1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 21. december 1976
om trikinundersøgelse i forbindelse med indførsel af fersk kød af tamsvin fra tredjelande
(77/96/EØF)
(EFT L 26 af 31.1.1977, s. 67)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Rådetsdirektiv 81/476/EØF af 24. juni 1981 L 186 20 8.7.1981
►M2Rådetsdirektiv 82/91/EØF af 7. februar 1983 L 59 34 5.3.1983
►M3Kommissionens direktiv 84/319/EØF af 7. juni 1984 L 167 34 27.6.1984
►M4Rådetsforordning (EØF) nr. 3768/85 af 20. december 1985 L 362 8 31.12.1985
►M5Kommissionens direktiv 89/321/EØF af 27. april 1989 L 133 33 17.5.1989
►M6Kommissionens direktiv 94/59/EF af 2. december 1994 L 315 18 8.12.1994
►M7Rådetsforordning (EF) nr. 807/2003 af 14. april 2003 L 122 36 16.5.2003
Ændret ved:
►A1Tiltrædelsesakt for Grækenland L 291 17 19.11.1979
►A2Tiltrædelsesakt for Østrig, Finland og Sverige C 241 21 29.8.1994
(tilpasset ved Rådets beslutning 95/1/EF, Euratom, EKSF) L 1 1 1.1.1995
Berigtiget ved:►
C1Berigtigelse, EFT L 223 af 18.8.1990, s. 24 (77/96/EØF)
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 21. december 1976
om trikinundersøgelse i forbindelse med indførsel af fersk kød af
tamsvin fra tredjelande
(77/96/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økono-
miske Fællesskab,
under henvisning til Rådets direktiv 72/462/EØF af 12. december 1972
om sundhedsmæssige og veterinærpolitimæssige problemer i forbin-delse med indførsel af kvæg og svin samt fersk kød fra tredjelande (
1),
senest ændret ved Rådets direktiv 75/379/EØF (2), særlig artikel 21,
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:Ved direktiv 72/462/EØF om sundhedsmæssige og veterinærpolitimæs-
sige problemer i forbindelse med indførsel fra kvæg og svin samt ferskkød fra tredjelande fastsatte Rådet i artikel 21, at der skulle udarbejdes
en metode til — samt fastsættes de nødvendige regler for — konstate-
ring af tilstedeværelse af trikiner i fersk svinekød;
direktiv 72/462/EØF vil ikke have den ønskede virkning, så længe
sikkerhedskravene for så vidt angår påvisning af trikiner i forbindelsemed indførsel af fersk kød fra tredjelande ikke er ensartede i allemedlemsstaterne; det er derfor nødvendigt på dette område at udarbejde
en fællesskabsordning;
for at beskytte forbrugernes sundhed er det nødvendigt, at fersk
svinekød systematisk undersøges efter effektive og anerkendte metodermed henblik på at udelukke det kød, der indeholder trikiner;
såfremt undersøgelsen foretages i det tredjeland, hvorfra kødet er
afsendt, skal den udføres på slagterier, som opfylder visse betingelser,
og som specielt er udstyret med et laboratorium med apparatur egnet tilundersøgelse;
for at kunne skelne undersøgt kød fra kød, der endnu ikke er blevet
undersøgt, er det nødvendigt at fastsætte, at der på det kød, der har
været genstand for undersøgelse med negativt resultat, påtrykkes et
særligt mærke;
der bør indføresen procedure med et nært og effektivt s amarbejde
mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at vurdere,om det er hensigtsmæssigt at tillade virksomheder, der er beliggende i
tredjelande, at foretage denne undersøgelse eller at forarbejde det
undersøgte kød, og desuden i takt med teknikkens udvikling og erfa-ringen at foretage en tilpasning af de tekniske bestemmelser, især iforbindelse med undersøgelsesmetoder og krav til de laboratorier, derforetager undersøgelse samt bestemmelser for mærkning af undersøgtkød;
det er hensigtsmæssigt at tillade medlemsstaterne at indføre fersk kød,
som ikke har været underkastet en trikinundersøgelse i det udførendetredjeland, på betingelse af at dette kød underkastes en frysebehand-ling, som sikrer at eventuelt tilstedeværende trikiner uskadeliggøres,enten i det udførende tredjeland eller i den medlemsstat, som dette
kød er bestemt for; denne behandling foretages dog i overensstemmelse
med visse veldefinerede bestemmelser og i virksomheder, der opfyldervisse betingelser —1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 2
(1) EFT nr. L 302 af 31. 12. 1972, s. 28.
(2) EFT nr. L 172 af 3. 7. 1975, s. 17.
▼B
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Dette direktiv genoptager de definitioner, der er fastsat i Rådets
direktiv 72/462/EØF.
Desuden forstås ved:
a) Fersk kød: fersk kød af tamsvin;
b) Undersøgelse: undersøgelse, som tager sigte på at påvise tilstedevæ-
relsen af trikiner i fersk kød.
Artikel 2
1. Fersk kød fra tredjelande, som indeholder skeletmuskulatur
(stribet muskulatur), skal, for at kunne bringes i handelen i Fælles-skabet, gøres til genstand for en undersøgelse under en
embedsdyrlæges kontrol og ansvar.
2. Undersøgelsen foretages i overensstemmelse med en af de i bilag
I nævnte metoder af et helt dyr eller i givet fald af alle halve kroppe,kvarte kroppe eller stykker bestemt til indførsel i Fællesskabet.
3. Undersøgelsen skal foretages på et slagteri, der er godkendt i
afsendelseslandet i overensstemmelse med artikel 4 i direktiv 72/462/EØF, og som har tilladelse til at udføre denne undersøgelse i overens-stemmelse med bestemmelserne i artikel 4 i dette direktiv.
4. Undersøgelsen skal finde sted inden mærkningen om egnethed til
menneskeføde, for hvilken forskrifter findes i kapitel X i bilag B tildirektiv 72/462/EØF.
5. Såfremt undersøgelsen ikke kan foretages i afsendelseslandet, kan
den medlemsstat, som det ferske kød er bestemt for, tillade indførselheraf på betingelse af, at undersøgelsen foretages på dens område iforbindelse med den i artikel 24, stk. 2, i direktiv 72/462/EØF omhand-lede sundhedskontrol på et kontrolsted i den i artikel 27, stk. 1, litra b),
i samme direktiv anvendte betydning.
6. a) Hvis resultatet af undersøgelsen er negativ, skal det ferske kød
mærkes umiddelbart efter undersøgelsens afslutning i overens-stemmelse med bilag III.
b) Ved mærkning med stempelfarve skal anvendes et farvestof som
defineret i artikel 17, stk. 3, i direktiv 72/462/EØF.
Artikel 3
1. Som en undtagelse til artikel 2 kan de medlemsstater, som det
ferske kød er bestemt for, tillade at det kød, der kommer fra visse tred-
jelande eller fra dele af disse lande, ikke skal underkastes enundersøgelse under forudsætning af, at de underkastes en kuldebehand-ling i henhold til bilag IV.
2. Denne behandling foretages i en virksomhed som omhandlet i
artikel 4, stk. 1, beliggende i det udførende tredjeland.
►
C1Udførelsen af frysebehandlingen i det udførende tredjeland skal
attesteres ◄af embedsdyrlægen på det certifikat om kødets egnethed
til menneskeføde, der følger det ferske kød og er nævnt i artikel 22,
stk. 3, i direktiv 72/462/EØF.
3. I tilfælde af at denne behandling ikke foretagesi det udførende
tredjeland, skal den udføres på et kontrolsted som anført i artikel 2,
stk. 5.
►C1Udføre Isen af frysebehandlingen i medlemsstaten skal atte-
steres◄af embedsdyrlægen på det certificat, der følger det ferske
kød og er nævnt i artikel 25 i direktiv 72/462/EØF.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 3
▼B
Artikel 4
1. Tilladelse til et slagteri til at udføre undersøgelsen og tilladelse til
en opskæringsvirksomhed til at opskære eller udbene kød, der harværet underkastet denne undersøgelse, eller tilladelse til en virksomhedtil at udføre den i artikel 3, stk. 1, omhandlede frysebehandling, gives ihenhold til fremgangsmåden i artikel 9. Der skal lægges vægt, foruden
på de i artikel 4 i direktiv 72/462/EØF fastsatte krav, på de ydede
garantier med hensyn til overholdelse af bestemmelserne i dettedirektiv og for så vidt angår virksomheder:
a) tilstedeværelsen af lokaler og nødvendigt apparatur til udførelse af
undersøgelsen,
b) kvalifikationerne hos det personale, der foretager undersøgelsen.
