1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV
af 27. juli 1976
om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om montering af lygter og lyssignaler
på motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil
(76/756/EØF)
(EFT L 262 af 27.9.1976, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens direktiv 80/233/EØF af 21. november 1979 L 51 8 25.2.1980
►M2Kommissionens direktiv 82/244/EØF af 17. marts 1982 L 109 31 22.4.1982
►M3Rådetsdirektiv 83/276/EØF af 26. maj 1983 L 151 47 9.6.1983
►M4Kommissionens direktiv 84/8/EØF af 14. december 1983 L 9 24 12.1.1984
►M5Kommissionens direktiv 89/278/EØF af 28. marts 1989 L 109 38 20.4.1989
►M6Kommissionens direktiv 91/663/EØF af 10. december 1991 L 366 17 31.12.1991
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EFT L 111 af 30.4.1980, s. 22 (80/233/EØF)
►C2Berigtigelse, EFT L 30 af 6.2.1992, s. 34 (91/663/EØF)
►C3Berigtigelse, EFT L 172 af 27.6.1992, s. 86 (91/663/EØF)
▼B
RÅDETS DIREKTIV
af 27. juli 1976
om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om
montering af lygter og lyssignaler på motordrevne køretøjer og
påhængskøretøjer dertil
(76/756/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økono-
miske Fællesskab, særlig artikel 100,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale
Udvalg(2), og
ud fra følgende betragtninger:De tekniske forskrifter, som motordrevne køretøjer skal opfylde i
henhold til de enkelte staters lovbestemmelser, omhandler blandt andet
monteringen af lygter og lyssignaler;
disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat; det er
derfor påkrævet, at ensartede forskrifter vedtages af samtlige medlems-
stater enten som tillæg til eller i stedet for deres nugældende
bestemmelser særlig med henblik på, at fremgangsmåden for EØF-typegodkendelse, i henhold til Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelseaf motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer hertil(
3) kan anvendes
for alle køretøjstyper;
de fælles bestemmelser vedrørende udførelsen af lygter og lyssignaler
vil blive behandlet i andre særdirektiver;
tilnærmelse af de nationale retsforskrifter om motordrevne køretøjer
medfører en gensidig anerkendelse medlemsstaterne imellem af denkontrol, som hver af dem udøver på grundlag af de fælles forskrifter;forudsætningen for, at en sådan ordning fungerer godt, er, at disseforskrifter anvendes af alle medlemsstaterne fra samme dato —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Ved »køretøj« forstås i dette direktiv et køretøj, som omfattes af Rådets
direktiv 70/156/EØF.
Artikel 2
1. Fra den 1. januar 1993 kan medlemsstaterne ikke
— afslå EØF-typegodkendelse eller udstedelse af det i direktiv 70/156/
EØF, artikel 10, stk. 1, sidste led, omtalte dokument eller nationaltypegodkendelse af en køretøjstype, eller
— forbyde ibrugtagning af køretøjer
af grunde, som står i forbindelse med montering af lygter og lyssig-
naler på den pågældende køretøjstype eller de pågældende køretøjer,hvis lygterne og lyssignalerne er monteret i overensstemmelse meddette direktivsfors krifter.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 2
(1) EFT nr. C 55 af 13. 5. 1974, s. 14.
(2) EFT nr. C 109 af 19. 9. 1974, s. 22.
(3) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 1.▼M6
▼M6
2. Fra den 1. oktober 1993
— udsteder medlemsstaterne ikke længere det i direktiv 70/156/EØF,
artikel 10, stk. 1, sidste led, omtalte dokument
— kan medlemsstaterne afslå national typegodkendelse
for køretøjstyper, hvis lygter og lyssignaler ikke er monteret i overens-
stemmelse med dette direktivs forskrifter.
►C23. Fra den 1. oktober 1994 kan medlemsstaterne forbyde
ibrugtagning ◄af køretøjer, hvis lygter og lyssignaler ikke er
monteret i overensstemmelse med dette direktivs forskrifter.
Artikel 3
Medlemsstaterne, som har udstedt EØF-typegodkendelse, sikrer sig, at
de bliver underrettet om alle ændringer af de i bilag I, punkt 1.1,omtalte dele eller egenskaber. Medlemsstaternes kompetente myndig-heder afgør, om der i så fald skal foretages yderligere afprøvninger af
den ændrede køretøjstype og udfærdiges en ny rapport. Viser sådanne
afprøvninger, at dette direktivsfors krifter ikke er opfyldt, godkendesændringen ikke.
Artikel 4
Ændringer, som kræves for at tilpasse dette direktivs bilag til den
tekniske udvikling, vedtages efter proceduren i direktiv 70/156/EØF,artikel 13.
Artikel 5
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative
bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1.januar 1993 og underretter straks Kommissionen herom.
2. Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, henvises der
deri til dette direktiv, eller de ledsages ved offentliggørelsen af en
sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættesaf medlemsstaterne.
3. Medlemsstaterne sørger for, at indholdet af de vigtigste nationale
lovbestemmelser, som de vedtager på dette direktivs område, meddelestil Kommissionen.
Artikel►
M16◄
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 3
▼B
▼M6
BILAG I
MONTERING AF LYGTER OG LYSSIGNALER
1. DEFINITIONER
I dette direktiv forstås ved
1.1. »Køretøjstype, for så vidt angår montering af lygter og
lyssignaler«:
køretøjer, der ikke adskiller sig fra hinanden på de i punkt 1.1.1
til 1.1.4 nævnte væsentlige områder;
følgende betragtes ikke som »andre køretøjstyper«: køretøjer, der
adskiller sig fra hinanden på de i punkt 1.1.1 til 1.1.4 nævnte
områder, uden at dette medfører ændringer af de for den pågæl-
dende køretøjstype foreskrevne lygters art, antal, placering,
geometriske synlighed og nærlysfald, samt køretøjer med eller
uden tilladte ekstralygter
1.1.1. køretøjetsydre dimens ioner og form
1.1.2. lygternes/lyssignalernes antal og placering
1.1.3. lygteindstillingssystem1.1.4. affjedringssystem.
1.2. »Tværplan«:
et lodret plan vinkelret på køretøjetsmidterplan i længderet-
ningen.
1.3. »Ulastet køretøj«:
et køretøj i køreklar stand efter definitionen i direktiv 70/156/
EØF, bilag I, model til oplysningsskema, punkt 2.6, men uden
fører.
1.4. »Lastet køretøj«:
et køretøj lastet til den af fabrikanten angivne tekniske tilladte
totalmasse og denne masses ligeledes af fabrikanten angivne
fordeling på akslerne efter den i tillæg 1 beskrevne metode.
1.5. »Anordning«:
et element eller kompleks af elementer, som skal udføre en eller
flere funktioner.
1.6. »Lyskilde, for så vidt angår glødelamper«:
selve glødetråden (er en lygte forsynet med flere glødetråde,
udgør hver af disse en lyskilde).
1.7. »Lygte«:
en anordning, der skal oplyse vejbanen eller afgive et lyssignal;
også nummerpladelygter og refleksordninger betragtes som
lygter.
1.7.1. »Tilsvarende lygter«:
lygter, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor køre-
tøjet er indregistreret; sådanne lygter kan have andre egenskaber
end de lygter, der ved godkendelsen er påmonteret køretøjet,
forudsat de opfylder kravene i dette bilag.
1.7.2. »Enkeltlygte«:
en del af en anordning, som udfører en enkelt belysnings- eller
signaleringsfunktion.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 4
▼M6
1.7.3. »Uafhængige lygter« (1):
anordninger med særskilt lysflade, særskilt lyskilde og særskilt
lygtehus.
1.7.4. »Sammenbyggede lygter« (1):
anordninger med særskilt lysflade og særskilt lyskilde, men
fælleslygtehus .
1.7.5. »Kombinerede lygter« (1):
anordninger med særskilt lysflade, men fælles lyskilde og fælles
lygtehus.
1.7.6. »Lygter, som er indbygget i hinanden« (1):
anordninger med særskilte lyskilder eller med en fælles lyskilde,
hvis funktionsbetingelser er forskellige (f.eks. optiske, mekaniskeeller elektriske forskelle), helt eller delvis fælles lysflader og
fælleslygtehus .
1.7.7. »Lygte, som kan skjules«:
en lygte, der kan skjules helt eller delvis, når den ikke er i brug.
Dette kan ske ved hjælp af et bevægeligt dæksel, ved ændring af
lygtens stilling eller på andre måder. Betegnelsen »indtrækkelig«
benyttes mere specielt om en lygte, som ændrer stilling ved at
blive trukket ind i karrosseriet.
1.7.8. »Fjernlyslygte«:
en lygte, der belyser en længere vejstrækning foran køretøjet.
1.7.9. »Nærlyslygte«:
en lygte, der belyser vejstrækningen foran køretøjet uden at
blænde eller genere modgående bilister eller trafikanter unødigt.
1.7.10. »Tågeforlygte«:
en lygte, der skal forbedre belysningen af vejen i tåge, snevejr og
regnvejr eller i tilfælde af støvskyer.
1.7.11. »Baklygte«:
en lygte, der skal belyse vejstrækningen bag køretøjet og advare
andre trafikanter om, at køretøjet bakker eller skal til at bakke.
1.7.12. »Retningsviserblinklygte«:
en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til
hensigt at skifte retning til højre eller venstre.
1.7.13. »Havariblink«:
alle køretøjets retningsviserblinklygter i samtidig funktion for at
henlede andre trafikantersopmærks omhed på, at køretøjet udgør
en midlertidig fare.
1.7.14. »Stoplygte«:
en lygte, som skal advare trafikanter bag køretøjet om, at dets
fører benytter driftsbremsen.
1.7.15. »Nummerpladelygte«:
en anordning, der skal belyse den bagerste nummerplades anbrin-
gelsessted; den kan bestå af forskellige optiske elementer.
1.7.16. »Fremdadrettet positionslygte«:
en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde
set forfra.
1.7.17. »Bagudrettet positionslygte«:
en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde
set bagfra.
1.7.18. »Tågebaglygte«:
en lygte, der skal gøre køretøjet mere synligt bagfra i tæt tåge.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 5
(1) I forbindelse med nummerpladelygter og retningsviserblinklygter (kategori 5) erstattes
»lysflade«, såfremt en sådan ikke findes, af »lysemitterende flade«.
▼M6
1.7.19. »Parkeringslygte«:
en lygte, der skal gøre opmærksom på et parkeret køretøj i
bebygget område. Den erstatter under disse omstændigheder de
fremad- og bagudrettede positionslygter.
1.7.20. »Markeringslygte«:
en lygte, som er anbragt på køretøjets yderkant så nær dets over-
kant som muligt for at angive køretøjets totalbredde. For visse
køretøjer og påhængskøretøjer skal den sammen med de fremad-
og bagudrettede positionslygter gøre opmærksom på køretøjets
størrelse.
1.7.21. »Sidemarkeringslygte«:
en lygte, der skal gøre opmærksom på køretøjets tilstedeværelse
set fra siden.
