram; denne
vægt betegnes M 3.
6. Beregning af resultatet
Den ved optøning angivne mængde vand i procent af vægten af den frosne eller dybfrosne krop (tillige
med indmaden) beregnes således:
M0—M1—M2
M0—M1—M3×100
7. Vurdering af resultatet
Dersom det gennemsnitlige vandsvind ved optøning af de 20 prøvekroppe overstiger nedenstående pro-
centsatser, betragtes den vandmængde, der er optaget under behandlingen, som over grænseværdien.
Procentsatserne er for de forskellige kølemetoder følgende:—l u f t k ø l i n g : 1 , 5 %
—l u f t s p r a y k ø l i n g : 3 , 3 %
— neddypningskøling: 5,1 %.2891
/93
C2, EFT nr. L44 af
1 7 .2 .1 9 9 4 ,s .3 5
1538/91 - - - I
33BILAG VI
BESTEMMELSER AF DET SAMLEDE VANDINDHOLD I KYLLINGER
(kemisk test)
1. Formål og anvendelse
Denne metode anvendes til bestemmelse af det samlede vandindhold i frosne og dybfrosne kyllinger.
Den omfatter bestemmelse af vand- og proteinindholdet i prøver fra de homogeniserede kroppe afdette fjerkræ. Det således bestemte samlede vandindhold sammenholdes med den efter formlerne i
punkt 6.4 beregnede grænseværdi med henblik på at fastslå, hvorvidt der under behandlingen er opta-
get for meget vand. Hvis den, der foretager analysen, nærer mistanke om, at der er stoffer til stede,som kan øve indflydelse på beregningen, skal vedkommende træffe de nødvendige forholdsregler.
2. Definitioner
Krop: Fjerkrækroppen med knogler, brusk og eventuelt indmad.Slagteaffald: Lever, hjerte, krås og hals.
3. Princip
Vand- og proteinindhold bestemmes ved anerkendte ISO-metoder (International Organisation for Stan-
dardisation) eller ved andre af Rådet godkendte analysemetoder.
Maksimumsgrænsen for kroppens samlede vandindhold afledes af kroppens proteinindhold, der kan
sættes i relation til det fysiologiske vandindhold.
4. Apparatur og reagenser
4.1. Vægt til vejning af kroppen og emballagen, med mindst 1 grams nøjagtighed.4.2. Kødøkse eller sav til udskæring af kroppen i stykker passende til kødhakkeren.
4.3. Kraftig kødhakker og mixer, som kan homogenisere hele stykker af frossent eller dybfrossent fjerkræ.
Bemærkning: Der anbefales ikke nogen bestemt kødhakker. Den skal være tilstrækkeligt kraftig til at
kunne hakke kød og knogler i frossen og dybfrossen tilstand, så der fremkommer en homo-
gen blanding svarende til den, der fås fra en hakker med en skive med huller på 4 mm.
4.4. Til bestemmelse af vandindhold: det i ISO 1442 foreskrevne apparatur.
4.5. Til bestemmelse af proteinindhold: det i ISO 937 foreskrevne apparatur.
5. Fremgangsmåde
5.1. Syv kroppe udtages stikprøvevis af det parti fjerkræ, som skal kontrolleres, og opbevares i frossen
tilstand, indtil den under punkt 5.2. til 5.6. nævnte analyse påbegyndes.
Der kan enten foretages en analyse af de syv kroppe enkeltvis eller af en blandingsprøve af de syv
kroppe.
5.2. Forbehandlingen foretages senest en time efter, at kroppene er taget ud af fryseren.2891
/93
1538/91 - - - I
345.3. a) Emballagens yderside aftørres, således at vedhængende is og vand fjernes. Hver krop vejes og tages
ud af emballagen. Kroppen skæres i småstykker, og indpakningsmaterialet om indmaden fjernes så
vidt muligt. Den samlede vægt, inklusive indmaden og is fra kroppen, men eksklusive vægten af de
fjernede indpakningsmaterialer, bestemmes, idet det afrundes til nærmeste hele gram; denne vægtbetegnes P
1.
b) Hvis analysen foretages på en blandingsprøve, bestemmes den samlede vægt af de syv kroppe for-
behandlet som beskrevet i punkt 5.3., litra a); denne vægt betegnes som P 7.
5.4. a) Hele kroppen, hvis vægt betegnes som P 1, hakkes i en kødhakker som specificeret i punkt 4.3. (og
der blandes om nødvendigt ved hjælp af en blender), så der opnås et homogent materiale, hvorfra
der udtages en prøve, der er repræsentativ for den enkelte krop.
b) Hvis analysen foretages på en blandingsprøve, hakkes samtlige syv kroppe, hvis samlede vægt er
betegnet som P 7, i en kødhakker som specificeret i punkt 4.3. (og der blandes om nødvendigt ved
hjælp af en blender), så der opnås et homogent materiale, hvorfra der udtages to prøver, der errepræsentative for de syv kroppe.