Tilladelse til et slagteri og en opskæringsvirksomhed kan kun gives,
såfremt de kompetente myndigheder i det pågældende tredjeland offi-
cielt har godkendt, at slagteriet eller opskæringsvirksomheden kanopfylde de betingelser, der er fastsat i artikel 5 og i bilag III; medhensyn til slagterier desuden at disse råder over et laboratorium, deropfylder de betingelser, der er fastsat i bilag II, kapitel I, og at de er i
stand til at overholde bestemmelserne i de andre kapitler i ovennævnte
bilag II og i bilag I.
En virksomhed kan kun opnå tilladelse til at udføre frysebehandling,
såfremt de kompetente myndigheder i det pågældende tredjeland offi-
cielt har godkendt, at virksomheden kan opfylde de betingelser, der erfastsat i bilag IV.
2. Der skal indføjes en speciel angivelse i den eller de lister, der er
nævnt i artikel 4, stk. 4, i Rådets direktiv nr. 72/462/EØF ud for de i
stk. 1 godkendte slagterier, opskæringsvirksomheder og virksomhedertil frysebehandling.
Artikel 5
1. På de slagterier, der har fået tilladelse i overensstemmelse med
artikel 4, foretages slagtningen af svin, hvis kød er bestemt til Fælles-skabet, i andre lokaler eller, hvis sådanne ikke forefindes, på andre
tidspunkter end dem, hvor der foretages slagtning af svin, hvis kød
ikke er bestemt til Fællesskabet, undtagen hvis kødet af disse svinundersøges efter samme retningslinjer.
2. Opskæring eller udbening af kød, som er blevet undersøgt med
negativt resultat, og som er bestemt til Fællesskabet, skal foretages iopskæringsvirksomheder i henhold til bestemmelserne i artikel 4.
I disse opskæringsvirksomheder foretages opskæringen eller
udbeningen af dette kød i andre lokaler eller, hviss ådanne ikke fore-findes, på andre tidspunkter end dem, hvor kød, der ikke er bestemttil Fællesskabet, opkæres eller udbenes, undtagen hvis dette kød under-søges efter samme retningslinjer.
Artikel 6
Formålet med de kontrolforanstaltninger, der træffes i tredjelande, og
som er fastsat i artikel 5 i direktiv 72/462/EØF, er ligeledes at efter-
prøve, om bestemmelserne i dette direktiv overholdes.
Artikel 7
Medlemsstaterne udarbejder og tilsender Kommissionen listen over de
kontrolsteder, der er nævnt i artikel 2, stk. 5, og på hvilke der kan fore-tages:
— undersøgelse,
— den i artikel 3 nævnte frysebehandling.
Medlemsstaterne sørger for, at disse kontrolsteder råder over de
nødvendige installationer til udførelse af disse funktioner.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 4
▼M2
Artikel 8
For at tage hensyn til den teknologiske udvikling kan der træffes afgø-
relse om tilpasninger eller suppleringer af bilagene til dette direktiv
efter den i artikel 9 omhandlede fremgangsmåde; sådanne afgørelser
bør sikre opretholdelsen af bestående sundhedsmæssige garantiersniveau.
Artikel 9
1. Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Fødevarekæden
og Dyresundhed nedsat ved artikel 58 i forordning (EF) nr. 178/2002 (
1).
2. Når der henvises til denne artikel, anvendes artikel 5 og 7 i afgø-
relse 1999/468/EF (2).
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre
måneder.
3. Komitéen vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 11
Medlemsstaterne sætter senest den 1. januar 1979 de nødvendige admi-
nistrativt og ved lov fastsatte bestemmelser i kraft for at efterkommedette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.
Artikel 12
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 5
(1) EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.
(2) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.▼M7
▼M1
▼B
▼B
BILAGI
METODER TIL UNDERSØGELSE FOR TRICHINA SPIRALIS
I. TRIKINOSKOPISK UNDERSØGELSE
a)Apparatur
Et glødelampetrikinoskop med 50 × og 80-100 × forstørrelse.
Et kompressorium bestående af to glasplader — af hvilke den ene er
inddelt i lige store felter — en lille krum saks, en pincet, en kniv til
udtagning af prøver, små nummererede beholdere til separat opbevaring
af prøverne, en pipette, et lille glasmed eddikes yre og et lille glasmed
kaliumhydroxid til klaring af eventuelle forkalkninger eller til blødgø-
ring af indtørret kød.
b)Udtagning af prøver
Ved hele dyrekroppe udtages der mindst én prøve på størrelse med en
hasselnød fra diafragmas to hovedmuskler ved overgangen til den
senede del. Hvis der kun forefindes en af diafragmas hovedmuskler,
udtages der en prøve på størrelse med to hasselnødder. Hvis begge
hovedmusklerne i diafragma mangler, udtages der to prøver, omtrent
på størrelse med en hasselnød, fra diafragmas ribbens- eller brystbensaf-
snit eller, afhængig af omstændighederne, fra tunge-, kæbe- eller
bugmuskulaturen.
Ved kødstykker udtages der tre fedtfattige prøver — om muligt på stør-
relse med en hasselnød — fra skeletmuskulaturen, udtaget på
forskellige steder så tæt som muligt ved ben eller sener.
c)Metode
Ved hele dyrekroppe og ved tilstedeværelse af begge hovedmuskler i
diafragma udskærer den, der foretager trikinundersøgelse, 7 stykker af
hver af de ovennævnte prøver, dvs. i alt 14 eller, hvis der kun fore-
findes én hovedmuskel i diafragma, 14 stykker på størrelse med en
havrekerne fra forskellige steder, helst ved overgangen fra den musku-
lære til den senede del, og presser dem sammen mellem glaspladerne,
således at almindelig trykt skrift kan læses tydeligt gennem præparatet.
Hvis de kødprøver, der skal undersøges, er indtørrede og gamle, skal
præparaterne blødgøresi en blanding, bes tående af én del kaliumhydr-
oxid-opløsning og to dele vand, i 10-20 minutter, inden de presses.
Hvisder ved hele dyrekroppe s kal udtagesprøver fra diafragmas
ribbens- eller brystbensafsnit, tunge-, kæbe- eller bugmuskulaturen,
skal der udskæres 14 stykker på størrelse med en havrekerne af hver
prøve, dvs. i alt 28.
Den, der foretager trikinundersøgelsen, skal udskære 4 stykker på stør-
relse med en havrekerne af hver af de prøver, der er udtaget af
kødstykkerne, dvs. i alt 12 stykker.
Den trikinoskopiske undersøgelse skal udføres således, at hvert præparat
studeres langsomt og omhyggeligt. Hvis den trikinoskopiske undersø-
gelse afslører mistænkelige områder, hvis natur ikke kan fastslås med
bestemthed selv ved kraftig forstørrelse i trikinoskopet, skal disse
områder undersøges i mikroskop.
Den mikroskopiske undersøgelse bør udføres således, at hvert præparat
studeres langsomt og omhyggeligt ved 30-40 × forstørrelse.
I de tilfælde, hvor der er tvivl om resultatet, skal undersøgelsen fort-
sættes med yderligere prøver og præparater, om nødvendigt med
kraftigere forstørrelse, indtil der ikke længere hersker nogen tvivl. Den
trikinoskopiske undersøgelse skal foretages i mindst tre minutter.
I de tilfælde, hvor der er tale om erstatningsprøver udtaget fra hoved-
smusklerne i diafragmas ribbens- eller brystbensafsnit, tunge-, kæbe-
eller bugmuskulaturen, skal den trikinoskopiske undersøgelse foretages
i mindst seks minutter.
I den mindste tid, der er fastsat for undersøgelsen, er ikke medregnet
den tid, der medgår til prøveudtagning og fremstilling af præparater.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 6
▼B
Den almindelige regel er, at den person, der foretager trikinundersø-
gelsen, ikke bør kontrollere mere end 840 stykker pr. dag,
undtagelsesvis dog op til 1050.