1.7.22. »Refleksanordning«:
en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at
tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med
køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren.
I dette direktiv betragtes følgende ikke som refleksanordninger:
— refleksnummerplader
— de i ADR (den europæiske konvention om international trans-
port af farligt gods ad vej) nævnte refleksskilte
— andre refleksplader og refleksskilte, som ifølge medlemssta-
ternes forskrifter skal benyttes i forbindelse med bestemte
køretøjsklasser eller bestemte former for virksomhed.
1.8. »Lysemitterende flade«:
hele den udvendige overflade af det gennemskinnelige materiale,
som er med til at give lyset dets særlige fotometriske og kolori-
metriske egenskaber, eller en del af dem; hvis kun en del af den
udvendige overflade udsender lys, angives den lysemitterende
flade i tvivlstilfælde af de kompetente myndigheder i samråd
med køretøjetsog/eller komponentensfabrikant.
1.9. »Lysflade«
1.9.1. »Lygtens lysflade« (punkt 1.7.8 til 1.7.11):
hele reflektoråbningensprojektion vinkelret på et tværplan. Har
lygten ingen reflektor, benyttesdefinitionen i punkt 1.9.2.
Dækker lygtenslys emitterende flade kun en del af hele reflek-
toråbningen, tageskun denne delsprojektion i betragtning.
Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor
over lygtelasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold
til hinanden, benyttesmidterinds tillingen.
1.9.2. »Lyssignalers, dog ikke refleksanordningers, lysflade« (punkt
1.7.12 til 1.7.21):
lygtens projektion vinkelret på et plan, som står lodret på dens
referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade,
således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og
nedsætter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til
98 %.
Til bestemmelse af lysfladens grænser foroven, forneden og til
siden benyttes kun skærme med vandrette eller lodrette kanter.
1.9.3. »Refleksanordningers lysflade« (punkt 1.7.22):
refleksanordningens lysflade i et plan lodret på referenceaksen og
afgrænset af planer, som berører yderkanterne på refleksanord-
ningens lysafgivende flade parallelt med denne akse. Til
bestemmelse af lysfladens grænser forneden, foroven og til siden
benytteskun lodrette og vandrette planer.
1.10. »Synlig overflade«:
i en bestemt iagttagelsesretning, lysfladen projektion vinkelret på
et plan, der ligger lodret på iaggtagelsesretningen (se tegningen i
bilag 2) og tangerer lygteglassets yderste punkt.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 6
▼M6
1.11. »Referenceakse«:
lyssignalets særegne akse, der bestemmes af fabrikanten og
benyttes som retningsreference (H = 0º, V = 0º) for fotometriske
målinger og lygtensmontering på køretøjet.
1.12. »Referencecentrum«:
skæringspunktet mellem referenceaksen og den lysemitterende
flade; referencecentret angivesaf lygtefabrikanten.
1.13. »Vinkler for geometrisk synlighed«:
de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste
rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses.
Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en
kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med
jorden. Afsnittene bestemmes i forhold til referenceaksen. De
vandrette vinkler βsvarer til længde, og de lodrette vinkler αtil
bredde.
Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en
uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle
dele af lygtenss ynlige overflade.
Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes obser-
vationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed. Inden
for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til
hindringer, som blev påvist, allerede da lygten blev typegod-
kendt.
Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af
andre dele af køretøjet, skal det bevises, at den del af lygten,
der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotome-
triske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan
godkendes som optisk enhed (se figuren).
1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 7
▼M6
1.14. »Yderste kant«:
på hver side af køretøjet, et plan parallelt med køretøjets midter-
plan i længderetningen, som berører sidens yderkant, idet
følgende fremspring lades ude af betragtning:
1.14.1. dæk i nærheden af deres berøringspunkt med vejbanen samt
tilslutninger til dæktrykmålere
1.14.2. eventuelle anordninger mod udskridning på hjulene1.14.3. førerspejle
1.14.4. sideblinklygter, markeringslygter, fremad- og bagudrettede posi-
tionslygter, parkeringslygter, refleksanordninger og
sidemarkeringslygter
1.14.5. toldplomber på køretøjet og fastgørelses- og beskyttelsesanord-
ninger til dem.
1.15. »Totalbredde«:
afstanden mellem de to punkt i 1.14 definerede lodrette planer.
1.16. »Lygteenhed«:
en anordning eller del af en anordning, som har én funktion, én
lysflade og en eller flere lyskilder.
I forbindelse med montering på et køretøj betyder »lygteenhed«
også en kombination af to uafhængige eller sammenbyggede
lygter med samme funktion, uanset om de er ens eller ikke, hvis
de er monteret således, at lysfladernes projektion på et givet
tværplan dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed
den kan omskrives.
Hvis godkendelse er påkrævet, godkendes disse lygter i så fald
hver for sig som type »D«-lygter.
Fjernlyslygter, nærlyslygter og tågeforlygter kan ikke kombineres
på denne måde.
1.17. »Lygtepar eller et lige antal lygter«:
forudsat lygterne er anbragt symmetrisk i forhold til køretøjets
midterplan i længderetningen, en enkelt, båndformet lysemitte-
rende flade, som er mindst 800 mm lang og i begge sider højst
400 mm fra køretøjets yderste kant. Fladen oplyses af mindst to
lyskilder, anbragt så tæt ved dens yderpunkter som muligt. Den
lysemitterende flade kan bestå af en række elementer, som er
anbragt ved siden af hinanden, forudsat at de enkelte lysemitte-
rende fladers projektion på samme tværplan dækker mindst 60 %
af det mindste rektangel, hvormed den kan omskrives.
1.18. »Afstanden mellem to lygter«:
som vender i samme retning, den korteste afstand mellem projek-
tionen af de to i punkt 1.9 definerede lysfladers omrids vinkelret
på et plan, der står lodret på referenceaksen. Afstanden mellem
to lygter kan imidlertid måles uden nøjagtig bestemmelse af de
to lysfladers omrids, hvis afstanden klart overstiger direktivets
mindstekrav.
1.19. »Tilladt lygte«:
en lygte, som bilfabrikanten kan montere efter eget valg.
1.20. »Funktionskontrol«:
en kontrollampe eller et lydsignal, der viser, om en aktiveret
anordning fungerer korrekt eller ikke.
1.21. »Tilslutningskontrol«:
en kontrollampe, der viser, at anordningen er blevet tilsluttet,
men ikke, om den fungerer korrekt.
1.22. »Jorden«:
den flade, køretøjet står på. Den skal stort set være vandret.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 8
▼M6
1.23. »Bevægelige komponenter«:
karrosseripaneler eller andre vogndele, der kan ændre stilling ved
at vippes, drejes eller forskydes uden brug af værktøj; de
omfatter ikke førerhuse, som kan vippes fremover.
1.24. »Bevægelige komponenters normale brugsstilling«:
det bevægelige komponentsaf fabrikanten angivne s tilling(er) i
forbindelse med køretøjets normale brugs- og parkeringstilstand.
1.25. »Køretøjets normale brugstilstand«:
1.25.1. for motorkøretøjersvedkommende, køretøjet i køreklar s tand
med motoren i gang og de bevægelige komponenter i den (de) i
punkt 1.24 definerede normale stilling(er)
1.25.2. for påhængskøretøjers vedkommende, påhængskøretøjet tilkoblet
et trækkende motorkøretøj i den i punkt 1.25.1 beskrevne tilstand
med påhængskøretøjets bevægelige komponenter i den (de) i
punkt 1.24 definerede normale stilling(er).
1.26. »Køretøjets parkeringstilstand«:
1.26.1. for motorkøretøjersvedkommende, køretøjet i holdende s tilling
med motoren slukket og de bevægelige komponenter i den (de)
i punkt 1.24 definerede normale stilling(er)
1.26.2. for påhængskøretøjers vedkommende, påhængskøretøjet tilkoblet
et trækkende motorkøretøj i den i punkt 1.26.1 beskrevne tilstand
med påhængskøretøjets bevægelige komponenter i den (de) i
punkt 1.24 definerede stilling(er).
2. ANSØGNING OM EØF-TYPEGODKENDELSE
2.1. Ansøgning om EØF-typegodkendelse af en køretøjstype, for så
vidt angår montering af lygter og lyssignaler, indsendes af køre-
tøjetsfabrikant eller dennesrepræs entant.
2.2. Ansøgningen ledsages af følgende dokumenter i tre eksemplarer
og af følgende oplysninger:
2.2.1. en beskrivelse af køretøjstypen i overensstemmelse med under-
punkterne til punkt 1.1 med angivelse af grænserne for
køretøjets belasting, navnlig den største tilladte last i bagager-
ummet
2.2.2. en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser
indgår i belysnings- og lyssignalsystemet; listen kan omfatte flere
typer til hver funktion; hver type skal være identificeret (kompo-
nentens typegodkendelsesmærke, fabrikantens navn osv.)
2.2.3. tegning af belysnings- og lyssignaludstyret som helhed med angi-
velse af de forskellige lygters placering på køretøjet
2.2.4. tegning(er) af de enkelte lygter, som viser den i punkt 1.9.1,
1.9.2 og 1.9.3 definerede lysflade, den i punkt 1.8 definerede
lysemitterende flade, den i punkt 1.11 definerede referenceakse
og det i punkt 1.12 definerede referencecentrum, såfremt disse
tegninger er nødvendige for at kontrollere belysnings- og lyssig-
nalsystemets overensstemmelse med dette direktivs forskrifter;
disse oplysninger er ikke nødvendige for nummerpladelygten
(punkt 1.7.15).
2.3. Et ulastet køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, der
skal godkendes, og forsynet med det i punkt 2.2.2 beskrevne
belysnings- og lyssignaludstyr, stilles til rådighed for den
tekniske tjeneste, som udfører godkendelsesafprøvningerne.
2.4. Det i bilag II viste dokument vedlægges typegodkendelsesatte-
sten.
3. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
3.1. Medmindre andet er fastsat i dette bilag, er kun montering af de i
punkt 1.7.8 til 1.7.22 definerede lygter og lyssignaler tilladt.
Montering af andre lygter og lyssignaler er følgelig forbudt.
3.2. Lygter og lyssignaler skal monteres således, at de i den i punkt
1.25, 1.25.1 og 1.25.2 definerede normale brugstilstand bevarer1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 9
▼M6
de i dette bilag beskrevne egenskaber på trods af eventuelle
vibrationer og sætter køretøjet i stand til at opfylde bilagets
forskrifter. Navnlig skal enhver utilsigtet forstyrrelse af lygteind-
stillingen være udelukket.
3.3. De i punkt 1.7.8, 1.7.9 og 1.7.10 beskrevne lygter skal monteres
således, at de uden vanskelighed kan indstilles korrekt.
