1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS FORORDNING(EF) Nr. 1599/1999
af 12. juli 1999
om indførelse af en endelig udligningstold og endelig opkrævning af den midlertidige told på
importen af tråd af rustfrit stål af diameter 1mm og derover med oprindelse i Indien og omafslutningafprocedurenvedrørendeimportenaftrådafrustfritstålafdiameter1mmogderover
med oprindelse i Republikken Korea
(EFT L 189 af 22.7.1999, s. 1)
Berigtiget ved:
►C1Berigtigelse, EF TL9a f13.1.2000, s. 30 (1599/1999)
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 2
▼B
RÅDETS FORORDNING(EF) Nr. 1599/1999
af 12. juli 1999
omindførelseafenendeligudligningstoldogendeligopkrævningaf
denmidlertidigetoldpåimportenaftrådafrustfritstålafdiameter1mm og derover med oprindelse i Indien og om afslutning afprocedurenvedrørendeimportenaftrådafrustfritstålafdiameter
1mm og derover med oprindelse i Republikken Korea
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-skab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober
1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke ermedlemmer af Det Europæiske Fællesskab(
1), særlig artikel 14 og 15,
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af
det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A.MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 618/1999(2)( i
det følgende benævnt »den midlertidige forordning«) midlertidigudligningstold på importen af tråd af rustfrit stål med diameter1mmellerderover(idetfølgendebenævnt»tyktråd«eller»denpågældende vare«) med oprindelse i Indien og i RepublikkenKorea (i det følgende benævnt »Korea«) og henhørende underKN-kode ex 72230019.
B.EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(2)Eftermeddelelsenomdevæsentligstekendsgerningerogoverve-
jelser,derlåtilgrundforbeslutningenomatindføremidlertidigeforanstaltninger over for importen af tyk tråd med oprindelse iIndien og Korea (i det følgende benævnt »meddelelsen«), frem-satteflereinteresseredeparterbemærkningerskriftligt.Departer,deranmodedeherom,fikogsåmulighedforatblivehørtmundt-ligt.
(3)Kommissionenfortsattemedatindhenteogefterprøvealleoplys-ninger,somdenansåfornødvendigemedhenblikpåenendeligafgørelse.
(4)Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerningerogovervejelser,pågrundlagafhvilkedetpåtænktesatanbefale,at
i) derindføresenendeligudligningstoldpåimportenfraIndien,
og at der sker en endelig opkrævning af de beløb, for hvilkeder er stillet sikkerhed i form af midlertidig told på denneimport, og
ii) proceduren mod importen fra Korea afsluttes uden indførelse
af foranstaltninger.
Defikogsåenfristtilatgøreindsigelseefterdennemeddelelse.
(5)Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet,
og de foreløbige konklusioner er derefter ændret, hvor dette varrelevant.
(1) EFT L 288 af 21.10.1997, s. 1.
(2) EFT L 79 af 24.3.1999, s. 25.
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 3
▼B
C.DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARF.
(6)Den pågældende vare er tyk tråd af rustrit stål, med indhold af
nikkel på 2,5 vægtprocent og derover, med undtagelse af trådmed indhold af nikkel på 28 vægtprocent og derover, men ikkeover31vægtprocent,ogafchrompå20vægtprocentogderover,men ikke over 22 vægtprocent.
(7)Det konstateredes i undersøgelsens foreløbige fase, at der varforskelleifysiskeegenskaberoganvendelsesformålmellemtrådaf rustfrit stål, der er omfattet af den foreliggende undersøgelse,dvs. tråd af diameter 1mm eller derover (tyk tråd), og tråd afdiameter under 1mm (fin tråd). Der er derfor tilsyneladendeingenellerkunmegetbegrænsetudskiftelighedmellemtykkeogfinetrådesanvendelsesformål.Detfremgikimidlertidogsåafdenmidlertidige forordning, at spørgsmålet om, hvorvidt der kunnedragesenklarskillelinjemellemdissetovarer,villebliveunder-søgt yderligere i den endelige fase.