5.5. Der udtages en prøve af det homogeniserede for straks at bestemme prøvens vandindhold ifølge frem-
gangsmåden i ISO 1442, så vandindholdet »a %« herved bestemmes.
5.6. En anden prøve udtages af det homogeniserede materiale og bruges straks til bestemmelse af kvælsto-
findholdet ifølge fremgangsmåden i ISO 937. *Dette kvælstofindhold omregnes til råproteinindhold
»b %« ved at multiplicere det med koefficienten 6,25.
6. Beregning af resultaterne
6.1. a) Vægten af hver krops vandindhold (W) udtrykkes ved aP
1/100 og vægten af proteinerne (RP) ved
bP1/100 udtrykt i gram.
Summen af vandindholdet (W 7) og summen af proteinindholdet (RP 7) i de syv analyserede kroppe
beregnes.
b) Hvis analysen foretages på en blandingsprøve, beregnes det gennemsnitlige vandindhold (a %) og
proteinindhold (b %) i de to analyserede prøver. Vægten af vandindholdet (W 7) i de syv kroppe
udtrykkes ved aP 7/100 og vægten af proteinindholdet (RP 7)v e db P 7/100, udtrykt i gram.
6.2. Gennemsnitsvægten af vand (W A) og protein (RP A) beregnes ved at dividere henholdsvis W 7og RP 7
med 7.
6.3. Efter denne metode kan den teoretiske værdi af det fysiologiske vandindhold i gram beregnes efter
følgende formel:
— kyllinger: 3,53 ¢RA+2 3
6.4. a) Luftkøling
Under forudsætning af, at den ved tilberedningen teknisk uundgåelige vandoptagelse er lig med
2%(1) er den højeste tilladte grænse for det samlede vandindhold (W G) i gram efter denne meto-
der udtrykt ved følgende formler (inkl. konfidensinterval):
— kyllinger: W G=3 , 6 5¢RPA+4 2
(1) Målt i forhold til kroppens vægt ekskl. optaget vand.2891/93
1538/91 - - - I
35b) Luftspraykøling
Under forudsætning af, at den ved tilberedningen teknisk uundgåelige vandoptagelse er lig med
4,5 % (1), er de højeste tilladte grænser for det samlede vandindhold (W G) i gram efter denne
metode udtrykt ved følgende formler (inkl. konfidensinterval):
— kyllinger: W G=3 , 7 9¢RPA+4 2
c) Neddypningskøling
Under forudsætning af, at den ved tilberedningen teknisk uundgåelige vandoptagelse er lig med
7%(1), er den højeste tilladte grænse for det samlede vandindhold (W G) i gram efter denne meto-
de udtrykt ved følgende formel (inkl. konfidensinterval):
— kyllinger: W G=3 , 9 3¢RPA+4 2
6.5. hvis gennemsnittet af det efter punkt. 6.2. beregnede vandindhold (W A) i de syv kroppe ikke overstiger
den i punkt 6.4. angivne værdi (W G), anses hele partiet for at opfylde kravene.
(1) Målt i forhold til kroppens vægt ekskl. optaget vand.2891/93
1538/91 - - - I
36BILAG VII
KONTROL MED VANDOPTAGELSEN I PRODUKTIONSVIRKSOMHEDEN
(produktionstest)
1. Mindst en gang i løbet af hver arbejdsperiode på fire timer udtages 25 kroppe stikprøvevis fra opskærings-
båndet, umiddelbart efter at indvoldene er udtaget og før den første afskylning.
2. Efter behov afskæres halsen, idet halshuden lades tilbage på kroppen.3. Hver enkelt krop mærkes individuelt. Hver krop vejes, og vægten registreres, afrundet til nærmeste gram.
4. De kroppe, som skal kontrolleres, anbringes igen på opskæringsbåndet med henblik på at gennemgå sæd-
vanlige behandling med afskylning, køling, afdrypning osv.
5. De mærkede kroppe aftages ved enden af afdrypningsbåndet uden at underkastes afdrypning af længere
varighed end den, der finder sted for fjerkræ i det parti, hvorfra stikprøven stammer.
6. De 20 først opsamlede kroppe udgør stikprøven. De vejes på ny. Deres vægt, afrundet til nærmeste gram,
angives ud for den vægt, der blev noteret ved første vejning. Prøven annuleres, hvis der indsamles under 20
mærkede kroppe.
7. Mærkerne fjernes fra prøvekroppene, og kroppene undergår de sædvanlige emballeringsprocesser.8. Procentsatsen for optagelse af vand bestemmes ved, at den samlede vægt af de 20 kontrolkroppe før afskyl-
ning trækkes fra den samlede vægt af disse kroppe efter afskylning, køling og afdrypning, idet man divide-
rer forskellen med den oprindelige vægt og multiplicerer med 100.