3.4. For alle lyssignaler, også dem på sidepanelerne, skal referen-
ceaksen efter lygtens montering på køretøjet være parallel med
køretøjets standflade på vejbanen; siderefleksanordningers og
sidemarkeringslygters referenceakse skal desuden være vinkelret
på køretøjetsmidterplan i længderetningen og for alle andre
lyssignalers vedkommende parallel hermed. En tolerance på ± 3º
er tilladt i hver retning. Har fabrikanten givet særlige anvisninger
for monteringen, skal de følges.
3.5. Medmindre der er fastsat særlige forskrifter, kontrolleres
lygternes højde og indstilling med det ulastede køretøj i den i
punkt 1.25, 1.25.1 og 1.25.2 beskrevne tilstand anbragt på en
vandret flade.
3.6. Medmindre der er fastsat særlige forskrifter, skal lygterne i
samme lygtepar:
3.6.1. være anbragt symmetrisk i forhold til køretøjets midterplan i
længderetningen (bestemt efter lygtens geometriske form, ikke
efter den i punkt 1.9.1, 1.9.2 og 1.9.3 definerede lysflades kant)
3.6.2. være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i
længderetningen; dette krav gælder ikke lygtensindre opbygning
3.6.3. have samme kolorimetriske egenskaber
3.6.4. have stort set samme fotometriske egenskaber.
3.7. Er køretøjets ydre form asymmetrisk, opfyldes ovenstående krav
i videst muligt omfang.
3.8. Lygter med forskellig funktion kan være uafhængige, sammen-
byggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat de
enkelte lygter opfylder de forskrifter, der gælder for dem.
3.9. Den største højde over jorden måles fra lysfladens højeste punkt,
og den mindste højde over jorden fra dens laveste punkt.
Nærlyslygters mindste højde i forhold til jorden måles fra reflek-
torensneders te kant.
3.9.1. Lygternesplacering i bredden bes temmesi forhold til køretøjets
totalbredde ud fra lysfladens yderkant længst borte fra køretøjets
midterplan i længderetningen, og når det drejer sig om afstanden
mellem lygterne, ud fra lysfladens inderkant.
3.10. Medmindre der er fastsat særlige forskrifter, må blinklys kun
benyttes til retningsviserlygter og havariblink.
3.11. De i punkt 1.7 definerede lygter må ikke udsende fremadrettet
rødt lys, som kan give anledning til forveksling, og bortset fra
baklygter, heller ikke bagudrettet hvidt lys, som kan give anled-
ning til forveksling. Der tages ikke hensyn til
belysningsanordninger i køretøjets indre.
I tvivlstilfælde kontrolleres disse forskrifter således:
3.11.1. rødt lys' synlighed forfra: den lysemitterende flade på røde lygter
må ikke være direkte synlig for en iagttager, der bevæger sig i
zone 1 i et tværplan 25 m foran køretøjet (se tillæg 3, figur 1)
3.11.2. hvidt lys' synlighed bagfra: den lysemitterende flade på hvide
lygter må ikke være direkte synlig for en iagttager, som bevæger
sig i zone 2 i et tværplan 25 m bag køretøjet (se tillæg 3, figur 2)
3.11.3. set fra iagttagerens synsvinkel afgrænses zone 1 og 2 således i de
forskellige planer:
3.11.3.1. i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,2 m over
jorden
3.11.3.2. I bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag
køretøjet danner en vinkel på 15º udad i forhold til detsmidter-
plan og passerer gennem berøringspunktet (eller
berøringspunkterne) med de lodrette planer, der går parallelt
med køretøjetsmidterplan i længderetningen og afgræns er dets1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 10
▼M6
totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til
det forreste plan og det bagerste til det bagerste plan.
3.12. De elektriske forbindelser skal være således udført, at fremad- og
bagudrettede positionslygter, eventuelle markeringslygter, even-
tuelle sidemarkeringslygter og nummerpladelygten kun kan
tændes og slukkes samtidig.
Dette gælder dog ikke, når fremad- eller bagudrettede positions-
lygter samt sidemarkeringslygter, der er kombineret med eller
indbygget i dem, benyttes som parkeringslygter.
3.13. De elektriske forbindelser skal være således udført, at fjernlys-
lygterne, nærlyslygterne og tågeforlygterne ikke kan tændes,
medmindre de i punkt 3.12 omtale lygter også er tændt. Dette
gælder dog ikke fjernlyslygter og nærlyslygter, der benyttes som
advarselssignal ved hjælp af korte nær- eller fjernlysblink eller
ved skiftevis tænding af nærlys og fjernlys.
3.14. Lyset fra de forskellige lygter skal have følgende farver:
— fjernlyslygter: hvid
— nærlyslygter: hvid
— tågeforlygter: hvid eller gul— baklygter: hvid
— retningsviserblinklygter: ravgul
— havariblink: ravgul— stoplygter: rød
— nummerpladelygter: hvid
— fremadrettede positionslygter: hvid— bagudrettede positionslygter: rød
— tågebaglygter: rød
— parkeringslygter: foran hvid, bagpå rød; ravgul, hvis de er
indbygget i sideblinklygterne eller side-
markeringslygterne
— sidemarkeringslygter: ravgul; er den bagerste sidemarkerin-
gslygte sammenbygget eller kombineret
med eller indbygget i den bagudrettede
positionslygte, den bagudrettede marke-
ringslygte, tågebaglygten eller
stoplygten, eller er den sammenbygget
med eller har en del af sin lysemitterende
flade fællesmed den bagudvendende
refleksanordning, kan den dog være rød
— markeringslygter: foran hvid, bagpå rød
— bagudvendende refleksanordninger,
ikke trekantede:rød
— bagudvendende refleksanordninger,
trekantede:rød
— fremadvendende refleksanordninger,
ikke trekantede (
1):samme farve som det indfaldende lys
— siderefleksanordninger, ikke trekan-
tede:ravgul; er den bagudvendende sidereflek-
sanordning sammenbygget med eller har
en del af sin lysemitterende flade fælles
med den bagudrettede positionslygte, den
bagudrettede markeringslygte, tågebag-
lygten, stoplygten eller den røde,
bagudrettede sidemarkeringslygte, kan
den dog være rød.
(1) Også betegnet »hvid« eller »farveløs« refleksanordning.
3.15. Tilslutningskontrollens funktion kan udføres af funktionskon-
trollen.
3.16. Lygter, som kan skjules.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 11
▼M6
3.16.1. Bortset fra fjernlyslygter, nærlyslygter og tågeforlygter, der kan
være således indrettet, at de skjules, når de ikke er i brug, må
lygter ikke kunne skjules.
3.16.2. Svigter skjulemekanismen, skal lygterne forblive i brugsstilling,
hvis de allerede er i brug, eller skal kunne anbringes i brugsstil-
ling uden brug af værktøj.
3.16.3. Lygterne skal kun bringes i brugsstilling og tændes ved hjælp af
et enkelt betjeningsorgan, dog skal der være mulighed for at
bringe dem i brugsstilling uden samtidig at tænde dem.
Er der tale om sammenbyggede fjernlys- og nærlyslygter, skal
det omtalte betjeningsorgan dog kun kunne aktivere nærlyslyg-
terne.
3.16.4. De tændte lygters bevægelse må ikke forsætligt kunne standses
fra førersædet, før brugsstillingen er nået. Er der fare for, at
lygterne under deresbevægels e blænder andre trafikanter, må de
først tændes, når de har nået brugsstillingen.
3.16.5. Ved temperaturer mellem − 30 og + 50º C skal lygten kunne nå
sin brugsstilling senest 3 sekunder efter, at betjeningsanord-
ningen er blevet aktiveret.
3.17. Lygternes antal
Antallet af lygter på køretøjet skal svare til det (de) i underpunkt
2 til punkt 4.1 til 4.18 angivne antal.
3.18. Med undtagelse af de i punkt 3.19, 3.20 og 3.22 nævnte tilfælde
kan lygter monterespå bevægelige komponenter.
3.19. Bagudrettede positionslygter, bagblinklygter og bagudvendende
refleksanordninger, trekantede eller ikke, må ikke monteres på
bevægelige komponenter. Skal en af disse funktioner udføres af
en kombination af to lygter mærket »D« (se punkt 1.16), behøver
kun en af dem at være monteret på køretøjetsubevægelige del.
3.20. Bevægelige komponenter, med eller uden påmonterede lyssig-
naler, må ikke i fast position kunne skjule mere end 50 % af de
fremad- og bagudrettede positionslygters, for- og bagblinklyg-
ternes og de bagudvendte refleksanordningers synlige overflade,
når de iagttages i en synsretning parallelt med køretøjets læng-
deakse.
Er dette ikke muligt,
3.20.1. skal andre myndigheder ved en bemærkning i dokumentet i bilag
II, punkt 16, underrettesom, at mere end 50 % af den s ynlige
overflade kan blive dækket af bevægelige komponenter.
3.20.2. Finder punkt 3.20.1 anvendelse, skal brugeren ved et skilt i køre-
tøjet gøresopmærks om på, at andre trafikanter, når de
bevægelige komponenter befinder sig i bestemte stillinger, skal
advares om køretøjets tilstedeværelse, f.eks. ved hjælp af en
advarselstrekant eller andre anordninger, som opfylder de natio-
nale færdselsforskrifter.
3.21. Når de bevægelige komponenter befinder sig i andre end den i
punkt 1.24 definerede »normale stilling«, må påmonterede anord-
ninger ikke være til unødig gene for andre trafikanter.
3.22. En lygte, som er påmonteret en bevægelig komponent, skal altid
vende tilbage til den (de) af fabrikanten i overensstemmelse med
dette bilag angivne stilling(er), når den bevægelige komponent
befinder sig i sin(e) normal(e) brugsstilling(er). For nærlyslygters
og tågeforlygtersvedkommende ans esdette krav for opfyldt,
hvis disse lygters hældningsvinkel i forhold til støttepunktet, når
de bevægelige komponenter bevægesog bringestilbage til
normal stilling ti gange, ved måling efter hver bevægelse ikke
afviger mere end 0,15 % fra de ti målte værdiersgennems nit.
3.23. Lygterne kan være sammenbyggede, kombinerede eller
indbygget i hinanden, forudsat alle forskrifter for de enkelte
lygters farve, placering, indstilling, geometriske synlighed og
elektriske forbindelser samt eventuelle »andre forskrifter« er
opfyldt.
3.24. Med undtagelse af refleksanordninger anses selv lygter med
godkendelsesmærke for at mangle, hvis de ikke kan bringes til
at fungere ved montering af en glødelampe.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 12
▼M6
4. SÆRLIGE FORSKRIFTER
4.1. Fjernlyslygter
4.1.1. Montering
Obligatorisk på motorkøretøjer.
Forbudt på påhængskøretøjer.
4.1.2. Antal
To eller fire.
Er køretøjet forsynet med fire fjernlyslygter, som kan skjules, er
montering af yderligere to fjernlyslygter kun tilladt, hvis de skal
benyttes til lyssignalering (i overensstemmelse med definitionen i
punkt 3.13) i dagslys.
4.1.3. Arrangement
Ingen særlige forskrifter.