II. FORDØJELSESMETODEN
a)Apparatur og materiel
— en kniv til udtagning af prøver,
— små nummererede beholdere med lukke til opbevaring af prøver og
med henblik på en eventuel gentagelse af undersøgelserne,
— et varmeskab,
— en 2-3 liter glastragt med stativ, en forbindelsesslange af gummi,
spændbøjler til fastgørelse af forbindelsesslangen,
— en plastiksi (ca. 18 cm i diameter, maskevidde ca. 1 mm),— gaze,
— et lille tilspidset rør med lukket spids,
— glasblokskål,
— en kødkværn,
— stereomikroskop (15-40 gange forstørrelse) med tilstrækkeligt lys,
— fordøjelsesvæske bestående af:
10 g pepsin (80 pr. g FIP: Fédération Internationale de Pharmacie),
5 ml HCL (mindst 37 %), der blandes op med ledningsvand, således
at der er en liter i alt.
b)Udtagning af prøver
1. Ved hele dyrekroppe udtagesder en prøve på minds t 20 g af en af
diafragmas hovedmuskler ved overgangen til den senede del. Hvis
hovedmusklerne i diafragma mangler, udtages der en prøve på
mindst 20 g af diafragmas ribbens- eller brystbensafsnit eller af
tunge-, kæbe- eller bugmuskulaturen.
2. Ved kødstykker udtages der en fedtfattig prøve på mindst 20 g af
skeletmuskulaturen så tæt som muligt ved ben eller sener.
c)Metode
Til undersøgelse af en samleprøve fra ti svin laves der en 10 g prøve af
hver enkelt 20 g prøve. De resterende 10 g opbevares til en eventuel
undersøgelse af en individuel prøve, hvis dette skulle blive nødvendigt.
Ti prøver, hver på 10 g, samles til en samleprøve; prøven males i en
kødkværn (plade med 2 mm huller), hvorefter den spredes løst ud på
en si, dækket med et lag gaze. Sien anbringes så oven i en tragt, der
via en gummislange er forbundet med et lille tilspidset rør med lukket
spids; tragten fyldes fra kanten med fordøjelsesvæske, indtil prøvemate-
rialet er fuldstændig dækket. Forholdet mellem prøvematerialet og
fordøjelsesvæsken skal være ca. 1: 20 - 1: 30. Efter 18-20 timer i
varmeskab ved 37-39 ºC fjernes det lille tilspidsede rør.
Efter forsigtig opsugning af den væske, der svømmer ovenpå, vaskes
det bundfald, der findes i rørets spids, omhyggeligt i en blokskål.
Undersøg, om bundfaldet indeholder trikiner, ved hjælp af et stereomi-
kroskop ved 20-40 × forstørrelse.
Hvis resultatet af undersøgelsen af en samleprøve er positivt eller usik-
kert, bør de resterende individuelle prøver undersøges enkeltvis efter
supplering med yderligere 20 g udtaget fra hvert svin eller, hvis det
drejer sig om kødstykker, med 20 g udtaget af hvert stykke eller hver
stump i overensstemmelse med pkt. b).
III. FORDØJELSESMETODEN TIL UNDERSØGELSE AF SAMLEPRØVER
a)Apparatur og reagenser
— kniv og pincet til indsamling af prøver,
— kødkværn med huller med diameter mellem 2 og 3 mm,— en 3-liter erlenmeyerkolbe med gummi- eller vatprop,
— en konisk skilletragt, rumindhold 2 000 ml,
— et almindeligt A-stativ, ca. 28 cm langt og med 80 cm stang,
— en ring, ca. 10-11 cm i diameter, der kan monterespå s tativet,1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 7
▼M3
▼B
▼M3
▼M3
— en klemme med flad skruestik (23 × 40 mm) som kan sættes på
stativet ved hjælp af en dobbelt spændering,
— en si (med en maskevidde på 177 micron) med udvendig diameter
på 11 cm, med trådnet af messing eller rustfrit stål,
— en tragt med indvendig diameter på ikke under 12 cm,
— 100 ml måleglas,
— et stereomikroskop (15-40 × forstørrelse) med tilstrækkeligt lys,
eller et trikinoskop med horisontalt bord til kompressoriet med
tilstrækkeligt lys,
— hvis der benyttes trikinoskop: et larvetællebassin, der fremstilles af
3 mm tykke acrylplader:
i) bundstykket skal være 180 × 40 mm og skal være inddelt i
felter;
ii) sidestykkerne skal være 230 × 20 mm;
iii) endestykkerne skal være 40 × 20 mm; bundstykke og ende-
stykker anbringes mellem sidestykkerne, så der dannes en skål
med to små håndtag i begge ender; bundstykkets overside skal
ligge 7-9 mm over den nederste kant af den af side- og ende-
stykker dannede ramme; delene samles ved hjælp af en lim der
er egnet til materialet;
— et antal petriskåle med en diameter på 9 cm (hvis der anvendes
stereomikroskop), der på undersiden er forsynet med 10 × 10 mm
store undersøgelsesfelter indridset med et spidst instrument,
— et antal 10 liter spande, der kan anvendes til dekontaminering ved
formolbehandling af apparaturet og den resterende fordøjelsesvæske
i tilfælde af positiv reaktion,
— koncentreret (37 %) saltsyre,
— pepsin, styrke: 1: 10 000 NF (U.S. National Formulary)
svarende til 1: 12 500 BP (British Pharmacopoea)
svarende til 2 000 FIP (Fédération Internationale de Pharmacie),
— bakker med 50 afmærkede felter, der hver kan rumme 2 g kød,
— en vægt der kan veje med en nøjagtighed på 0,1 g.
b)Udtagning af prøver
1. Ved hele dyrekroppe udtagesder en prøve på ca. 2 g af en af
diafragmapillerne ved overgangen til den senede del. Hvis diafrag-
mapillerne mangler, udtagesder en prøve på minds t 2 g af
diafragmas ribbens- eller brystbensafsnit eller af tunge-, kæbe- eller
bugmuskulaturen.
2. Ved kødstykker udtages der en fedtfattig prøve på ca. 2 g af skelet-
muskulaturen så tæt som muligt ved ben eller sener.
c)Metode
1. i)Komplette samleprøver (bestående af 100 enkeltpr-
øver)
Der udtagesca. 1 g af hver af de 100 prøver. Samleprøven males
i kødkværnen.
Det malede kød læggesi 3-Liter erlenmeyerkolben s ammen med
7 g pepsin, ca. 2 liter ledningsvand, ca. 40-41º C og 25 ml
koncentreret saltsyre. Blandingen rystes, så pepsinen opløses.
Opløsningens pH-værdi vil være ca. 1,5-2.
— Erlenmeyerkolben sættes i varmeskab ved 40-41 ºC i ca. 4
timer til fordøjelse. Kolben rystes regelmæssigt i løbet af
fordøjelsesprocessen, mindst to gange i timen.
— Den fordøjede opløsning filtreres gennem sien ned i den
koniske 2-liter skilletragt og henstår urørt i stativet i mindst
en time.
— Ialt ca. 45 ml aftappesfra s killetragten i et måleglasog
fordeles i tre petriskåle, som i bunden er opdelt i kvadrater
med ca. 15 ml i hver.
— Hver petriskål undersøges minutiøst under stereomikroskopet
for trikinlarver.
— Hvis der anvendes larvetællebassiner, fordeles de 45 ml i to
af disse og undersøges med trikinoskopet.
Larverne viser sig som snoede organismer i bundfaldet og
ligner næsten urfjedre. De er lette at identificere, og udviser
ofte spiralbevægelser, når vandet er lunkent.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 8
▼M3
— Fordøjelsesvæskerne undersøges, så snart de er parat. Under-
søgelsen må under ingen omstændigheder udsættes til den
følgende dag.
Hvisprøverne er uklare, eller hvisde ikke er unders øgt i løbet af
30 minutter, behandlesde på følgende måde. Den endelige prøve
på 45 ml hældesi et måleglasog hens tår i 10 minutter. Derefter
opsuges 30 ml af supernatanten, og til de resterende 15 ml
tilsættes så meget ledningsvand, at væsken fylder 45 ml. Efter at
væsken har henstået til bundfældning yderligere 10 minutter,
opsuges 30 ml af supernatanten, og de resterende 15 ml hældes
i en petriskål eller et larvetællebassin til undersøgelse.
Måleglasset skylles med 10 ml ledningsvand og dette skyllevand
overføres til prøven i petriskålen eller larvetællebassinet for at
blive undersøgt.
ii)Mindresamleprøver (under 100 enkeltprøver)
Indtil 15 enkeltprøver kan sættes til en samleprøve bestående af
100 enkeltprøver og undersøges sammen med disse. Såfremt
mere end 15 prøver og mindre end 100 prøver skal undersøges
reduceres mængden af fordøjelsesvæske proportionalt.