9. Resultatet må ikke overstige nedenstående procenter af slagtekroppens oprindelige vægt eller ethvert andet
tal, der gør det muligt at overholde det samlede tilladte indhold af optaget vand:
—l u f t k ø l i n g : 0 %
—l u f t s p r a y k ø l i n g : 2 %— neddypningskøling: 4,5 %.2891
/93
1538/91 - - - I
37BILAG VIII
LISTE OVER REFERENCELABORATORIER
EF-referencelaboratorium:
Spelderholt, Centre for Poultry Research and Information Services
(COVP-DLO)
Spelderholt 9P. O . B o x 1 5
NL-7360 AA Beekbergen
Nationale referencelaboratorier:
Belgien
Faculteit Diergeneeskunde
Vakgroep “Diergeneeskundig toezicht op eetwaren”Universiteit Gent
Wolterslaan 1
B-9000 Gent
DanmarkVeterinærdirektoratets Laboratorium
Howitzvej 13
DK-2000 Frederiksberg
TysklandBundesanstalt für Fleischforschung
Institut für Fleischerzeugung und Vermarktung
EC-Baumanstraße 20D-95326 Kulmbach
GrækenlandMinistry of Agriculture
Veterinary Laboratory of Patra
59, T erpsitheas Str.GR-264 42 Patra
Spanien
Centro de Alimentacion Nacional
(Instituto de Salud Carlos III)Ctra de Majadahonda — Pozuelo Km 2
E-28220 Madrid
FrankrigL ’Unité hygiène et qualité des produits avicoles
Laboratoire central de recherches avicoles et porcines
Centre National d’études vétérinaires et alimentaires
Beaucemaine — B.P . 53F-22400 Ploufragan
IrlandDairy Science Laboratory
Department of Agriculture, Food and Forestry
Model Farm Road
Cork
ItalienIstituto de l’Ispettorato Centrale Repressione
F r o d id iR o m aVia G. Raggini 19
I-00149 Roma2891
/93
1538/91 - - - I
38Luxembourg
Laboratoire National de Santé
Rue du Laboratoire, 42
L-1911 Luxembourg
NederlandeneTNO-voeding
Postbus 360
NL-3700 AJ Zeist
Østrig:
Bundesamt und Forschungszentrum für Landwirtschaft
Trunnerstraße 1-3A-1020 Wien
Portugal
I.Q.A. Instituto de Qualidade Alimentaia
Av. Conde Valbona, 98P-1000 Lisboa
Finland:
Eläinlääkintä- ja elintarvikelaitos
(EELA)
Hämeentie 57, PL 368,
FIN-00231 Helsinki
Sverige:Statenslivsnedelsverk (SIC! Statens livsmedelsverk)
Box 622
S-75126 Upsala
Det Forenede Kongerige
Food Science Laboratory
Ministry of Agriculture, Fisheries and Food
Norwich Research Park
ColneyNorwich
NR4 7UQ2891
/93
3239/94
2891/93
3239/94
2891/93
1538/91 - - - I
39BILAG IX
EF-referencelaboratoriets kompetence og opgaver
1. Det i bilag VIII, første led, anførte EF-referencelaboratorium udfører følgende opgaver:
— det informerer de nationale referencelaboratorier om analysemetoder og sammenlignende forsøg ved-
rørende vandindholdet i fjerkrækød
— det koordinerer de nationale referencelaboratoriers anvendelse af de i første led omhandlede metoder
og arrangerer især sammenlignende forsøg
— det koordinerer forskning i nye analysemetoder og oplyser de nationale referencelaboratorier om ud-
viklingen på dette område
— det yder teknisk og videnskabelig bistand til Kommissionens tjenestegrene, navnlig i tilfælde af, at
medlemsstaterne er uenige om analyserestultaterne.
2. EF-referencelaboratoriet skal opfylde følgende driftsbetingelser:
— det skal råde over kvalificerede medarbejdere med fornødent kendskab til de metoder, der anvendes
ved analyse med henblik på kontrol af vandindhold
— det skal disponere over det udstyr og de stoffer, der er nødvendige for udførelsen af de i punkt 1
fastsatte opgaver
— det skal have en hensigtsmæssig administrativ infrastruktur
— det skal pålægge medarbejderne tavshedspligt for så vidt angår visse emner, resultater og meddelelser— det skal respektere principperne om god laboratoriepraksis på internationalt niveau.
De nationale referencelaboratorier (SIC! referencelaboratoriers) opgaver
De nationale referencelaboratorier anført i bilag VIII udfører følgende opgaver:
— de koordinerer arbejdet på de nationale laboratorier, der skal foretage analyser af vandindhold i fjerkrækød
— de bistår medlemsstatens kompetente myndighed med at tilrettelægge en kontrolordning for vandindhold i
fjerkrækød
— de udfører sammenlignende forsøg mellem de forskellige nationale laboratorier, der er nævnt i første led
— de sikrer formidling af informationer fra EF-referencelaboratoriet til medlemsstatens kompetente myndig-
hed og til de nationale laboratorier, der er nævnt i første led
— de samarbejder med EF-referencelaboratoriet.2891
/93