4.1.4. Placering
4.1.4.1. I bredden
lysfladernes yderkanter må under ingen omstændigheder være
nærmere ved køretøjets yderste kant en yderkanterne af nærlys-
lygterneslys flade.
4.1.4.2. I højden
ingen særlige forskrifter.
4.1.4.3. I længden
foran på køretøjet og monteret således, at lyset hverken generer
føreren direkte eller indirekte gennem førerspejlet og/eller køre-
tøjetsøvrige reflekterende flader.
4.1.5. Geometrisk synlighed
Lysfladens synlighed, herunder dens synlighed i uoplyste
områder i den pågældende iagttagelsesretning, skal sikres inden
for et kegleformet rum afgrænset af frembringere, som udgår fra
lysfladens omkreds og danner en vinkel på mindst 5º med
lygtens referenceakse. Udgangspunktet for de geometriske
synlighedsvinkler er omkredsen af lysfladens projektion på et
tværplan, der tangerer lygteglassets forreste del.
4.1.6. Indstilling
Fremadrettet.
Bortset fra de dertil bestemte anordningers sikring af den
korrekte indstilling kan det ene af to lygtepar, når dette lygtepar
udelukkende fungerer som fjernsynslygter, være indrettet til at
kunne dreje omkring en næsten lodret akse i overensstemmelse
med styrevinklen.
4.1.7. Elektrisk betjening
4.1.7.1. Fjernlyslygterne kan tændes enten samtidig eller parvis. Ved
skifte fra nærlys til fjernlys skal mindst et par fjernlyslygter
tændes. Ved skifte fra fjerlys til nærlys skal alle fjernlyslygter
slukkes samtidig.
4.1.7.2. Nærlyslygterne kan være tændt samtidig med fjernlyslygterne.
4.1.7.3. Er køretøjet forsynet med fire fjernlyslygter, som kan skjules,
skal disse lygters brugsstilling forhindre samtidig anvendelse af
eventuelle supplerende fjernlyslygter, som er påmonteret af
hensyn til signalering i dagslys (svarende til definitionen i punkt
3.13).
4.1.8. Tilslutningskontrol
Obligatorisk.
4.1.9. Andre forskrifter
4.1.9.1. Den samlede lysstyrke for fjernlyslygter, der kan tændes
samtidig, må ikke være over 225 000 cd.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 13
▼M6
4.1.9.2. Denne maksimale lysstyrke er summen af de enkelte lygters
maksimale lysstyrke, målt ved deres typegodkendelse og anført
i godkendelsesattesten.
4.2. Nærlyslygter
4.2.1. Montering
Obligatorisk på motorkøretøjer.
Forbudt på påhængskøretøjer.
4.2.2. Antal
To.
4.2.3. Arrangement
Ingen særlige forskrifter.
4.2.4. Placering
4.2.4.1. I bredden
Lysfladens kant længst borte fra køretøjets midterplan i længde-
retningen må ikke være mere end 400 mm fra køretøjetsyders te
kant.
Lysfladernes inderkanter skal være mindst 600 mm fra hinanden.
Denne afstand kan indskrænkes til 400 mm, hvis køretøjets total-
bredde er under 1 300 mm.
4.2.4.2. I højden
Over jorden: mindst 500 mm og højst 1 200 mm.
4.2.4.3. I længden
Foran på køretøjet; dette krav anses for opfyldt, hvis lyset
hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem føre-
rspejlet og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.
4.2.5. Geometrisk synlighed
Afgrænses af de i punkt 1.13 beskrevne vinkler αogβ.
α= 15º opad og 10º nedad
β= 45º udad og 10º indad.
Da de foreskrevne fotometriske værdier for nærlyslygter ikke
dækker hele det geometriske synlighedsfelt, kræves der til type-
godkendelsen en mindsteværdi på 1 cd i det øvrige område.
Paneler eller andet udstyr i nærheden af lygterne må ikke skabe
bivirkninger til gene for andre trafikanter.
4.2.6. Indstilling
4.2.6.1. Når nærlysets oprindelige fald er indstillet, måles dets fald i
procent under statiske forhold i alle de i tillæg 1 definerede
belastningstilstande.
Den oprindelige indstilling af nærlysets fald for det ulastede
køretøj med en person i førersædet opgives af bilfabrikanten
med en nøjagtighed på 0,1 % og angivestydeligt på alle køre-
tøjer ved hjælp af det i tillæg 6 viste symbol, enten ved siden
af lygterne eller fabrikantmærket, hvorfra det ikke må kunne
fjernes.
Det således angivne nærlysfalds værdi anføres i punkt 4.2.6.1.1.
4.2.6.1.1. Afhængigt af den højde (h), målt i meter på det ulastede køretøj,
hvormed den underste kant af nærlyslygtens lysflade stiger, skal
nærlysets fald i alle de i tillæg 1 beskrevne tilstande holde sig
mellem følgende grænser og det oprindelige sigte have følgende
værdier:
h < 0,80
grænser: mellem − 0,5 % og − 2,5 %
oprindeligt sigte: mellem − 1,0 % og − 1,5 %
0,80≤h≤0,90
grænser: mellem − 0,5 % og − 2,5 %
oprindeligt sigte: mellem − 1,0 % og − 1,5 %1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 14
▼M6
eller efter bilfabrikantensvalg
grænser: mellem − 1,0 % og − 3,0 %
oprindeligt sigte: mellem − 1,5 % og − 2,0 %
Ansøgningen om EØF-typegodkendelse af køretøjet skal i så fald
indeholde oplysninger om, hvilke af de to alternativer der skal
benyttes.
h > 0,90
grænser: mellem − 1,0 % og − 3,0 %
oprindeligt sigte: mellem − 1,5 % og − 2,0 %
En sammenfatning af disse grænser og oprindelige sigteværdier
findesi følgende diagram:
4.2.6.2. Dette krav kan opfyldesved hjælp af en anordning, s om påvirker
lygterness tilling i forhold til køretøjet. Svigter denne anordning,
må nærlyset ikke indtage en stilling, som er mindre nedadrettet,
end den var, da fejlen indtraf.
4.2.6.2.1. Den i punkt 4.2.6.2 nævtne anordning skal være automatisk.
4.2.6.2.2. Manuelle indstillingsanordninger af såvel kontinuerlig som ikke
kontinuerlig type er dog tilladt, forudsat de har en neutral stil-
ling, hvori lygterne ved hjælp af de sædvanlige
indstillingsskruer kan indstilles til det i punkt 4.2.6.1 definerede
oprindelige fald. Disse manuelle indstillingsanordninger skal
kunne betjenes fra førersædet. Kontinuerlige indstillingsanord-
ninger skal være forsynet med en mærkning, som angiver de
belastningstilstande, der kræver indstilling af nærlyset.
Anordninger, som ikke indstilles kontinuerligt, skal have et
tilstrækkeligt antal stillinger til at sikre, at de i punkt 4.2.6.1.1
foreskrevne værdier overholdes i alle de i tillæg 1 definerede
belastningstilstande.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 15
▼M6
Også i forbindelse med disse anordninger skal de af belastnings-
tilstandene i tillæg 1, som kræver indstilling af nærlyset, være
klart markeret ved betjeningsanordningen (se tillæg 7).
4.2.6.2.3. Nærlysfaldets variation i forhold til belastningstilstanden måles
efter proceduren i tillæg 5.
4.2.7. Elektrisk betjening
Den betjeningsanordning, hvormed der skiftes til nærlys, skal
slukke alle fjernlyslygter samtidig.
Nærlyslygterne kan være tændt samtidig med fjernlyslygterne.
4.2.8. Tilslutningskontrol
Tilladt.
4.2.9. Andre forskrifter
Kravene i punkt 3.6.2 gælder ikke nærlyslygter.Nærlyslygter må ikke dreje i overensstemmelse med styre-
vinklen.
4.3. Tågeforlygter
4.3.1. Montering
Tilladt på motorkøretøjer.Forbudt på påhængskøretøjer.
4.3.2. Antal
To.
4.3.3. Arrangement
Ingen særlige forskrifter.
4.3.4. Placering
4.3.4.1. I bredden
Det punkt på lysfladen, som er længst borte fra køretøjets midter-
plan i længderetningen, må højst være 400 mm fra køretøjets
yderste kant.
4.3.4.2. I højden
Mindst 250 mm over jorden.Intet punkt på lysfladen må ligge højere end det højeste punkt på
nærlyslygtens lysflade.
4.3.4.3. I længden
Foran på køretøjet; dette krav anses for opfyldt, hvis lyset
hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem føre-
rspejlet og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.
4.3.5. Geometrisk synlighed
Afgrænses af de i punkt 1.13 definerede vinkler αogβ.
α= 5º opad og nedad
β= 45º udad og 10º indad.
4.3.6. Indstilling
Tågeforlygternes indstilling må ikke variere i overensstemmelse
med styrevinklen.
De skal være fremadrettede uden at blænde eller genere
modgående trafik eller andre trafikanter unødigt.
4.3.7. Elektrisk betjening
Tågeforlygterne skal kunne tændes og slukkes uafhængigt af
fjernlyslygterne, nærlyslygterne eller eventuelle kombinationer
af fjern- og nærlyslygterne.
4.3.8. Tilslutningskontrol
Tilladt.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 16
▼M6
4.4. Baklygter
4.4.1. Montering
Obligatorisk på motorkøretøjerTilladt på påhængskøretøjer.
4.4.2. Antal
En eller to.
4.4.3. Arrangement
Ingen særlige forskrifter.
4.4.4. Placering
4.4.4.1. I bredden
Ingen særlige forskrifter.
4.4.4.2. I højden
Mindst 250 mm og højst 1 200 mm over jorden.
4.4.4.3. I længden
Bag på køretøjet.
4.4.5. Geometrisk synlighed
Afgrænses af de i punkt 1.13 definerede vinkler αogβ.
α= 15º opad og 5º nedad
β= 45º højre og venstre, hvis der kun er en lygte
β= 45º udad og 30º indad, hvisder er to lygter.
4.4.6. Indstilling
Bagudrettet.
4.4.7. Elektriske forbindelser
Lygterne må kun kunne tændes, hvis køretøjet er i bakgear, og
motorens start- og stoporganer er stillet således, at motoren kan
gå.
Er en af disse betingelser ikke opfyldt, må lygterne ikke kunne
tændeseller være tændt.
4.4.8. Tilslutningskontrol
Tilladt.
4.5. Retningsviserblinklygter
4.5.1. Montering (se tillæg 4)
Obligatorisk. Retningsviserblinklygter inddeles efter type i kate-
gorier (1, 1a, 1b, 2a, 2b og 5), som, når de kombineres på samme
køretøj, udgør et arrangement (»A« og »B«).
Arrangement »A« gælder for alle motorkøretøjer.
Arrangement »B« gælder kun for påhængskøretøjer.
4.5.2. Antal
Lygternes antal skal være tilstrækkeligt til, at signalerne er i
overensstemmelse med et af de i punkt 4.5.3 angivne arrange-
menter.