2. Hvis resultatet af undersøgelsen af en samleprøve er positivt eller
usikkert udtages der i overensstemmelse med punkt b) en ny prøve
på 20 g fra hvert svin. Prøverne fra 5 svin undersøges samlet efter
ovennævnte metode. På denne måde undersøges prøver fra 20
grupper å 5 svin. Hvis der påvises trikiner i en samleprøve fra 5
svin, indsamles der nye prøver å 20 g fra hvert dyr i gruppen, og
disse prøver undersøges hver for sig i overensstemmelse med oven-
nævnte metode.
IV. DEN MEKANISKE FORDØJELSESMETODE TIL UNDERSØGELSE
AF SAMLEPRØVER VED SEDIMENTERINGSTEKNIK
a)Apparatur og reagenser
— kniv eller saks til udtagning af prøver,
— bakker med 50 afmærkede felter, der hver kan rumme 2 g kød,
— en Stomacher Lab-blender, model 3 500 Thermo,— plastposer, der passer til blenderen,
— 2-liters koniske skilletragte, helst med teflonhaner,
— stativer, ringe og klemmer,
— sier, med en maskevidde på 177 micron og en udvendig diameter på
11 cm og med trådnet af rustfrit stål,
— tragte med en indvendig diameter på mindst 12 cm til underlag for
sierne,
— 100 ml-måleglas,
— 25 ml-dispenser,
— 3-litersbægerglas ,— ske eller glasstang til omrøring af fordøjelsesvæsken i bægerglasset,
— en plastsprøjte forsynet med en sugespids,
— en måleske, rumindhold 6 g,— et termometer, der inden for området 1-100ºC kan måle med en
nøjagtighed på 0,5 ºC,
— en vibrator, f. eks, en el-barbermaskine, hvor »hovedet« er fjernet,— et relæ, der kan tænde og afbryde med et minutsinteval,
— et trikinoskop med vandret bord eller et stereomikroskop med
tilstrækkeligt lys,
— et larvetællebassin (hvis der benyttes trikinoskop); larvetællebassinet
fremstilles af 3 mm tykke acrylplader:
i) bundstykket skal være 180 × 40 mm og være inddelt i felter;
ii) sidestykkerne skal være 230 × 20 mm;
iii) endestykkerne skal være 40 × 20 mm;
bundstykket og endestykkerne anbringes mellem sidestykkerne,
så der dannes en skål med to små håndtag i begge ender; bunds-
tykkets overside skal ligge 7-9 mm over den nederste kant af
den ramme side- og endestykkerne danner; delene samles ved
hjælp af en lim, der er egnet til materialet;
— et antal petriskåle med en dimaeter på 9 cm (hvis der anvendes
stereomikroskop), der på undersiden er forsynet med 10 × 10 mm
store felter indridset med et spidst instrument,
— saltsyre 17,5 %,1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 9
▼M3
— pepsin, styrke 1: 10 000 NF (U.S. National Formulary)
svarende til 1: 12 500 BP (British Pharmacopoeia)svarende til 2 000 FIP (Fédération Internationale de Pharmacie),
— et antal 10-literss pande, der kan anvendestil dekontaminering ved
for eksempel formolbehandling af apparatur og den resterende
fordøjelsesvæske i tilfælde af positiv reaktion,
— en vægt, der kan veje med en nøjagtighed på 0,1 g.
b)Udtagning af prøver
1. Fra hele dyrekroppe udtagesder en prøve på ca. 2 g af en af diafrag-
mapillerne ved overgangen til den senede del. Hvis
diafragmapillerne mangler, udtagesder en prøve på ca. 2 g af
diafragmas ribbens- eller brystbensdel eller af kæbe- eller bugmu-
skulaturen.
2. Fra udskårne kødstykker tages der en fedtfattig prøve på ca. 2 g af
skeletmuskulaturen så tæt som muligt ved ben eller sener.
c)Metode
1.Udførelse
i)Komplette samleprøver (bestående af 100 enkeltpr-
øver)
— En dobbelt plastpose anbringes i blenderen, og temperaturen
indstilles til 40-41ºC.
— 1,5 l vand, der er forvarmet til 32-35ºC hældesi den inders te
plastpose og opvarmes til 40-41ºC.
— Vandet i blenderen tilsættes 25 ml saltsyre (17,5 %).
— Derefter tilsættes 100 prøver à ca. 1 g (ved 25-30ºC) som er
udtaget fra samtlige enkeltprøver i overensstemmelse med
punkt b).
— Endelig tilsættes 6 g pepsin. Rækkefølgen for tilsætninger
skal nøje overholdes for at undgå nedbrydning af pepsinet.
— Posens indhold behandles nu i blenderen i 25 minuter.
— Posen tages ud af blenderen og fordøjelsesvæsken hældes
igennem sien ned i et 3-liters bægerglas.
— Posen skylles med ca. 100 ml vand, som derefter bruges til
skylning af sien og derved hældes sammen med filtratet i
bægerglasset.
Indtil 15 enkeltprøver kan sættes til en samle af 100 enkeltprøver
og undersøges sammen med disse.
ii)Mindresamleprøver (under 100 enkeltprøver)
— En dobbelt plastpose anbringes i blenderen, og temperaturen
indstilles til 40-41ºC.
— Fordøjelsesvæsken fremstilles ved at blande ca. 1,5 l vand og
25 ml saltsyre (17,5 %). Derefter tilsættes 6 g pepsin, og det
hele blandesved 40-41ºC. Denne rækkefølge s kal nøje over-
holdesfor at undgå nedbrydning af peps inet.
— Af fordøjelsesvæsken afmåles en mængde, der svarer til 15 ml
pr. g prøve (eksempel: til 30 prøver afmåles 30 × 15 ml
= 450 ml); den afmålte væske hældes i den inderste af de to
plastposer, og der tilsættes prøver å ca. 1 g (ved 25-30º C),
som er udtaget fra samtlige enkeltprøver i overensstemmelse
med punkt b).
— I den yderste plastpose hældes varmt vand (ca. 41º C), så den
samlede væskemængde i de to poser bliver 1,5 l.
— Posens indhold behandles nu i blenderen i 25 minutter.
— Posen tages ud af blenderen og fordøjelsesvæsken hældes
gennem sien ned i et 3-liters bægerglas.
— Posen skylles med ca. 100 ml vand, som derefter bruges til
skylning af sien og derved hældes sammen med filtratet i
bægerglasset.
2.Påvisningaflarvervedbundfældning
— Der tilsættes is (300-400 g skælis eller anden findelt is) til fordø-
jelsesvæsken, så mængden bliver ca. 2 l. Væsken omrøres, indtil
isen er smeltet.
Til mindre samleprøver (se punkt ii) sættes en tilsvarende mindre
mængde is.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 10
▼M3
— Den afkølede fordøjelsesvæske hældes i en 2-liters skilletragt,
udstyret med en vibrator i en ekstra klemme.
— Væsken henstår til bundfældning i 30 minutter; i denne periode
påvirkes skilletragten ved intermitterende vibration, dvs. vibra-
tion i 1 minut og pause i 1 minut.
— Efter 30 minuttersforløb aftappesen bundfalds prøve på 60 ml
hurtigt ned i et måleglas(100 ml).
(Efter brugen rengørestragten med et overfladeaktivt rengørings -
middel).
— Prøven på 60 ml henstår i mindst 10 minutter, hvorefter superna-
tanten opsuges, indtil der er 15 ml tilbage til undersøgelse for
forekomst af larver.
— Til opsugning kan anvendes en engangssprøjte forsynet med
plastrør.
Røret skal have en sådan længde, at der bliver 15 ml tilbage i
måleglasset, når sprøjtens flanger hviler mod glassets overkant.
— De 15 ml overføres enten til et larvetællebassin ved undersøgelse
med trikinoskop eller til to petriskåle ved undersøgelse med
stereomikroskop.
— Fordøjelsesvæskerne undersøges, så snart de er parat. Undersø-
gelsen må under ingen omstændigheder udsættes til følgende
dag.
Hvisprøverne er uklare, eller hvisde ikke er unders øgt i løbet af
30 minutter, klaresde på følgende måde. Den endelige prøve på
60 ml hældesi et måleglasog hens tår i 10 minutter. Derefter
opsuges 45 ml af supernatanten, og til de resterende 15 ml sættes
så meget ledningsvand, at væsken fylder 45 ml. Efter at væsken
har henstået til bundfældning i yderligere 10 minutter, opsuges
30 ml af supernatanten, og de resterende 15 ml hældes i en
petriskål eller et larvetællebassin til undersøgelse. Måleglasset
skylles med 10 ml ledningsvand og dette skyllevand overføres
til prøven i petriskålen eller larvetællebassinet for at blive under-
søgt.