(8)På grundlag af de yderligere oplysninger, der er indhentet frainteresseredeparter,konkluderesdet,attyktrådogfintrådertoforskellige varer, da de har forskellige fysiske egenskaber oganvendes til forskellige formål. For det første, og for så vidtangår de fysiske egenskaber, har tyk og fin tråd af rustfrit stålforskelligtrækstyrke,kornstrukturogbelægning.Fordetandeterdet for så vidt angår de to varers forskellige anvendelsesformålkonstateret,attyktrådanvendestilkraftigeretekniskeanvendel-sesformål, såsom fastgørelsesanordninger, produkter til forstærk-ning af mure, svejsetråd osv. Fin tråd anvendes derimod somregeltilpræcisionsformål,såsomnetogfiltre(trådvæv)medsmååbninger til filtrering af meget fine eller små partikler (f.eks.støvfiltre og kemiske filtre), medicinske eller kirurgiske anven-delsesformål osv.
(9)Pågrundlagafovenståendekonkluderesdet,atfinogtyktråderto forskellige varer, der har forskellige egenskaber og anvendel-sesformål, og at de ikke er indbyrdes udskiftelige set frabrugernes synsvinkel.
(10)Da ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger tilKommissionens foreløbige undersøgelsesresultater vedrørendeden pågældende vare og betragtningerne om den samme vare,bekræfteskendsgerningerneogkonklusionerneibetragtning7til12 i den midlertidige forordning.
D.SUBSIDIER
I. Indien
1.»PassbookScheme«(PBS)og»DutyEntitlementPassbook
Scheme« (DEPB) (Passbook-ordning og toldgodtgørelses-ordning)
(11)Indiens regering og ni eksporterende producenter hævdede, atKommissionen havde fejlvurderet disse ordninger, der erbeskrevet i betragtning 14 til 25 og 26 til 35 i den midlertidigeforordning, for så vidt angår subsidiets omfang og størrelsen afden udligningsberettigede fordel. De påstår navnlig, at Kommis-sionens vurdering af fordelene i henhold til disse ordninger varukorrekt, da kun godtgørelsen af den overskydende told kunneanses for at være et subsidie i henhold til artikel 2 i forordning(EF) nr. 2026/97 (i det følgende benævnt »grundforordningen«).
(12)Kommissionenbenyttedefølgendemetodetilatfastslå,omPBSogDEPBerudligningsberettigedesubsidier,ogtilibekræftendefaldatberegnefordelenheraf.Ihenholdtilartikel2,stk.1,litraa), nr. ii), konkluderede Kommissionen, at disse ordninger inde-bærer et finansielt bidrag fra Indiens regering, da der ikkeopkræves statsindtægter (dvs. importafgifter), der ellers er betal-bare. Der er også tale om en fordel for modtageren, da de
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 4
▼B
eksporterende producenter ikke skulle betale normale importaf-
gifter.
(13)Artikel2,stk.1,litraa),nr.ii),giverimidlertidmulighedforenundtagelse fra denne generelle regel for bl.a. godtgørelses- ogsubstitutionsgodtgørelsesordninger,deroverholderdefasteregleribilagI,nr.i,ogbilagII(definitionpåogreglerforgodtgørelse)og III (definition på og regler for substitutionsgodtgørelse).
(14)Det fremgik af Kommissionens analyse, at hverken PBS ellerDEPB er godtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordninger.Disse ordninger indeholder ikke en forpligtelse til kun at impor-terevarer,derforbrugesvedfremstillingafdeeksporteredevarer(bilag II til grundforordningen). Der foreligger desuden ingenkontrolordning, der gør det muligt at påvise, om de importeredevarerrentfaktiskforbrugesiproduktionsprocessen.Dererhellerikketaleomensubstitutionsgodtgørelsesordning,dadeimporte-redevarerikkebehøverværeafsammemængdeogkarakteristikasom de materialer fra hjemmemarkedet, der blev benyttet vedproduktiontileksport(bilagIIItilgrundforordningen).Endeligereksporterende producenter berettiget til PBS- og DEPB-forde-lene, uanset om de overhovedet importerer produktionsfaktorer.En eksportør kan opnå fordelen blot ved at eksportere varer ogbehøver ikke påvise, at indgåede materialer faktisk var importe-rede. Eksporterende producenter, der køber alle deres produkti-onsfaktorerlokaltogikkeimporterervarer,derkanbenyttessomproduktionsfaktorer, er således stadig berettigede til fordeleneved PBS og DEPB. PBS og DEPB opfylder således ingen afbestemmelserneibilagItilIII.Dadenneundtagelsefradefiniti-onenpåsubsidieriartikel2derforikkefinderanvendelse,erdenudligningsberettigedefordeleftergivelsenafdensamledeimport-afgift, der normalt skal betales for alle importerede varer.