4.5.3. Arrangement
A: to forblinklygter af følgende kategorier:
— 1 eller 1a eller 1b,
hvis afstanden mellem kanten af denne lygtes lysflade og
kanten af nærlyslygtens og/eller den eventuelle tågeforlygtes
lysflade er mindst 40 mm
— 1a eller 1b,
hvis afstanden mellem kanten af denne lygtes lysflade og
kanten af nærlyslygtens og/eller den eventuelle tågeforlygteslysflade er over 20 mm, men under 40 mm.
— 1b,1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 17
▼M6
hvis afstanden mellem kanten af denne lygtes lysflade og
kanten af nærlyslygtens og/eller den eventuelle tågeforlygtes
lysflade er under eller lig med 20 mm
to bagblinklygter (kategori 2a eller 2b)
to sideblinklygter (kategori 5).Er der monteret forblinklygter (kategori 1, 1a og 1b), der lige-
ledes fungerer som sideblinklygter (kategori 5), kan der
monteresyderligere to s ideblinklygter (kategori 5) for at opfylde
synlighedskravene i punkt 4.5.5.
B: to bagblinklygter (kategori 2a eller 2b).
4.5.4. Placering
4.5.4.1. I bredden
Den kant på lysfladen, som er længst borte fra køretøjets midter-
plan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra
køretøjetsyders te kant.
Afstanden mellem de to lysfladers inderkanter skal være mindst
600 mm.
Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets total-
brede er under 1 300 mm.
4.5.4.2. Højde over jorden
4.5.4.2.1. Højden af sideblinklygternes (kategori 5) lysemitterende flade
må ikke være under 500 mm, målt fra det laveste punkt, eller
over 1 500 mm, målt fra det højeste punkt.
4.5.4.2.2. Højden af retningsviserblinklys i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b,
målt i overensstemmelse med punkt 3.8, må ikke være under
350 mm eller over 1 500 mm.
4.5.4.2.3. Kan disse øvre grænser, målt som angivet ovenfor, ikke over-
holdes på grund af køretøjets struktur, kan de for sideblinklygter
i kategori 5 udvides til 2 300 mm og for retningsviserblinklygter
i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b til 2 100 mm.
4.5.4.3. I længden
Afstanden mellem sideblinklygternes (kategori 5) lysemitterende
flade og det tværplan, som afgrænser køretøjets totallængde
foran, må ikke være over 1 800 mm.
Kan de minimale synlighedsvinkler ikke overholdes på grund af
køretøjets struktur, kan denne afstand øges til 2 500 mm.
4.5.5. Geometrisk synlighed
Vandrette vinkler: se tillæg 4
Lodrette vinkler: 15º over og under vandret: den lodrette
vinkel under vandret kan reducerestil 5º,
hvislygterne er anbragt mindre end
750 mm over jorden.
4.5.6. Indstilling
Har fabrikanten givet særlige monteringsanvisninger, skal de
overholdes.
4.5.7. Elektrisk betjening
Retningsviserblinklygter skal tændes uafhængigt af andre lygter.
Alle retningsviserblinklygter i samme side af køretøjet skal
tændes og slukkes ved hjælp af samme betjeningsorgan og blinke
samtidig.
4.5.8. Funktionskontrol
Obligatorisk for for- og bagblinklygter. Den kan afgive lys- eller
lydsignal eller begge dele. Afgiver den lyssignal, skal den være
en blinkende kontrollampe, som, i hvert fald ved fejl i for- eller
bagblinklygternes funktion, enten slukkes eller lyser uden at
blinke eller viser et tydeligt frekvensskifte.
Afgiver den kun lydsignal, skal dette kunne høres tydeligt, og
der skal ske en tydelig frekvensændring ved fejl i hvert fald i
for -og bagblinklygternesfunktion.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 18
▼M6
Motorkøretøjer, der er udstyret til at trække et påhængskøretøj,
skal være forsynet med en særlig lysafgivende funktionskontrol
for påhængskøretøjets retningsviserblinklys, medmindre det træk-
kende køretøjs funktionskontrol er i stand til at afsløre fejl ved
alle vogntogets retningsviserblinklygter.
4.5.9. Andre forskrifter
Lyset skal være et blinklys med 90 ± 30 blink pr. minut.
Betjening af blinklygternes tændingsorgan skål efter højst et
sekund følges af lysafgivelse og efter højst halvandet sekund af
den første slukning. Er motorkøretøjet udstyret til at trække et
påhængskøretøj, skal det trækkende køretøjs betjeningsorgan til
retningsviserblinklygterne også kunne aktivere påhængskøretøjets
retningsviserblinklygter.
Svigter en af blinklygterne, og fejlen ikke skyldes kortslutning,
skal de øvrige blinklygter fortsat blinke, men frekvensen kan
under disse omstandigheder være anderledes en den foreskrevne.
4.6. Havariblink
4.6.1. Montering
Obligatorisk.
4.6.2. Antal/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Som angivet i de tilsvarende
underpunkter til punkt 4.5.4.6.3. Arrangement
4.6.4. Placering
4.6.4.1. I bredden
4.6.4.2. I højden
4.6.4.3. I længden4.6.5. Geometrisk synlighed
4.6.6. Indstilling
4.6.7. Elektrisk betjening
Signalet skal aktiveres ved hjælp af et særligt betjeningsorgan,
som sætter alle retningsviserblinklygterne i stand til at blinke
samtidig.
4.6.8. Tilslutningskontrol
Obligatorisk. Blinkende kontrollampe, der kan fungere sammen
med den (de) i punkt 4.5.8 foreskrevne kontrolanordning(er).
4.6.9. Andre forskrifter
Som angivet i 4.5.9. Er motorkøretøjet udstyret til at trække et
påhængskøretøj, skal haveriblinkets betjeningsorgan også
kunne aktivere påhængskøretøjets retningsviserblinklygter.
Haveriblinket skal kunne fungere, selv om motorens start- og
stopanordning er stillet således, at motoren ikke kan startes.
4.7. Stoplygter
4.7.1. Montering
Obligatorisk.
4.7.2. Antal
To.
4.7.3. Arrangement
Ingen særlige forskrifter.
4.7.4. Placering
4.7.4.1. I bredden
Mindst 600 mm fra hinanden. Denne afstand kan reduceres til
400 mm, hviskøretøjetstotalbredde er under 1 300 mm.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 19
▼M6
4.7.4.2. I højden
Over jorden: mindst 350 mm og højest 1 500 mm eller højest
2 100 mm, hvisgræns en på 1 500 mm ikke kan overholdespå
grund af karrosseriets form.
4.7.4.3. I længden
Bag på køretøjet.
4.7.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 45º indad og udad.
Lodret vinkel: 15º over og under vandret. Den lodrette
vinkel under vandret kan reducerestil 5º hvis
lygterne er anbragt mindre end 750 mm over
jorden.
4.7.6. Indstilling
Bagudrettet.
4.7.7. Elektrisk betjening
Lygterne skal tænde, når driftsbremsen benyttes. Stoplygterne
behøver ikke at fungere, hvis motorens start- og/eller stopanord-
ning er stillet således, at motoren ikke kan gå.
4.7.8. Funktionskontrol
Tilladt. Er en sådan kontrol monteret, skal den være en kontrol-
lampe, som ikke blinker, og som lyser ved fejl i stoplygternes
funktion.
4.8. Nummerpladelygte
4.8.1. Montering
Obligatorisk.
4.8.2. Antal/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Såledesat lygterne kan oplys e
hele nummerpladen.4.8.3. Arrangement
4.8.4. Placering
4.8.4.1. I bredden
4.8.4.2. I højden
4.8.4.3. I længden4.8.5. Geometrisk synlighed
4.8.6. Indstilling
4.8.7. Elektriske forbindelser
Ingen særlige forskrifter.
4.8.8. Tilslutningskontrol
Tilladt. Forekommer den, skal dens funktion udføres af
kontrolanordningen til de frem- og bagudrettede positions-
lygter.
4.8.9. Andre forskrifter
Er nummerpladelygten kombineret med den bagudrettede posi-
tionslygte, som er indbygget i stoplygten eller tågebaglygten,
kan dens fotometriske egenskaber ændres, når stoplygten eller
tågebaglygten lyser.
4.9. Fremadrettede positionslygter
4.9.1. Montering
Obligatorisk på alle motorkøretøjer.
Obligatorisk på påhængskøretøjer, som er over 1 600 mm brede.
Tilladt på påhængskøretøjer, som ikke er over 1 600 mm brede.
4.9.2. Antal
To.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 20
▼M6
4.9.3. Arrangement
Ingen særlige forskrifter.
4.9.4. Placering
4.9.4.1. I bredden
Det punkt på lysfladen, som er længst borte fra køretøjets midter-
plan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra
køretøjetsyders te kant.
For påhængskøretøjers vedkommende må det punkt på lysfladen,
som er længst borte fra midterplanet i længderetningen, ikke
være mere end 150 mm fra køretøjetsyders te kant.
Afstanden mellem de to lysfladers inderkanter skal være mindst
600 mm.
Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets total-
bredde er under 1 300 mm.
4.9.4.2. I højden
Over jorden: mindst 350 mm og højst 1 500 mm eller højst
2 100 mm, hvisgræns en på 1 500 mm ikke kan overholdespå
grund af karrosseriets form.
4.9.4.3. I længden
Ingen særlige forskrifter.
4.9.4.4. Er den fremdadrettede positionslygte og en anden lygte
indbygget i hinanden, kontrolleresoverholdels e af placerin-
gsforskrifterne (punkt 4.9.4.1 til 4.9.4.3) ved hjælp af den anden
lygteslys flade.
4.9.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel for de to fremadrettede positionslygter:
45º indad og 80º udad.
For påhængskøretøjers vedkommende kan vinklen indad redu-
cerestil 5º.
Lodret vinkel:15º under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan redu-
cerestil 5º, hvislygterne er anbragt mindre end 750 mm over
jorden.
4.9.6. Indstilling
Fremdadrettet.
4.9.7. Elektrisk betjening
Ingen særlige forskrifter.
4.9.9. Tilslutningskontrol
Obligatorisk. Denne kontrol skal være en kontrollampe, som ikke
blinker, og er ikke påkrævet, hvisins trumentpaneletslyskun kan
tændes samtidig med de fremadrettede positionslygter.
4.10. Bagudrettede positionslygter
4.10.1. Montering
Obligatorisk.
4.10.2. Antal
To.
4.10.3. Arrangement
Ingen særlige forskrifter.
4.10.4. Placering
4.10.4.1. I bredden
Det punkt på lysfladen, som er længst borte fra køretøjets midter-
plan i længderetningen må ikke være mere end 400 mm fra
køretøjetsyders te kant.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 21
▼M6
Afstanden mellem de to lysfladers inderkanter skal være mindst
600 mm. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretø-
jetstotalbredde er under 1 300 mm.
4.10.4.2. I højden
Over jorden: mindst 350 mm og højst 1 500 mm eller højst
2 100 mm, hvisgræns en på 1 500 mm ikke kan overholdespå
grund af karrosseriets form.