3. Hvis resultatet af undersøgelsen af en samleprøve er positivt eller
usikkert udtages der i overensstemmelse med punkt b) en ny prøve
på 20 g fra hvert svin. Prøverne fra 5 svin undersøges samlet efter
ovennævnte metode. På denne måde undersøges prøver fra 20
grupper å 5 svin. Hvis der påvises trikiner i en samleprøve fra 5
svin, udtages der nye prøver å 20 g fra hvert dyr i gruppen, og disse
prøver undersøges hver for sig i overensstemmelse med ovennævnte
metode.
V. DEN MEKANISKE FORDØJELSESMETODE TIL UNDERSØGELSE
AF SAMLEPRØVER VED FILTRERINGSTEKNIK
a)Apparatur og reagenser
Som anført under metode IV, punkt a) samt følgende
— en 1-litersGelman-tragt komplet med filterholder (diameter 45 mm),
— finmaskede sier; en si består af:
et cirkelrundt rustfrit trådnet med en maskevidde på 35 micron og
en diameter på 45 mm;
to gummiringe, der er fremstillet af 1 mm tykt gummi; den ydre
diameter skal være 45 mm og den indre 38 mm;
det cirkelrunde trådnet anbringesmellem de to gummiringe, og det
hele samles ved hjælp af en to-komponentlim, der er egnet til
sammenklæbning af de to materialer;
— en 3-liters Erlenmeyerkolbe med siderør (sugekolbe),
— en vakuumpumpe (vandpumpe),
— plastposer, der kan rumme mindst 80 ml,— udstyr til tillodning af plastposerne,— rennilase, styrke 1:150 000 Soxhlet-enheder pr. g.
b)Indsamling af prøver
Se metode IV, punkt b).
c)Metode
1.Udførelse
i)Komplettesamleprøver (bestående af 100 enkeltprøver)1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 11
▼M3
Se metode IV, punkt c), punkt 1. i).
ii)Mindresamleprøver (under 100 enkeltprøver)
Se metode IV, punkt c) punkt 1. ii).
2.Påvisningaflarvervedfiltrering
— Der tilsættes is (300-400 g skælis eller anden findelt is) til fordø-
jelsesvæsken, så mængden bliver ca. 2 l.
Til mindre samleprøver sættes en tilsvarende mindre mængde is.
— Væsken omrøres indtil isen er smeltet. Den kølede væske henstår
derefter i mindst 3 minutter, for at larverne kan rulle sig op i
spiraler.
— Gelman-tragten med en finmasket si i filterholderen anbringes på
Erlenmeyerkolben, der forbindesmed en vakuumpumpe.
— Fordøjelsesvæsken hældes i Gelmantragten og sies. Væskens
passage gennem sien kan ved filtreringens slutning lettes ved
forsigtig sugning med vakuumpumpen. Sugningen standses,
inden sien er tør, dvs. når der er 2-5 ml væske tilbage i tragten.
— Når væsken er siet, fjernes sien og anbringes i en plastpose
(80 ml) med 15-20 ml rennilaseopløsning. Opløsningen frem-
stilles ved at blande 2 g rennilase med 100 ml ledningsvand.
— Plastposen tillodes dobbelt og anbringes i blenderen mellem den
fyldte inderste pose og den yderste pose.
— Blenderen skal arbejde i 3 minutter, både når det drejer sig om
en komplet og om en mindre samleprøve.
— Efter 3 minutters forløb fjernes plastposen med sien og rennila-
seopløsningen fra blenderen og åbnes med en saks. Væskenhældes i et larvetællebassin eller i en petriskål. Posen med sien
skylles med 5-10 ml vand, som derefter hældes i larvetællebas-
sinet ved undersøgelse med trikinoskop eller i petriskålen ved
undersøgelse med stereomikroskop.
— Fordøjelsesvæskerne undersøges, så snart de er parat. Undersø-
gelsen må under ingen omstændigheder udsættes til den
følgende dag.
Bemærk.
Der må kun anvendes helt rene si-skiver. Urene sier må aldrig få lov
til at tørre.
Sierne kan renses ved, at de anbringes i rennilaseopløsningen natten
over. Inden de tagesi brug, bør de ved hjælp af blenderen s kyllesi
en frisklavet rennilaseopløsning.
3. Hvis resultatet af undersøgelsen af en samleprøve er positivt eller
usikkert, udtages der i overensstemmelse med punkt b) en ny prøve
på 20 g fra hvert svin. Prøverne fra 5 svin undersøges samlet efter
ovennævnte metode. På denne måde undersøges prøver fra 20
grupper à 5 svin. Hvis der påvises trikiner i en samleprøve fra 5
svin, indsamles der nye prøver à 20 g fra hvert dyr i gruppen, og
disse prøver undersøges hver for sig i overensstemmelse med oven-
nævnte metode.
VI. MAGNETRØRERMETODEN TIL UNDERSØGELSE AF SAMLEPR-
ØVER
a)Apparatur og reagenser
— kniv og pincet til indsamling af prøver,
— bakker med 50 afmærkede felter, der hver kan rumme 2 g kød,— en Moulinette-blender,
— magnetomrørere med termostatstyret varmeplade og teflonbeklædte
magnetstave ca. 5 cm lange,
— 2-liters koniske skilletragte,
— stativer og klemmer og ringe,
— sier, med en maskevidde på 177 micron og udvendig diameter på
11 cm og trådnet af rustfrit stål,
— tragte med en udvendig diameter på mindst 12 cm; tragtene skal
kunne rumme sierne,
— 3-litersbægerglas ,
— 50-ml måleglaseller centrifugeglas ,
— et trikinoskop med vandret bord eller et stereomikroskop med
tilstrækkeligt lys,
— et larvetællebassin (hvis der benyttes trikinoskop);1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 12
▼M3
larvetællebassinet fremstilles af 3 mm tykke acrylplader:
a) bundstykket skal være 180 × 40 mm og være inddelt i felter;
b) sidestykkerne skal være 230 × 20 mm;
c) endestykkerne skal være 40 × 20 mm;
bundstykke og endestykker anbringes mellem sidestykkerne, så der
dannes en skål med to små håndtag i begge ender; bundstykkets
overside skal ligge 7-9 mm over den nederste kant af den ramme
side- og endestykkerne danner; delene samles ved hjælp af en lim
der er egnet til materialet;
— et antal petriskåle med en diameter på 9 cm (hvis der anvendes
stereomikroskop), der på undersiden er forsynet med 10 × 10 mm
store felter indridset med et spidst instrument,
— aluminiumsfolie,
— saltsyre, 25 %,
— pepsin, styrke: 1: 10 000 NF (U.S. National Formulary)
svarende til 1: 12 500 BP (British Pharmacopoea)
svarende til 2 000 FIP (Fédération Internationale de Pharmacie),
— ledningsvand, der er opvarmet til 46-48º C,— et antal 10-literss pande, der kan anvendestil dekontaminering ved
f.eks. formolbehandling af apparaturet og den resterende fordøjel-
sesvæske i tilfælde af positiv reaktion,
— en vægt, der kan veje med en nøjagtighed på 0,1 g.
b)Udtagning af prøver
1. Fra hele dyrekroppe udtagesder en prøve på ca. 2 g af en af diafrag-
mapillerne ved overgangen til den senede del. Hvis
diafragmapillerne mangler, udtagesder en prøve på ca. 2 g. af
diafragmas ribbens- eller brystbensdel eller af kæbe- eller bugmu-
skulaturen.
2. Fra udskårne kødstykker tages der en fedtfattig prøve på ca. 2 g af
skeletmuskulaturen så tæt som muligt ved ben eller sener.
c)Metode
1. i)Komplette samleprøver (bestående af 100 enkeltpr-
øver)
— 100 prøver å ca. 1 g udtagesfra enkeltprøver udtaget i over-
ensstemmelse med punkt b) og hakkes i blenderen. Blenderen
køres3-4 gange i ca. 1 s ekund.
— Det hakkede kød anbringesi et 3-litersmålebæger og over-
dryses med 10 g pepsin. 2 l ledningsvand opvarmes til 46-
48º C og hældes i bægerglasset sammen med 16 ml saltsyre.