(15)Det følger klart af ovenstående, at eftergivelse af overskydendeimportafgifter kun er grundlaget for beregning af fordelens stør-relse i tilfælde af reelle godtgørelses- og substitutionsgodtgørel-sesordninger.Dadeterfastslået,atPBSogDEPBikkeerienafdisse to kategorier, er fordelen den samlede eftergivelse afimportafgiftogikkenogenformodeteftergivelseafoverskydendeafgifter.
(16)Indiensregeringognieksporterendeproducenterharfremført,atbehandlingenafdisseordningerikkeerioverensstemmelsemeddeforeløbigekonklusioneridensideløbendeantidumpingunders-øgelse, da Kommissionen i antidumpingundersøgelsen indrøm-medejusteringforimportafgifter,derihenholdtilPBSogDEPBikke blev betalt for importerede produktionsfaktorer, der faktiskblev forbrugt ved fremstillingen af eksporterede varer.
(17)Ifølgeartikel2,stk.10,litrab),iantidumpinggrundforordningen(forordning(EF)nr.384/96(
1))blevderimidlertidkunforetaget
en justering, hvor det påvistes, at de materialer, for hvilke derblevbetaltimportafgift,fysiskindgikidenpågældendevare,dersolgtes på hjemmemarkedet, og at importafgifterne ikke opkræ-vedes eller refunderedes for den vare, der udførtes til Fælles-skabet. En sådan justering vil i sidste ende nedbringe dumping-margenerne,menerikkerelevantiantisubsidieundersøgelsen,dadetafovenforanførteårsagerogpågrundlagafbestemmelserneigrundforordningen allerede er fastslået, at PBS og DEPB er
(1) EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning
(EF) nr. 905/98 (EFT L 128 af 30.4.1998, s. 18).
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 5
▼B
udligningsberettigede. Når tilstedeværelsen af et sådant udlig-
ningsberettiget subsidie konstateres, er fordelen for modtagerensom ovenfor nævnt det samlede importafgiftsbeløb, der ikke erbetalt af den eksporterende producent for alle importtransakti-oner. I denne forbindelse er det ikke op til Kommissionen atgennemgå PBS og DEPB for at fastslå, hvilke varer der fysiskindgår,oghvilkeikke.Detskaldesudenunderstreges,atanalysenaf en ordnings udligningsberettigelse og en justering for fysiskinkorporeredeproduktionsfaktorererheltforskelligemedhensyntil formål, beregningsmetode og retsgrundlag. Formålet med atundersøge den pågældende justering i antidumpingundersøgelserer at justere den normale værdi. Undersøgelsen af en ordningsudligningsberettigelse i en antisubsidieundersøgelse har til sigteat konstatere, hvilke fordele eksportøren har opnået i henhold tilordningen. Desuden er beregningsmetoden forskellig i antidum-ping- og antisubsidieundersøgelser. I antidumpingsagerindrømmesjusteringenkunforeksportafdepågældendevarertilFællesskabet, mens fordele i en antisubsidieundersøgelse under-søges i forhold til den samlede eksport af alle varer til allebestemmelsessteder i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, igrundforordningenog»Retningslinjerneforberegningenafsubsi-diebeløbet i forbindelse med undersøgelser vedrørende udlig-ningstold« (i det følgende benævnt »retningslinjerne for bereg-ningen«)(
1).
(18)Den indiske regering og ni eksporterende producenter fremføreryderligere, at Kommissionen burde have undersøgt, om der rentfaktisk var tale om for store godtgørelser af importafgifter påråmaterialer, der forbrugtes i produktionsprocessen.
(19)Som allerede forklaret i betragtning 12 til 15 indeholder bilag IIogIIIreglerneforatfastslå,omenordningudgørentoldgodtgø-relse eller en substitutionsgodtgørelse. Eftergivelsen af oversky-dendeimportafgiftererkungrundlagetforberegningenafforde-lens størrelse i tilfælde af godtgørelses- og substitutionsgodtgø-relsesordninger. Dette argument kan ikke godtages, da spørgs-måletomeftergivelseafoverskydendebeløbkunopståriforbin-delse med en vurdering af korrekt etablerede godtgørelses- ogsubstitutionsgodtgørelsesordninger,ogdeterfastslået,atPBSogDEPBikkeersådanneordninger,jfbilagI,nr.i),ogbilagIIogIII til grundforordningen.