4.10.4.3. I længden
Bag på køretøjet.
4.10.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 45º og 80º udad.
Lodret vinkel: 15º over og under vandret:
Den lodrette vinkel under vandret kan redu-
cerestil 5º, hvislygterne er anbragt mindre
end 750 mm over jorden.
4.10.6. Indstilling
Bagudrettet.
4.10.7. Elektrisk betjening
Ingen særlige forskrifter.
4.10.8. Tilslutningskontrol
Obligatorisk. Den skal være kombineret med de fremadrettede
positionslygters tilslutningskontrol.
4.11. Tågebaglygter
4.11.1. Montering
Obligatorisk.
4.11.2. Antal
En, to er tilladt.
4.11.3. Arrangement
Ingen særlige forskrifter.
4.11.4. Placering
4.11.4.1. I bredden
Er der kun én tågebaglygte, skal den i forhold til køretøjets
midterplan i længderetningen være anbragt på den modsatte side
af den i indregistreringslandet påbudte færdselsretning; referen-
cecentret kan også være anbragt i køretøjets midterplan i
længderetningen.
4.11.4.2. I højden
Mellem 250 og 1 000 mm over jorden.
4.11.4.3. I længden
Bag på køretøjet.
4.11.5. Geometrisk synlighed.
Vandret vinkel: 25º indad og udad.
Lodret vinkel: 5º over og under vandret.
4.11.6. Indstilling
Bagudrettet.
4.11.7. Elektrisk betjening
Den elektriske betjening skal være af en sådan art, at tågebag-
lygten kun virker, hvis nærlys-, fjernlys- eller tågeforlygterne
eller en kombination af disse er tændt. Den skal desuden være
af en sådan art, at tågebaglygten, når den er tændt, kan fungere
sammen med nærlys-, fjernlys- og tågeforlygterne.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 22
▼M6
Når tågebaglygterne er tændt, må de ikke kunne slukkes ved skift
mellem fjern- og nærlys.
Er der påmonteret tågeforlygter, skal tågebaglygten kunne
slukkes uafhængigt af tågeforlygterne.
4.11.8. Tilslutningskontrol
Obligatorisk. En uafhængig kontrollampe, som ikke blinker.
4.11.9. Andre forskrifter
Afstanden mellem tågebaglygten og stoplygterne skal altid være
større end 100 mm.
4.12. Parkeringslygter
4.12.1. Montering
På motorkøretøjer, som ikke er over 6 m i længden og ikke over
2 m i bredden: tilladt.
På alle andre køretøjer: forbudt.
4.12.2. Antal
Afhænger af arrangementet.
4.12.3. Arrangement
— enten to forlygter og to baglygter
— eller én lygte på hver side.
4.12.4. Placering
4.12.4.1. I bredden
Det punkt på lysfladen, som er længst borte fra køretøjets midter-
plan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra
køretøjetsyders te kant.
Er der kun monteret et lygtepar, skal lygterne desuden være
anbragt, på køretøjetss ider.
4.12.4.2. I højden:
Højde over jorden: mindst 350 mm;
højst 1 500 mm eller 2 100 mm, hvis
grænsen på 1 500 mm ikke kan overholdes
på grund af karrosseriets form.
4.12.4.3. I længden
Ingen særlige forskrifter.
4.12.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 45º udad, fremad og bagud.
Lodret vinkel: 15º over og under vandret. Den lodrette
vinkel under vandret kan reduseres til 5º,
hvislygterne er anbragt mindre end 750 mm
over jorden.
4.12.6. Indstilling
Indstillingen skal være sådan, at lygterne opfylder de særlige
betingelser for synlighed foran og bagud.
4.12.7. Elektrisk betjening
De elektriske forbindelser skal være af en sådan art, at parke-
ringslygten (-lygterne) i samme side af køretøjet kan tændes
uafhængigt af andre lygter.
Parkeringslygten (-lygterne) skal kunne fungere, selv om moto-
rens start- og/eller stopanordning er stillet således, at motoren
ikke kan gå.
4.12.8. Tilslutningskontrol
Tilladt. Forekommer den, må den ikke kunne forveksles med de
fremad- og bagudrettede positionslygters kontrol.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 23
▼M6
4.12.9. Andre forskrifter
Disse lygter kan også tændes samtidig med de fremad- og bagud-
rettede positionslygter i samme side af køretøjet.
4.13. Markeringslygter
4.13.1. Montering
Obligatorisk på køretøjer, hvis bredde er over 2 100 mm.Tilladt på køretøjer hvisbredde er mellem 1 800 mm og
2 100 mm.
Bagudrettede markeringslygter er tilladt på chassis med førerhus.
4.13.2. Antal
To, som er synlige forfra, og to, som er synlige bagfra.
4.13.3. Arrangement
Ingen særlige forskrifter.
4.13.4. Placering
4.13.4.1. I bredden
Foran og bagpå: så nær køretøjets yderste kant som muligt;
denne betingelse anses for opfyldt, hvis det
punkt på lysfladen, som er længst borte fra
køretøjetsmidterplan i længderetningen,
ikke er mere end 400 mm fra køretøjets
yderste kant.
4.13.4.2. I højden
Foran: motorkøretøjer: det vandrette plan, som tangerer
lysfladens overkant må ikke være lavere end det
vandrette plan, som tangerer overkanten af vindspej-
letsgennems igtige del
påhængskøretøjer og sættevogne: i den maksimale
højde, som er i overensstemmelse med forskrifterne
for køretøjetsbredde, kons truktion og funktion og for
lygtesymmetrien
Bagpå: i den maksimale højde, som er i overensstemmelse
med forskrifterne for køretøjets bredde, konstruktion
og funktion og for lygtesymmetrien.
4.13.4.3. I længden
Ingen særlige forskrifter.
4.13.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 80º udad.
Lodret vinkel: 5º over og 20º under vandret.
4.13.6. Indstilling
Såledesat lygterne opfylder kravene til s ynlighed foran og
bagud.
4.13.7. Elektrisk betjening
Ingen særlige forskrifter.
4.13.8. Tilslutningskontrol
Tilladt. Forekommer den, skal dens funktion udføres af kontrol-
anordningen til de fremad- og bagudrettede positionslygter.
4.13.9. Andre forskrifter
Er alle andre forskrifter opfyldt, kan den fremadrettede og den
bagudrettede lygte i samme side kombineres i en enkelt anord-
ning.
Markeringslygtens placering i forhold til den tilsvarende positi-
onslygte skal være sådan, at afstanden mellem projektionen på
et lodret tværplan af de punkter, som er nærmest ved de pågæl-
dende to lygters lysflader, er mindst 200 mm.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 24
▼M6
4.14. Bagudvendende refleksanordninger, ikke trekantede
4.14.1. Montering
Obligatorisk på motorkøretøjer.Tilladt på påhængskøretøjer, forudsat de er sammenbygget med
de øvrige bagudrettede lyssignaler.
4.14.2. Antal
To.Yderligere refleksanordninger og reflekterende materialer er
tilladt, forudsat de ikke forringer de obligatoriske lygters og
lyssignalers effektivitet.
4.14.3. Arrangement
Ingen særlige forskrifter.
4.14.4. Placering
4.14.4.1. I bredden
Det punkt på lysfladen, som er længst borte fra køretøjets midter-
plan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra
køretøjetsyders te kant.
Afstanden mellem refleksanordningernes inderkanter skal være
mindst 600 mm. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis
køretøjetstotalbredde er under 1 300 mm.
4.14.4.2. I højden
Over jorden: mindst 350 mm og højest 900 mm.
4.14.4.3. I længden
Bag på køretøjet.
4.14.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 30º indad og udad
Lodret vinkel: 15º over og under vandret. Den lodrette
vinkel under vandret kan reducerestil 5º,
hvisrefleks anordningen er anbragt mindre
end 750 mm over jorden.
4.14.6. Indstilling
Bagudrettet.
4.14.7. Andre forskrifter
Refleksanordningerne kan have dele af deres lysflade fælles med
andre bagudrettede lygter.
4.15. Bagudvendende refleksanordninger, trekantede
4.15.1. Montering
Obligatorisk på påhængskøretøjer.Forbudt på motorkøretøjer.
4.15.2. Antal
To.Yderligere refleksanordninger og reflekterende materiale er
tilladt, forudsat de ikke forringer de obligatoriske lygters og
lyssignalers effektivitet.
4.15.3. Arrangement
Trekantens spids skal vende opad.
4.15.4. Placering
4.15.4.1. I bredden
Det punkt på lysfladen, som er længst borte fra køretøjets midter-
plan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra
køretøjetsyders te kant.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 25
▼M6
Afstanden mellem refleksanordningernes inderkanter skal være
mindst 600 mm. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis
køretøjetstotalbredde er under 1 300 mm.
4.15.4.2. I højden
Over jorden: mindst 350 mm og højest 900 mm.
4.15.4.3. I længden
Bag på køretøjet.
4.15.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 30º indad og udad.
Lodret vinkel: 15º over og under vandret. Den lodrette
vinkel under vandret kan reducerestil 5º,
hvisrefleks anordningen er anbragt mindre
end 750 mm over jorden.
4.15.6. Indstilling
Bagudrettet.
4.15.7. Andre forskrifter
Der må ikke være anbragt lygter inden i trekanten.
4.16. Fremadvendende refleksanordninger, ikke trekantede
4.16.1. Montering
Obligatorisk på påhængskøretøjer.Tilladt på motorkøretøjer.
4.16.2. Antal
To.
Yderligere refleksanordninger og reflekterende materiale er
tilladt, forudsat de ikke forringer de obligatoriske lygters og
lyssignalers effektivitet.
4.16.3. Arrangement
Ingen særlige forskrifter.
4.16.4. Placering
4.16.4.1. I bredden
Det punkt på lysfladen, som er længst borte fra køretøjets midter-
plan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra
køretøjetsyders te kant.
For påhængskøretøjets vedkommende må det punkt på lysfladen,
som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen,
ikke være mere end 150 mm fra køretøjetsyders te kant.
Afstanden mellem refleksanordningernes inderkanter skal være
mindst 600 mm. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis
køretøjets største totalbredde er under 1 300 mm.
4.16.4.2. I højden
Over jorden: mindst 350 mm og højest 900 mm eller højest
1 500 mm, hvisgræns en på 900 mm ikke kan overholdespå
grund af køretøjetss truktur.
4.16.4.3. I længden
Foran på køretøjet.
4.16.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 30º indad og udad.
Kan vinklen på 30º indad ikke overholdespå
grund af en indstillelig trækstang, kan den
reducerestil 10º.
Lodret vinkel: 15º over og under vandret. Den lodrette
vinkel under vandret kan reducerestil 5º,
hvisrefleks anordningen er anbragt mindre
end 750 mm over jorden.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 26
▼M6
4.16.6. Indstilling
Fremdadrettet.