— De kødholdige dele af blenderen skylles gentagne gange i
fordøjelsesvæsken i bægerglasset for at fjerne tilbageblevne
kødrester.
— Magnetstaven anbringes i bægerglasset, der tildækkes med
aluminiumsfolie.
— Bægerglasset anbringes på magnetomrørerens varmeplade,
som skal være forvarmet og omrøringen påbegyndes. Magne-
tomrøreren, skal forinden være indstillet så den holder en
konstant temperatur på 44-46º C under hele processen. Under
omrøringen skal fordøjelsesvæsken rotere så hurtigt, at der
dannesen dyb hvirvel uden s prøjt.
— Væsken omrøres i 30 minutter; derefter standses omrøreren,
og væsken hældes gennem sien over i skilletragten.
— Væsken henstår derefter i tragten i 30 minutter.
— Efter 30 minuttersforløb aftappesen væs keprøve på 40 ml
hurtigt ned i et måleglaseller et centrifugeglas .
— Væskeprøven på 40 ml henstår derefter i 10 minutter, hvor-
efter 30 ml af supernatanten opsuges, så der bliver 10 ml
tilbage.
— De resterende 10 ml af bundfaldsprøven hældes i et larvetæl-
lebassin eller en petriskål til undersøgelse.
— Måleglas eller centrifugeglas skylles med ca. 10 ml lednings-
vand, der derefter hældess ammen med prøven i
larvetællesbassinet eller petriskålen. Derefter undersøges
prøven med trikinoskop eller stereomikroskop.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 13
▼M3
— Fordøjelsesvæskerne undersøges, så snart de er parat. Under-
søgelsen må under ingen omstændigheder udsættes til den
følgende dag.
Hvisprøverne ikke er unders øgt i løbet af 30 minutter klares
de på følgende måde:
Den endelige prøve på ca. 40 ml hældesi et måleglasog
henstår i 10 minuter. Derefter opsuges 30 ml af supernatanten
og til de resterende 10 ml sættes så meget ledningsvand, at
væsken fylder 40 ml. Efter at væsken har henstået til bund-
fældning i yderligere 10 minutter opsuges 30 ml af
supernatanten og de resterende 10 ml hældes i et larvetælle-
bassin eller petriskål til undersøgelse. Måleglasset afvaskes
med 10 ml ledningsvand og dette skyllevand overføres til
prøven i petriskålen eller larvetællebassinet til undersøgelse.
Hvis en prøve er uklar ved undersøgelsen, hældes den i et
måleglas, hvorefter der tilsættes ledningsvand indtil 40 ml,
hvorefter den foranbeskrevne fremgangsmåde følges.
ii)Mindresamleprøver (under 100 enkeltprøver)
Om nødvendigt kan indtil 15 enkeltprøver å 1 g sættes til en
samlet portion på 100 prøver og undersøges sammen med disse
i overenstemmelse med punkt c) 1. i. Hvis der er mere end 15
enkeltprøver, må de undersøges som en hel samleprøve. For
samleprøver på indtil 50 prøver kan fordøjelsesvæsken reduceres
til 1 liter.
2. Hvis resultatet af en samleprøve er positivt eller usikkert udtages der
i overensstemmelse med punkt b) en ny prøve på 20 g fra hvert svin.
Prøverne på 5 svin undersøges samlet efter ovennævnte metode. På
denne måde undersøges prøver fra 20 grupper å 5 svin. Hvis der
påvises trikiner i en samleprøve fra 5 svin, indsamles der nye prøver
å 20 g fra hvert dyr i gruppen, og disse prøver undersøges hver for
sig i overensstemmelse med ovennævnte metode.
VII. DEN AUTOMATISKE FORDØJELSESMETODE TIL UNDERSØGELSE
AF SAMLEPRØVER OP TIL 35 GRAM
a)Apparatur og reagenser
— Kniv eller saks til udtagning af prøver.
— Bakker med 50 afmærkede felter, der hver kan rumme 2 g kød.
— En Trichomatic 35 blender med filtreringsindsats.— Saltsyre 8,5 % ± 0,5 % (vægt).— Transparente polycarbonat membranfiltre med en diameter på 50 mm
og en porestørrelse på 14 micron.
— Pepsin, styrke 1: 10 000 NF (U.S. National Formulary) svarende til
1: 12 500 BP (British Pharmacopoeia) svarende til 2 000 FIP (Fede-
ration Internationale de Pharmacie).
— En vægt, der kan veje med en nøjagtighed på 0,1 g.— En pincet med flad spids.— Et antal objektglas med en sidelængde på mindst 5 cm eller et antal
petriskåle med en diameter på mindst 6 cm, der på undersiden er
forsynet med 10 × 10 mm store felter, indridset med et spidst instru-
ment.
— Et (stereo-)mikroskop med gennemfaldende lys (forstørrelse 15 til
60 ×) eller et trikinoskop med vandret bord.
— En beholder til opsamling af affaldsvæske.— Et antal 10-literss pande, der kan anvendestil dekontaminering ved
for eksempel formolbehandling af apparatur og den resterende
fordøjelsesvæske i tilfælde af positiv reaktion.
b)Udtagning af prøver
1. Fra hele dyrekroppe udtagesder en prøve på ca. 2 g af en af diafrag-
mapillerne ved overgangen til den senede del. Hvis
diafragmapillerne mangler, udtagesder en prøve på ca. 2 g af
diafragmas ribbens- eller brystbendel eller af kæbe- eller bugmusku-
laturen.
2. Fra udskårne kødstykker tages der en fedtfattig prøve på ca. 2 g af
skeletmuskulaturen så tæt som muligt ved ben eller sener.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 14
▼M5
▼M5
c)Metode
1.Udførelse
— Blender med filtreringsindsats opstilles, affaldsslange tilsluttes og
førestil affalds beholdere.
— Når blenderen tændes, starter opvarmningen.
— Før igangsætning åbnes og lukkes bundventilen under reaktions-
kammeret.
— Derefter tilsættes op til 35 prøver à ca. 1 g (ved 25 til 30º C),
som er udtaget fra samtlige enkeltprøver i overensstemmelse
med punkt b). Det sikres forinden, at større stykker af sener og
bindevæv er fjernet, idet dette kan tilstoppe membranfiltret.
— Der hældesvand til kanten af et til blenderen tilkoblet væs ke-
kammer (ca. 400 ml).
— Der hældes ca. 30 ml saltsyre (8,5 %) til kanten af et mindre,
tilsluttet væskekammer.
— Der indsættes et membranfilter under grovfiltret i filterholderen i
filtreringsindsatsen.
— Endelig tilsættes der ►M67g◄pepsin. Rækkefølgen for
tilsætning skal nøje overholdes for at undgå nedbrydning af
pepsinet.
— Lågene til reaktions- og væskekamre lukkes.
— Fordøjelsestiden vælges. Kort fordøjelsestid (5 minutter) for svin
med normal slagtealder og forlænget fordøjelsestid (8 minutter)
for øvrige prøver.
— Den automatiske dosering starter ved et tryk på blenderens start-
knap, og fordøjelse med efterfølgende filtrering vil forløbe
automatisk. Efter 10 til 13 minutter er processen afsluttet og
standser automatisk.
— Låget til reaktionskammer åbnes, og det undersøges, om
kammeret er tomt. Er der skum eller rester af fordøjelsesvæske i
kammeret, gentages proceduren i overensstemmelse med punkt
c), nr. 4.
2.Påvisningaflarver
— Filterholderen afmonteres, og membranfiltret overføres til et
objektglaseller en petris kål.
— Membranfiltret undersøges med mikroskop eller med trikinoskop.
3.Rengøringafudstyr
— Efter positivt resultat af undersøgelsen fyldes reaktionskammeret
i blenderen 2/3 med kogende vand. Der hældeslednings vand i
det tilsluttede væskekammer, indtil nederste niveauføler er
dækket, og det automatiske renseprogram gennemføres. Filterhol-
deren dekontamineres sammen med det øvrige udstyr med for
eksempel formolbehandling.
— Ved arbejdsdagen afslutning fyldes blenderens væskekammer
med vand, og der gennemføreset normalt program.
4.Anvendelseafmembranfiltre
Hvert polycarbonatmembranfilter må højst anvendes fem gange.
Filtret bør vendes, inden det anvendes næste gang. Desuden bør
filtret, hver gang det har været anvendt, kontrolleresfor eventuelle
skader, som gør det uegnet til yderligere brug.