(20)Denindiskeregeringognieksporterendeproducenterhævder,atKommissionen ikke undersøgte, om den indiske regering har etsystem eller en procedure til at bekræfte, hvilke produktionsfak-torer der forbruges ved fremstillingen af de eksporterede varer,samt i hvilke mængder. Den indiske regering hævder, at desåkaldte Standard Input/Output-normer udgør et tilstrækkeligtkontrolsystem.
(21)Dette argument har forbindelse med spørgsmålet om, hvorvidtPBSogDEPBkanansesforatværegodtgørelses-ellersubstitu-tionsgodtgørelsesordninger. Da det blev fastslået, at PBS ogDEPB ikke er godtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesord-ninger i henhold til bilag II og III til grundforordningen, er detikke nødvendigt at foretage yderligere undersøgelser. Selv omPBSogDEPBhavdeopfyldtkriterierneibilagIIogIII,børdetkonkluderes,atderikkeforefindesnogetrimeligtkontrolsystem.Input/output-normerne er en liste over mulige varer, der kanforbruges i produktionsprocessen, og i hvilke mængder. Input/output-normerne er imidlertid ikke et kontrolsystem somomhandlet i punk t 5 i bilag II til grundforordningen. Disse
normergørdetikkemuligtatkontrollere,hvilkeråmaterialerderfaktisk forbruges i produktionsprocessen, eller om disse råmate-rialer faktisk var importerede.
(1) EFT C 394 af 17.12.1998, s. 6.
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 6
▼B
(22)Denindiskeregeringognieksporterendeproducenterhævder,at
Kommissionen ukorrekt har udlignet værdien af kreditbeløbet iDEPB-licensen i stedet for nettoværdien ved tidspunktet forsalgetaflicensen.Etselskabhævdede,atomsætningsafgiften,derbetaltes ved salget af licensen, burde fratrækkes den samledesubsidiebeløb.
(23)I henhold til de gældende regler for DEPB har et selskab, somharopnåetlicenser,tomuligheder:Detkanimportereenhvilkensom helst vare (med undtagelse af de varer, der er opført pånegativlisten) og anvende kreditterne til at udligne de gældendeimportafgifter, eller det kan overdrage licensen til en tredjepart.Som nævnt i betragtning 34 i den midlertidige forordning finderKommissionen,at»salgetafenlicenstilenpris,derliggerunderden pålydende værdi, er en rent kommerciel afgørelse, der ikkeændrerstørrelsenafdenfordel,deropnåsafordningen«.Igrund-forordningens artikel 7 anføres desuden de elementer, der kanfratrækkes subsidiebeløbet. Ethvert ansøgningsgebyr eller andreomkostninger, der nødvendigvis påløber for at blive subsidiebe-rettigetelleropnåsubsidierkanfratrækkessubsidiebeløbet.Over-førsel af en mindre fordel end den, der faktisk blev indrømmet,og omsætningsafgiften kan ikke anses for at være berettigedefradrag i henhold til artikel 7 i grundforordningen, da disseelementer ikke er omkostninger, der nødvendigvis påløber for atblive subsidieberettiget eller opnå subsidiet.
(24)Denindiskeregeringognieksporterendeproducenterhævder,atKommissionenudlignedeendelaffordeleneveddisseordningerto gange på grund af overlapningen mellem denne procedure ogundersøgelsen vedrørende stænger af rustfrit blankt stål.
(25)Kommissionen fulgte samme metode som for undersøgelsernevedrørendeantibiotika(
1)ogstængerafrustfritstål(2).Ioverens-
stemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen blev detudligningsberettigedesubsidiebeløbfastsatvedatfordeleværdienaf de samlede subsidier i forhold til den samlede eksports stør-relse.Daeksportsubsidierneikkevarforbundetmedeksportenafden pågældende vare, men selskabernes samlede eksport, fandtKommissionen det passende at benytte denne metode. Vedanvendelse af denne metode blev fordele, der allerede varudlignet for stænger af rustfrit stål, ikke medregnet to gange, dasubsidierne blev fordelt på den samlede eksport.
(26)Et selskab, Raajratna Metal Industries Ltd, anfægtede denmetode, som Kommissionen benyttede til at beregne fordelen ihenhold til Passbook- og DEPB-ordningerne. Selskabet frem-førte,atderkunburdetageshensyntilkreditter,derblevoptjentpådenpågældendevareiundersøgelsesperioden.Dettebeløbbørifølge selskabet derefter fordeles på den tilsvarende eksportom-sætning for den pågældende vare for at beregne fordelen.