4.16.7. Andre forskrifter
Refleksanordningerne kan have dele af deres lysflade fælles med
de fremadrettede positionslygter.
4.17. Siderefleksanordninger, ikke trekantede
4.17.1. Montering
Obligatorisk:
— på alle motorkøretøjer, hvislængde er over 6 m
— på alle påhængskøretøjer.
Tilladt:
— på motorkøretøjer, hvislængde er under 6 m.
4.17.2. Mindste antal på hver side
Et sådant antal, at forskrifterne for placering i længderetningen
overholdes.
Yderligere refleksanordninger og reflekterende materiale er
tilladt, forudsat de ikke forringer de obligatoriske lygters og
lyssignalers effektivitet.
4.17.3. Arrangement
Ingen særlige forskrifter.
4.17.4. Placering
4.17.4.1. I bredden
Ingen særlige forskrifter.
4.17.4.2. I højden
Over jorden: mindst 350 mm og højst 900 mm. Kan den maksi-
male højde ikke overholdespå grund af køretøjetss truktur, kan
den øgestil 1 500 mm.
4.17.4.3. I længden
Mindst en siderefleksanordning skal være anbragt i køretøjets
midterste tredjedel, og den forreste refleksanordning skal være
højst 3 m fra forsiden; påhængskøretøjets trækstang skal
medregnes, når denne afstand måles.
Afstanden mellem to siderefleksanordninger må ikke være over
3 m. Kan dette krav ikke overholdespå grund af køretøjets
struktur, kan afstanden øges til 4 m.
Afstanden mellem den bagerste refleksanordning og køretøjets
bagside må ikke være over 1 m.
For motorkøretøjer, hvislængde ikke er over 6 m, er en s idere-
fleksanordning inden for den første tredjedel af køretøjets længde
og/eller en inden for den sidste tredjedel dog tilstrækkeligt.
4.17.5. Geometrisk synlighed:
Vandret vinkel: 45º fremad og bagud.
Lodret vinkel: 15º over og under vandret. Den lodrette
vinkel under vandret kan reducerestil 5º,
hvisrefleks anordningen er anbragt mindre
end 750 mm over jorden.
4.17.6. Indstilling
Refleksanordningen referenceakse skal være vandret, vinkelret på
køretøjetsmidterplan i længderetningen og udadrettet.
4.17.7. Andre forskrifter
Siderefleksanordningerne kan have dele af deres lysflade fælles
med de øvrige sidelygter.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 27
▼M6
4.18. Sidemarkeringslygter
4.18.1. Montering
Obligatorisk:
— på alle køretøjer, hvis længde er over 6 m, dog ikke chassis
med førerhus.
Tilladt:
— på køretøjer, hvislængde er under 6 m.
Trækstangen medregnes til påhængskøretøjers længde.
4.18.2. Mindste antal på hver side
Et sådant antal, at forskrifterne for placering i længderetningen
overholdes.
4.18.3. Arrangement
Ingen særlige forskrifter.
4.18.4. Placering
4.18.4.1. I bredden
Ingen særlige forskrifter.
4.18.4.2. I højden
Over jorden: mindst 350 mm og højst 1 500 mm. Hvis den
maksimale højde ikke kan overholdes på grund af køretøjets
struktur, kan den øges til 2 100 mm.
4.18.4.3. I længden
Mindst en sidemarkeringslygte skal være anbragt på køretøjets
midterste tredjedel, og den forreste sidemarkeringslygte må ikke
være mere end 3 m fra forsiden; påhængskøretøjets trækstang
skal medregnes, når denne afstand måles.
Afstanden mellem to sidemarkeringslygter må ikke være over
3 m. Kan dette krav ikke opfyldespå grund af køretøjets
struktur, kan afstanden øges til 4 m.
Afstanden mellem den bagerste sidemarkeringslygte og køretø-
jetsbags ide må ikke være over 1 m. For køretøjer, hvislængde
ikke er over 6 m, og for chassis med førerhus er en sidemarker-
ingslygte inden for den første tredjedel af køretøjets længde og/
eller en inden for den sidste tredjedel dog tilstrækkeligt.
4.18.5. Geometrisk synlighed
Vandret vinkel: 45º fremad og bagud; for køretøjer på hvilke
montering af sidemarkeringslygter er tilladt
kan denne værdi dog reducerestil 30º.
Lodret vinkel: 10º over og under vandret. Den lodrette
vinkel under vandret kan reducerestil 5º,
hvis sidemarkeringslygten er anbragt mindre
en 750 mm over jorden.
4.18.6. Indstilling
Rettet til siden.
4.18.7. Elektrisk betjening
Ingen særlige forskrifter.
4.18.8. Tilslutningskontrol
Tilladt. Forekommer den, skal dens funktioner udføres af
kontrolanordningen til de fremad- og bagudrettede positions-
lygter.
4.18.9. Andre forskrifter
Er den bageste sidemarkeringslygte kombineret med en bagud-
rettet positionslygte, som er indbygget i tågebaglygten, eller er
den indbygget i denne lygte, kan sidemarkeringslygtens fotome-
triske egenskaber ændres, når tågebaglygten lyser.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 28
▼M6
5. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE MED DE
GODKENDTE TYPER
5.1. Hvert serieproduceret køretøj skal, med hensyn til montering af
lygter og lyssignaler samt disses egenskaber, som de er beskrevet
i dette direktiv, være i overensstemmelse med den godkendte
køretøjstype.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 29
▼M6
Tillæg 1
DE I PUNKT 4.2.6.1 OMTALTE BELASTNINGSTILSTANDE
1.Til følgende prøver beregnes passagernes masse til 75 kg pr. person.
2.Belastningstillstande for forskellige køretøjsklasser:
2.1.Køretøjer i klasse M 1
2.1.1. Nærlysstrålebundtets vinkel bestemmes ved følgende belastningstil-
stande:
2.1.1.1. én person i førersædet
2.1.1.2. føreren plus en passager på forsædet længst borte fra føreren
2.1.1.3. føreren, en passager på forsædet længst borte fra føreren og alle de
bageste siddepladser optaget
2.1.1.4. alle siddepladser optaget
2.1.1.5. alle siddepladser optaget plus en jævnt fordelt last i bagagerummet, så
det tilladte akseltryk på bagakslen eller, hvis bagagerummet er anbragt
foran, på forakslen, nås; har køretøjet bagagerum både foran og bagi,
skal den ekstra last fordeles jævnt, så det tilladte akseltryk nås; nås
den tilladte totalmasse før det tilladte akseltryk på en af akslerne, skal
lasten i bagagerummet (-rummene) begrænses til en værdi, som gør det
muligt at nå denne masse
2.1.1.6. føreren plus en jævnt fordelt last i bagagerummet, så det tilladte aksel-
tryk på den tilsvarende aksel nås; nås den tilladte totalmasse før det
tilladte akseltryk, skal lasten i bagagerummet (-rummene) begrænses
til en værdi, som gør det muligt at nå denne masse.
2.1.2. Når disse belastingstilstande bestemmes, skal der tages hensyn til de
eventuelle grænser for belastninger, fabrikanten har angivet.
2.2.Køretøjer i klasse M 2 og M 3
Nærlysstrålebundtets vinkel bestemmes ved følgende belastningstil-
stande:
2.2.1. Det ulastede køretøj med én person i førersædet.2.2.2. Køretøjet lastes således, at hver aksel får det største teknisk tilladte
akseltryk, eller så køretøjets tilladte totalmasse nås, ved at forakslen
og bagakslen belastes proportionalt til det største teknisk tilladte aksel-
tryk, idet den først opnåede værdi benyttes.
2.3.Køretøjer i klasse N med lad
2.3.1. Nærlysstrålebundets vinkel bestemmes ved følgende belastningstil-
stande:
2.3.1.1. Det ulastede køretøj med én person i førersædet.2.3.1.2. For køretøjer med lad bagtil:
Føreren plus en last, som er således fordelt, at den, uden at trykket på
forakslen overskrider en værdi, der, beregnet som summen af køretøjets
forakseltryk i ulastet stand plus 25 % af nyttelastens største tilladte tryk
på forakslen, giver det største tilladte akseltryk på bagakslen (-lerne)
eller medfører, at køretøjets tilladte totalmasse nås, idet den først
opnåede af disse værdier skal benyttes. De samme belastningsbetin-
gelser gælder mutatis mutandis, hvis ladet er anbragt foran.
2.4.Køretøjer i klasse N uden lad
2.4.1. Trækkende køretøjer til sættevogne:2.4.1.1. det ulastede køretøj uden tryk på koblingsanordningen og én person i
førersædet
2.4.1.2. én person i førersædet; det teknisk tilladte tryk på koblingsanordningen
i den koblingsstilling, der svarer til det største tryk på bagakslen.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 30
▼M6
2.4.2. Trækkende køretøjer til påhængsv ogne:
2.4.2.1. det ulastede køretøj med én person i førersædet
2.4.2.2. én person i førersædet og alle andre pladser i førerhuset optaget.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 31
▼M6
Tillæg 2
1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 32
▼M6
Tillæg 3
Figur 1
Figur 21976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 33
▼M6
Tillæg 4
RETNINGSVISERBLINKLYS
Geometrisk synlighed
1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 34
▼M6
Tillæg 5
MÅLING AF VARIATIONER I NÆRLYSETS FALD SOM FUNKTION
AF BELASTNINGSTILSTANDEN
1. INDHOLD
Dette tillæg indeholder en metode til måling af de variationer i nærly-
sets fald i forhold til det oprindelige, som skyldes belastningstilstandens
påvirkning af køretøjetss tilling.
2. DEFINITIONER
2.1.Oprindeligt fald
2.1.1.Angivet oprindeligt fald
det af motorkøretøjetsfabrikant angivne oprindelige nærlys fald, der
benyttess om referenceværdi for beregning af tilladelige variationer.
2.1.2.Målt oprindeligt fald
gennemsnitsværdien af nærlysets fald eller køretøjets hældning målt på
et køretøj i den i tillæg 1 definerede tilstand 1 for den pågældende køre-
tøjsklasse; denne værdi benyttes som referenceværdi ved bestemmelse
af variationer i nærlysfaldet som funktion af varierende belastning.
2.2.Nærlysets fald
Nærlysets fald kan defineres således:
— enten som vinklen, udtrykt i milliradianer, mellem det vandrette
plan og strålebundtets retning mod et karakteristisk punkt på afskæ-
ringensvandrette del i lygtenslys fordeling
— eller som tangent til denne vinkel, udtrykt i procentfald, da
vinklerne er små (for disse små vinkler er 1 % lig med 10 mrad).
Udtrykkesfaldet i procent, kan det beregnesefter følgende formel:
h1/C0h2
l/C2100
hvor:
h1er det ovenfor nævnte karakteristiske punkts højde over jorden i
mm målt på en lodret skærm, der er anbragt i afstanden l vinkelret
på køretøjetsmidterplan i længderetningen
h2er referencecentretshøjde over jorden i mm (centret er det nomi-
nelle nulpunkt for det under h1valgte karakteristiske punkt)
l er afstanden i mm fra skærmen til referencecentret.