►M65.◄Metode,deranvendes,nårfordøjelseerutilstrækkelig,og
derderforikkegennemføresfiltrering
Når det automatiske procesforløb i blenderen er gennemført i
henhold til punkt c), nr. 1, åbneslåget til reaktions kammeret, og
det undersøges, hvorvidt der er skum eller væskerester tilbage i
kammeret. Er dette tilfældet, gennemføresfølgende procedure:
— Bundventilen under reaktionskammeret lukkes.
— Filterholderen afmonteres, og membranfilteret overføres til et
objektglaseller en petris kål.
— Der læggeset nyt membranfilter i filterholderen, og denne
monteres.
— Der fyldes vand i blenderens væskekammer, indtil nederste
niveauføler er dækket.
— Det automatiske renseprogram gennemføres.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 15
▼M6
▼M5
▼M5
— Efter renseprogrammets gennemførelse åbnes låget til reaktions-
kammeret, som undersøges for væskerester.
— Er reaktionskammeret tomt, afmonteres filterholderen, og
membranfilteret overføresmed pincet til objektglaseller
petriskål.
— De to membranfiltre undersøges i henhold til punkt c), nr. 2. Kan
filtrene ikke undersøges, gentages hele fordøjelsesprocessen med
forlænget fordøjelsestid i henhold til punkt c), nr. 1.
►M66.◄Hvis resultatet af undersøgelsen af en samleprøve er posi-
tivt eller usikkert, udtages der i overensstemmelse med punkt b) en
ny prøve på 20 g fra hvert svin, og disse prøver undersøges hver for
sig efter ovennævnte metode.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 16
▼B
BILAGII
KAPITEL I
BETINGELSER, DER SKAL OPFYLDES AF LABORATORIER TIL
PÅVISNING AF TRIKINER
1. Laboratorierne til påvisning af trikiner skal befinde sig i umiddelbar nærhed
af de lokaler, hvor slagtningen af svin finder sted, og skal mindst råde over:
a) et aflåseligt lokale med tilstrækkeligt udstyr til behandling af præparater;
væggene skal være glatte og i indtil 2 meters højde være dækket med en
lys beklædning eller maling som tåler afvaskning; der skal være et labo-
ratorium for hver anvendt undersøgelsesmetode;
b) et aflåseligt lokale med tilstrækkeligt udstyr, hvis der anvendes trikono-
skop til undersøgelsen;
c) et tilstrækkeligt ventilationsanlæg og — såfremt det er nødvendigt —
klimaanlæg, der giver mulighed for at holde en omgivende temperatur
på højst + 25ºC;
d) tilstrækkelig naturlig eller kunstig belysning, der ikke ændrer farverne,
kraftigt sollys skal undgås;
e) tilstrækkeligt udstyr til rensning og desinfektion af hænder i det lokale,
hvor præparaterne undersøges;
►M3f)◄eventuelt et kølerum til opbevaring af kødprøver;
g) et vaskerum til rensning og desinfektion af undersøgelsesredskaberne
(f.eks. beholdere til prøver, kompressorier, knive og sakse) forsynet med:
— et gulv af vandtætte materialer, der let lader sig rense og desinficere,
og som ikke kan rådne,
— glatte vægge, der i indtil 2 metershøjde er dækket med en lys
beklædning eller med maling, som tåler afvaskning.
Denne bestemmelse finder ikke anvendelse, hvis de i punkt II, III, IV, V
og VI i bilag I anførte metoder anvendes, og laboratoriet er udstyret med
en stor, korrekt monteret vask;
►M3h)◄garderober, håndvaske, opholdslokaler og toiletter med vandud-
skylning;
►M3i)◄håndvaske med rindende varmt og koldt vand, rense- og desin-
fektionsmidler samt engangshåndklæder;
►M3j)◄vandtætte, korosionsresistente beholdere, forsynet med herme-
tisk sluttende låg og fremstillet således, at ikke bemyndiget fjernelse af
indholdet forhindres; disse beholdere er bestemt til indsamling af prøve-
rester;
►M3k)◄installationer, der giver tilstrækkelig forsyning med koldt og
varmt drikkevand;
►M3l)◄et afløbssystem for spildevand i henhold til de bestemmelser,
der gælder for godkendelse af slagterier;
►M3m)◄egnede anordninger til beskyttelse mod uønskede dyr, såsom
insekter, gnavere osv.
KAPITEL II
BESTEMMELSER FOR PERSONALE, LOKALER, INVENTAR OG
REDSKABER I LABORATORIERNE TIL PÅVISNING AF TRIKINER
2. Den størst mulige renlighed kræves af personalet samt med hensyn til
lokaler, inventar og redskaber.
a) Personalet skal være iført rent arbejdstøj, vaske hænder flere gange i løbet
af en arbejdsdag samt hver gang arbejdet genoptages;
b) intet dyr må komme ind i laboratorierne til påvisning af trikiner;
c) inventar og redskaber, der anvendes i forbindelse med arbejdet, skal
holdes i upåklagelig og proper stand; der skal foretages omhyggelig rens-
ning og desinfektion flere gange i løbet af en arbejdsdag samt ved
arbejdsdagens afslutning.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 17
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼B
3. Anvendelsen af drikkevand er påbudt til ethvert formål.
4. For så vidt angår helbredstilstanden for det personale, der er beskæftiget med
udtagelse af kødprøver til undersøgelse, gælder de bestemmelser, der er
fastsat i bilag B, kap. IV, pkt. 11 og 12, i direktiv 72/462/EØF.
5. De kødprøver, der er ndøvendige for undersøgelsen, skal udtages umiddelbart
efter slagtningen og straks undersøges i slagteriets laboratorium til påvisning
af trikiner. Det er ikke tilladt at foretage denne undersøgelse uden for det
slagteri, hvor dyrene er blevet slagtet.
6. For at forebygge træthed og følgerne deraf skal kontrolpersonalet have korte
pauser i arbejdet.
KAPITEL III
BESTEMMELSER FOR TRIKINOSKOPER
Trikonoskopernes konstruktion og type skal opfylde følgende minimumskrite-
rier:
1. Let betjening.2. Kraftigt lys:
— kontrolresultaterne skal være nøjagtige, selv om lokalerne ikke er fuld-
stændigt mørklagte,
— lyskilden skal være en projektør på 100 W (12 V).
3. Tilstrækkelig forstørrelse:
— forstørrelse ved normalt arbejde: 50 gange,
— forstørrelse 80-100 gange med henblik på en nøjagtig bedømmelse af
genstande, som ikke klart kan identificeres ved en normal arbejdsforstør-
relse i forbindelse med præparater, hvis kvalitet kan drages i tvivl.
4. Opløsningsevne:
— alle forstørrelser skal give et klart og præcist billede i tydelige farver.
5. Omskifter:
— enhver ændring af forstørrelsen skal ledsages af automatisk justering af
billedets lysstyrke.
6. Kontrastforøgelse:
— samlelinsen skal udstyres med en irisblænder, der gør det muligt at
forøge kontrasten i forbindelse med dybtgående undersøgelse af vanske-
lige tilfælde,
— irisblænderen skal være let at indstille (f.eks. styrearm, der sidder fast på
trikinoskopbordet).
7. Let fokusering:
— hurtig fokusering ved hjælp af en justeringsring,
— nøjagtig fokusering ved hjælp af en styrearm.
8. Spændingsjustering:
— der gør det muligt at opnå netop den lysmængde, som den pågældende
situation kræver.
9. Forskydning af kompressoriet i én retning:
— et system med automatisk blokering, der skal sikre forskydning af
kompressoriet (objektglas) i én retning for at forhindre enhver form for
ubetimelig forskydning.
10. Uhindret syn mod projektionsoverfladen.11. Projektionsoverflade:
— diameter på mindst 54 cm,
— høj reflektionsevne,— holdbar,— adskillelig,— let at rengøre.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 18
▼B
BILAGIII
MÆRKNING AF KØD, DER HAR VÆRET GENSTAND FOR UNDER-
SØGELSE TIL PÅVISNING AF TRIKINER
1. Embedsdyrlægen er ansvarlig for mærkning af kød. Med henblik herpå opbe-
varer han:
— de instrumenter, der er bestemt til mærkning; disse instrumenter må
embedsdyrlægen først udlevere til hjælpepersonale, når mærkningen skal
finde sted, og kun for så langt et tidsrum, som er nødvendigt til mærk-
ningen;
— de under nr. 5 nævnte stempelplader; disse stempelplader udleveres først
til hjælpepersonalet i det øjeblik, hvor de skal bruges, og i et antal, der
svarer til behovet.