(27)Kommissionen finder, at hvis den accepterede dette argument,ville virkningen være at udligne potentielle og ikke faktiskefordele,deropnåedesiundersøgelsesperioden.Daetselskabikkekan anses for at have modtaget et subsidie, før der er gjort brugaf kreditten, har Kommissionen besluttet, at det er den samledeanvendte debitering, der bedst afspejler den reelle fordel for etselskab. Argumentet afvises derfor.
2.»Export Promotion Capital Goods Scheme« (EPCGS)
(eksportfremmeordning for investeringsgoder)
(28)Tre selskaber fremsatte en erklæring vedrørende eksportfremme-ordningen for investeringsgoder (EPCGS), der er beskrevet ibetragtning 36 til 39 i den midlertidige forordning. Påstanden
(1) EFT L 273 af 9.10.1998, s. 4.
(2) EFT L 202 af 18.7.1998, s. 44.
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 7
▼B
vedrører fordelingen af fordelen over den normale afskrivnings-periode for anlægsaktiver.
(29)Detblevfremført,atdervaruoverensstemmelsemellemafskriv-ningsperioden i meddelelsen og i den midlertidige forordning.Kommissionenfastsatteetgennemsnitafdeafskrivningsperioder,derbenyttedesafalledeeksporterendeproducenterafdenpågæl-dende vare, og nåede frem til en gennemsnitlig afskrivningspe-riode på 12 år. Denne periode blev benyttet ved de foreløbigekonklusionerogvilblivebekræftetidenendeligefase.Subsidie-beløbet i henhold til EPCGS blev fordelt over 12 år i overens-stemmelse med artikel 7, stk. 3, i grundforordningen.
(30)Et selskab fremførte, at dets investeringsgoder blev afskrevetover21år,ogatdenneafskrivningsperiodeburdeværebenyttetistedet for gennemsnittet på 12 år.
(31)Som forklaret ovenfor fastsatte Kommissionens tjenestegreneforeløbigtdennormaleafskrivningsperiodeforinvesteringsgoderi erhvervsgrenen for tråd af rustfrit stål til 12 år på grundlag afden gennemsnitlige periode, der benyttedes af de samarbejdsvil-lige indiske eksporterende producenter. Dette er i overensstem-melsemedkraveneiartikel7,stk.3,igrundforordningen,hvoridet hedder, at hvis ydelsen af et subsidie kan knyttes til erhver-velse af anlægsaktiver, beregnes det udligningsberettigede subsi-diebeløbvedatfordelebeløbetoverenperiode,derafspejlerdennormale afskrivningsperiode for sådanne aktiver indenfor denpågældendeerhvervsgren.Ibetragtningafdennebestemmelseerdetikkepassendeatbenyttedenselskabsspecifikkeafskrivnings-periode. Kravet afvises derfor.
3.»Income Tax Exemption Scheme« (indkomstskatteord-
ning)
(32)Etselskab,BhansaliFerrometLtd,fremsendteikkeengenpartafsinselvangivelseindenfordenafKommissionenfastsattefristogblev derfor ikke anset for samarbejdsvillig i forbindelse medindkomstskattefritagelse. Efter meddelelsen indgav dette selskaben genpart af sin selvangivelse, hvoraf det fremgik, af det ikkeopnåede fordele i henhold til denne ordning. Subsidiemargenenfor Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd ændres derfor til 18,5%.
4.Forretningsmæssigt forbundne selskaber
(33)IsibarsLtdogIsinoxLtdfremførte,atKommissionenikkeburde
have anset dem for at være forretningsmæssigt forbundneselskaber,dadeerseparateretligeenheder.HvisKommissionenbehandlerdemsomforbundneselskaber,burdedenhaveanvendten anden metode til at beregne en enhedssubsidiemargen.
(34)Det konstateredes under efterprøvningen, at Isibars og Isinox erforbundne selskaber, da de har fælles ejere og fælles ledelse. Iantidumping- og antisubsidieundersøgelser har Kommissionenaltid betragtet to forbundne selskaber som en enkelt økonomiskenhed for at forhindre omgåelse. Påstanden kan derfor ikkegodtages. For så vidt angår beregningen af subsidiemargenenbenyttede Kommissionen en metode med et vejet gennemsnitsomdetrimeligstegrundlagforfastsættelseafsubsidiemargenen.