Negative værdier angiver retning nedad (se figur 1).Positive værdier angiver retning opad.
Figur 1
Bemærkninger:
1. Tegningen viser et køretøj i klasse M1, men princippet gælder også
for køretøjer i andre klasser.
2. Hvis køretøjet ikke er forsynet med et lygteindstillingssytem, er
nærlysfaldets variation den samme som variationen i køretøjets
hældning.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 35
▼M6
3. MÅLEBETINGELSER
3.1. Undersøges nærlysets aftegning på skærmen ved hjælp af visuel inspek-
tion eller ved hjælp af en fotometrisk metode, skal målingerne foretages
i mørke omgivelser (f.eks. et mørkt rum), hvis størrelse er tilstrækkelig
til, at køretøjet og skærmen kan placeres som vist i figur 1. Lygternes
referencecentre skal befinde sig i en afstand, l, af mindst 10 m fra
skærmen.
3.2. Det underlag, målingerne foretages på, skal være så fladt og vandret
som muligt, så målingerne af nærlysfaldet kan sikres en reproducer-
barhed, hvisnøjagtighed er ± 0,5 mrad (± 0,05 fald).
3.3. Hvis der benyttes en skærm, skal dens afmærkning, stilling og retning i
forhold til underlaget og køretøjetsmidterplan i længderetningen være
sådan, at målingerne af nærlysets fald sikres en reproducerbarhed, hvis
nøjagtighed er ± 0,5 mrad (± 0,5 % fald).
3.4. Under målingerne skal den omgivende temperatur være mellem 10 og
30º C.
4. KLARGØRING AF KØRETØJET
4.1. Målingerne foretagespå et køretøj, s om har kørt mellem 1 000 og
10 000 km, helst 5 000 km.
4.2. Dæktrykket skal være det af fabrikanten angivne til fuld belastning.
Køretøjet skal være fuldt forsynet (brændstof, vand, olie) og udstyret
med alt det af fabrikanten angivne tilbehør og værktøj. Fuld brændstof-
forsyning betyder, at brændstoftanken skal være mindst 90 % fyldt,
således som angivet i det i bilag I til direktiv 70/156/EØF gengivne
oplysningsskema.
4.3. Køretøjet skal have håndbremsen slået fra og være i frigear.4.4. Køretøjet skal konditioneres i mindst 8 timer ved den i punkt 3.4
angivne temperatur.
4.5. Hvis der benyttes en fotometrisk eller visuel metode, bør det køretøj,
der skal afprøves, for at lette målingerne helst udstyres med lygter
med en tydelig afskæring af strålebundtet.
Andre metoder kan benyttesfor at opnå en mere præcismåling (f.eks .
fjernelse af lygteglassene).
5. FREMGANGSMÅDE
5.1.Generelt
Afhængigt af hvilken metode der vælges, måles enten nærlysfaldet eller
køretøjets hældning i hver side af køretøjet. Resultatet for lygterne i
både højre og venstre side i alle de i tillæg 1 angivne belastningstil-
stande skal ligge inden for de i punkt 5.5 fastsatte grænser.
Belastningen øges gradvis uden at udsætte køretøjet for alt for store
rystelser.
5.2.Bestemmelse af det målte oprindelige fald
Køretøjet klargøres som angivet i punkt 4 og belastes som angivet i
tillæg 1 (første belastningstilstand for den pågældende køretøjsklasse).
Før hver måling skal køretøjet rokkes som angivet i punkt 5.4.
Målingerne foretagestre gange.
5.2.1. Hvisingen af de tre måleres ultater afviger med mere end 2 mrad (0,2 %
fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnitsværdi, er dette gennem-
snit det endelige resultat.
5.2.2. Hvisen af målingerne afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra
resultaternes aritmetiske gennemsnit, udføres en serie på yderligere ti
målinger, hvis aritmetiske gennemsnit udgør det endelige resultat.
5.3.Målemetoder
Enhver metode kan benyttestil måling af nærlys faldetsvariationer,
forudsat resultaterne har en nøjagtighed på ± 0,2 mrad (± 0,02 % fald).1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 36
▼M6
5.4.Køretøjets klargøring i de enkelte belastningstilstande
Køretøjets affjedring og alle andre dele af det, som kan påvirke nærlys-
faldet, klargøresefter de her bes krevne metoder.
Den tekniske tjeneste og fabrikanten kan dog i fællesskab foreslå andre
metoder (eksperimentelle eller beregningsmæssige), navnlig hvis
afprøvningen frembyder særlige vanskeligheder forudsat disse bereg-
ninger er klart gyldige.
5.4.1.Køretøjer i klasse M 1 med almindeligt affjedringssystem
Mens køretøjet står på målepladsen, og hjulene eventuelt er anbragt på
flydende platforme (der skal benyttes, hvis deres fravær ville medføre
en begrænsning af støddæmperbevægelsen, som kunne påvirke målere-
sultaterne), rokkes det uafbrudt i mindst tre fuldstændige cyklusser; i
hver cyklustrykkesførs t detsbagende og derefter detsforende ned.
Rokkesekvensen afsluttes samtidig med en cyklus. Inden målingerne
foretages, skal køretøjet være faldet til ro af sig selv.
I stedet for at benytte flydende platforme kan samme virkning opnås
ved at bevæge køretøjet frem og tilbage under mindst en fuldstændig
hjulomdrejning.
5.4.2.Køretøjer i klasse M 2, M 3 og N med almindeligt affjedringssystem
5.4.2.1. Kan den i punkt 5.4.1 beskrevne behandlingsmetode for køretøjer i
kategori M 1 ikke benyttes, kan den i punkt 5.4.2.2 eller 5.4.2.3 beskr-
evne metode anvendes.
5.4.2.2. Mens køretøjet står på målepladsen med hjulene på jorden, rokkes det
ved kortvarige ændringer af belastningen.
5.4.2.3. Mens køretøjet står på målepladsen med hjulene på jorden, aktiveres
dets affjedringssystem og alle andre dele af det, som kan påvirke
nærlysfaldet, ved hjælp af en vibrator. Denne vibrator kan være en
vibrationsplatform, hvorpå hjulene er anbragt.
5.4.3.Køretøjer, som ikke har almindeligt affjedringssystem, og hvis motor
skal være i gang
Inden der foretagesmålinger, ventesder indtil køretøjet har indtaget s in
endelige stilling med motoren igang.
5.5.Målinger
Nærlysfaldets variation måles for hver af de forskellige belastningestil-
stande i forhold til det i overensstemmelse med punkt 5.2 bestemte
oprindelige fald.
Er køretøjet udstyret med en manuel lygteindstillingsanordning, skal
denne stilles i de af fabrikanten angivne positioner for de forskellige
belastningstilstande (i overensstemmelse med tillæg 1).
5.5.1. I første omgang foretages en enkelt måling for hver belastningstilstand.
Kravene er opfyldt hvis nærlysfaldets variation i alle belastningstil-
stande ligger inden for de beregnede grænser (f.eks. inden for
forskellen mellem det opgivne oprindelige fald og de med henblik på
godkendelsen fastsatte øvre og nedre grænser) med en sikkerheds-
margen på 4 mrad (0,4 % fald).
5.5.2. Hvisres ultatet af en given målning ikke ligger inden for den i punkt
5.5.1 angivne sikkerhedsmargen eller overskrider grænseværdierne,
foretages yderligere tre målinger i overensstemmelse med punkt 5.5.3 i
de belastningstilstande, hvori det pågældende resultat er opnået.
5.5.3.For hver af disse belastningstilstande gælder følgende:
5.5.3.1. Hvisingen af de tre måleres ultater afviger med mere end 2 mrad (0,2 %
fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnit, udgør dette gennemsnit
det endelige resultat.
5.5.3.2. Hvisen af målingerne afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra
resultaternes aritmetiske gennemsnit, foretages en serie på yderligere ti
målinger, hvis atritmetiske gennemsnit udgør det endelige resultat.
5.5.3. Er køretøjet udstyret med en automatisk lygteindstillingsanordning med
iboende hysteresesløjfe, betragtes gennemsnitsresultaterne ved hystere-
sløjfens top og bund som signifikante værdier.
Alle disse målinger udføres i overensstemmelse med punkt 5.5.3.1 og
5.5.3.2.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 37
▼M6
5.5.4. Kravene er opfyldt, hvis variationen mellem det i overensstemmelse
med punkt 5.2 bestemte oprindelige fald og faldet målt i hver enkelt
belastningstilstand er mindre end de i punkt 5.5.1 beregnede værdier
(uden sikkerhedsmargen).
5.5.5. Overskrides kun en af de beregnede øvre eller nedre variationsgrænser,
kan fabrikanten inden for de med henblik på godkendelsen fastsatte
grænser vælge en anden værdi for det angivne oprindelige fald.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 38
▼M6
Tillæg 6
ANGIVELSE AF DEN I TILLÆG 1, PUNKT 4.2.6.1, ANGIVNE OPRINDELIGE INDSTIL-
LING
Eksempel
Symbolets og tegnenes størrelse overlades til fabrikantens skøn.1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 39
▼M6
Tillæg 7
BETJENINGSORGANER TIL DE I BILAG I, PUNKT 4.2.6.2.2,
OMTALTE LYGTEINDSTILLINGSANORDNINGER
1. FORSKRIFTER
1.1. Nærlyset skal under alle omstændigheder kunne sænkes på en af følgende
måder:
a) ved at bevæge betjeningsorganet nedad eller til venstre
b) ved at dreje betjeningsorganet rundt med uret
c) ved at trykke på en knap (tryk-træksystemet).
Indstilles nærlyset ved hjælp ad flere knapper, skal den knap som giver
det største nærlysfald, være anbragt til venstre for eller neden under
knappen (knapperne) til de øvrige nærlyspositioner.
Et drejeligt, kantstillet betjeningsorgan eller et betjeningsorgan, hvoraf
kun kanten er synlig, skal betjenes efter samme principper som organer
af type a) eller c).
1.1.1. Dette betjeningsorgan skal være forsynet med symboler, som klart viser,
med hvilke bevægelser nærlyset rettes nedad eller opad.
1.2. 0-positionen svarer ifølge bilag I, punkt 4.2.6.1, til det oprindelige fald.1.3. 0-positionen, der ifølge bilag I, punkt 4.2.6.2.2, skal være en »neutral stil-
ling«, behøver ikke nødvendigvisat ligge for enden af s kalaen.
1.4. Mærkerne på betjeningsorganet skal være forklaret i førerens instrukti-
onsbog.
1.5. Kun følgende symboler må anvendes til identificering af betjeningsorga-
nerne:
Symboler med fire stråler i stedet for fem kan også benyttes.
2. EKSEMPLER
Eksempel 1
Eksempel 2
1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 40
▼M6
Eksempel 3
1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 41
▼M6
BILAG II
MODEL
1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 42
▼M6
1976L0756 — DA — 31.12.1991 — 006.001 — 43