2. Mærkningen skal være et rundt stempel med diameter 2,5 cm. Stemplet skal
indeholde følgende letlæselige oplysninger:
— i midten en stort T, 1 cm langt og 0,2 cm bredt
— under ovennævnte T en af forkortelserne CEE, EEG, EWG, EØF, EEC
►A1, EOK◄eller►A2ETY◄; bogstaverne skal være 0,4 cm
høje.
3. Dyrekroppene mærkes med et farve- eller brændestempel på lårets inderside i
overensstemmelse med pkt. 2.
4. Hovedet mærkesmed enten et farve- eller et brændes tempel, der opfylder
kravene i pkt. 2. Med undtagelse af de stykker, der er udelukket fra mærk-
ning om egnethed til menneskeføde i henhold til pkt. 43 i kapitel X, bilag
B, i Rådets direktiv 72/462/EØF, skal der foretages mærkning af de stykker,
som i opskæringsvirksomheder fremkommer af dyrekroppe, der er behørigt
mærkede, i det omfang de ikke bærer noget stempel. I overensstemmelse
med pkt. 2 skal denne mærkning foretages inden mærkning om egnethed til
menneskeføde.
Den etikette, der er nævnt i andet afsnit i før omtalte pkt. 43, skal opfylde
kravene i nedenstående pkt. 6.
5. Mærkningen kan også foretages ved hjælp af en stempelplade. Denne stem-
pelplade, der skal anbringes på hvert enkelt stykke, skal være af en sådan
beskaffenhed, at den ikke kan anvendes påny; den skal være af modstands-
dygtigt materiale, der opfylder alle hygiejnenskrav. Stempelpladen s kal
indeholde følgende letlæselige oplysninger:
— i midten et stort T
— under førnævnte T en af forkortelserne CEE, EEG, EWG, EØF, EEC
►A1, EOK◄,►A2ETY◄; bogstaverne skal være 0,2 cm høje
6. På den etikette, der er nævnt i pkt. 44, kapitel X, bilag B, i det i pkt. 4
nævnte direktiv, skal der ud over mærket om egnethed til menneskeføde
være et let læseligt mærke, der fuldstændigt svarer til det mærke, der er
fastsat i pkt. 2.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 19
▼B
BILAGIV
FRYSEBEHANDLING
I.Metode 1
1. Før kødet bringes ind i fryserummet, skal alle dets dele forkøles til en
temperatur mellem 0 og + 2 ºC. Kød, der er indført i frosset tilstand,
skal bevares i denne tilstand.
2. Det må ved fryserummets indretning og dets opfyldning sikres, at den i
pkt. 6 anførte temperatur opnås på korteste tid og bibeholdes i hele fryse-
rummet og i alle dele af kødet.
3. Før nedfrysning fjernes al isolerende indpakning undtagen fra kød, som
allerede når det bringesind i frys erummet har opnået den i pkt. 6 anførte
temperatur i alle dele.
4. I fryserummet skal sendinger opbevares adskilt og under låg.5. For hver sending noteres dag og time for indbringning i fryserummet.6. Temperaturen i fryserummet skal være − 25 ºC eller derunder; den skal
måles termoelektrisk med justeret udstyr og registreres fortløbende.Temperaturen må ikke måles direkte i kuldeluftstrømmen. Udstyret skal
opbevares under lås. Diagrammerne skal påføres de tilsvarende numre i
journalen vedrørende indførselsundersøgelsen samt dag og time for
nedfrysningens påbegyndelse og afslutning, og de skal opbevares i et år.
7. Kød med et tværsnit eller en tykkelse på indtil 25 cm skal fryses
uafbrudt i mindst 240 timer, og kød med et tværsnit på mellem 25 og
50 cm skal fryses uafbrudt i mindst 480 timer. Kød med større tværsnit
eller tykkelse må ikke fryses efter denne metode. Frysningens varighed
regnesfra det tids punkt, hvor den i pkt. 6 anførte temperatur er opnået
i fryserummet.
II.Metode 2
De generelle bestemmelser i nr. 1 til 5 i metode 1 overholdes, og
følgende kombinationer af tid og temperatur finder anvendelse:
1. Kød med et tværsnit eller en tykkelse på indtil 15 cm skal fryses i
henhold til en af følgende kombinationer af tid og temperatur:
— 20 dage ved − 15 ºC
— 10 dage ved − 23 ºC
— 6 dage ved − 29 ºC.
2. Kød med et tværsnit eller en tykkelse på mellem 15 cm og 50 cm skal
fryses i henhold til en af følgende kombinationer af tid og temperatur:
— 30 dage ved − 15 ºC
— 20 dage ved − 25 ºC
— 12 dage ved − 29 ºC.
Temperaturen i fryserummet må ikke være højere end den valgte inakti-
veringstemperatur. Den skal måles termoelektrisk med justeret udstyr og
registreres fortløbende. Temperaturen må ikke måles direkte i kulde/luft-
strømmen. Udstyret skal opbevares under lås. Diagrammerne skal påføres
de tilsvarende numre i journalen vedrørende indførselsundersøgelsen
samt dag og time for nedfrysningens påbegyndelse og afslutning, og de
skal opbevares i et år.
III.Metode 3
Kontrol af temperaturen i kødstykkernes centrum.
1. Følgende kombinationer af tid og temperatur anvendes, når temperaturen
kontrolleres i kødstykkernes centrum og betingelserne i nr. 2 til 6 er
opfyldt:
— 106 timer ved − 18 ºC
— 82 timer ved − 21 ºC
— 63 timer ved − 23,5 ºC
— 48 timer ved − 26 ºC
— 35 timer ved − 29 ºC1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 20
▼M6
▼B
▼M6
▼M6
— 22 timer ved − 32 ºC
— 8 timer ved − 35 ºC
— 1/2 time ved − 37 ºC.
2. Kød, der er bragt ind i fryserummet i frosset tilstand, skal bevares i den
tilstand.
3. Sendinger skal opbevares særskilt i fryserummet og under lås.
4. Dag og time for hver enkelt sendings anbringelse i fryserummet skal
registreres.
5. Fryserummets tekniske udstyr og energiforsyning skal kunne sikre, at
den i nr. 1 omhandlede temperatur opnåspå kortes te tid og bibeholdesi
alle dele af kødet.
6. Temperaturen skal måles termoelektrisk med justeret udstyr og regi-
streres fortløbende. Termometrets sonde skal anbringes i centrum af et
kalibreret kødstykke, som ikke må være mindre end det tykkeste
kødstykke, der skal fryses. Dette kalibrerede kødstykke skal anbringes
på det dårligst egnede sted i fryserummet, og ikke for tæt på køleudstyret
eller direkte i kulde/luftstrømmen. Udstyret skal opbevares under lås.
Diagrammerne skal påføres de relevante numre fra journalen vedrørende
indførselsundersøgelsen samt dag og time for nedfrysningens påbegyn-
delse og afslutning, og de skal opbevares i et år.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 21
▼M6
BILAGV
UNDERSØGELSE OG FRYSEBEHANDLING AF HESTEKØD
1.Undersøgelse
Undersøgelsen af hestekød skal udføres efter en af de i bilag I nævnte fordø-
jelsesmetoder med følgende ændringer:
— Der udtages prøver på mindst 10 g af tungemusklen eller kæbemusklen.
Hvis tungemusklen eller kæbemusklen mangler, udtages der en prøve af
samme størrelse af en af diafragmapillerne ved overgangen til den senede
del. Musklen skal være fri for væv og fedt.
— En prøve på 5 g fordøjes med henblik på undersøgelse, hvis fordøjelses-
metoden til undersøgelse af samleprøver i henhold til bilag I, punkt III til
VII, anvendes. For hver fordøjelse må den samlede vægt af muskel under
undersøgelse ikke overstige 100 g for metoderne III, IV, V og VI i bilag I
eller 35 g for metode VII i bilag I.
— Hvis resultatet er positivt, skal der tages endnu en prøve på 10 g til efter-
følgende uafhængig undersøgelse.
2.Frysebehandling af hestekød
For at trikiner kan dræbes ved frysebehandling, skal hestekød undergå en
kuldebehandling efter en af metoderne i bilag IV.1977L0096 — DA — 05.06.2003 — 009.001 — 22