5.Udligningsberettigede subsidiebeløb
(35)Underhensyntagentildeovenforanførteendeligeundersøgelses-
resultatervedrørendedeforskelligeordningererdeudligningsbe-rettigede subsidiebeløb for hver af de undersøgte eksporterendeproducenter følgende:
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 8
▼B
Passbook DEPB EPCGS Indkomstskat Ialt
Bhansali Bright Bars 4,1%14,4% 0,0% 0,0%18,5%
Devidayal 0,0%18,4% 0,0% 0,0%18,4%
Indore Wire 7,7%10,7% 0,9% 0,0%19,3%
Isibars/Isinox 4,2% 7,8% 1,2% 0,0%13,2%
Kei Industries 0,0% 0,0% 0,0% 0,0% 0,0%
Macro Bars 9,6%12,6% 0,0% 3,2%25,4%
Mukand Ltd 7,5% 5,7% 0,0% 0,0%13,2%
Raajratna 23,3% 13,7% 0,0% 5,9%42,9%
Triveni Shinton 0,0% 0,0% 0,0% 0,0% 0,0%
Venus Wire 19,8% 14,3% 0,0% 1,3%35,4%
(36)Det endeligt fastsatte subsidiebeløb for indiske selskaber, som
ikkesamarbejdedeiforbindelsemedundersøgelsen,er48,8%afnettoprisen, frit Fællesskabets grænse, hvilket er summen af dethøjeste beløb, der blev ydet til nogen samarbejdsvillig eksportørefter hver ordning.
II. Korea
1.Låneprogrammer
a)Beregning af referencerentesats
(37)Koreas regering hævdede, at statens omkostninger burde være
benyttetistedetforfordeleneformodtagerenvedberegningenafsubsidiebeløbet ved lån, idet den påberåbte sig artikel 19.4 og6.1.a) samt bilag I, litra k) og l), i aftalen om subsidier ogudligningsforanstaltninger (ASU).
(38)Kommissionen finder, at de bestemmelser, der er nævnt af denkoreanskeregering,ikkekananvendespådeundersøgtelånepro-grammer.Artikel19.4iASUfastsætter,atudligningstoldenikkemå overstige det konstaterede subsidiebeløb, beregnet pågrundlag af den ydede fordel. Denne bestemmelse er overholdt,dadeudtrykkeligereglerforberegningenafsubsidietitilfældeaflån, nemlig artikel 5 og 6, litra b), i grundforordningen, derinkorporererartikel14.b)iASU,erfulgt.Dissereglerfastsætterklart, at subsidiet skal beregnes udtrykt ved fordelen, som erforskellenmellemdetbeløb,somdenvirksomhed,dermodtagerlånet, betaler, og det beløb, virksomheden skulle have betalt foret tilsvarende lån på markedsvilkår. Artikel 19.4 i ASU skaberikkekravomberegningafetsubsidiepågrundlagafomkostnin-gerne for staten. Artikel 6.1.a) vedrører en formodning omalvorlig skade under visse omstændigheder, hvilket ikke finderanvendelse på udligningstoldprocedurer. Litra k) i bilag I tilASU, der er gengivet i bilag I til grundforordningen, tilveje-bringer særlige regler for eksportkreditter, der er undtagelser tildealmindeligereglerforberegningafsubsidieritilfældeaflån.Litra l) fastsætter ikke i sig selv, at en fremgangsmåde medstatensomkostningerharforrangfremfordeudtrykkeligeregleriartikel5ogartikel6,litrab),igrundforordningen,særligdadettepunktalleredefigureredeilistenovereksemplerpåeksportsubsi-dier, der blev vedtaget under GATT-forhandlingerne i Tokyo-runden, hvor fremgangsmåden med fordelen for modtagerenendnu ikke var blevet indarbejdet i WTO-reglerne.
(39)Den koreanske regering hævdede desuden, at en sammenligningmellem den rente, der betales på et statslån, og den rente, der
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 9
▼B
betalespåetlånpåmarkedsvilkår,harsomforkertforudsætning,
at rentesatserne på alle lån i økonomien er identiske.
(40)Kommissionen antager ikke, at alle lån er ens, men benyttedesomsammenligningsgrundlaglån,deransåsforsammenligneligepå grundlag af lånets tilbagebetalingsperiode, hovedstol ogformål,såledessomdetkrævesihenholdtilgrundforordningensartikel 6, litra b).
(41)Endelig hævdede den koreanske regering, at den relevante refe-rencerentesats burde være rentesatsen for et sammenligneligt lånydet på samme tid som det pågældende lån og ikke de rente-satser, der var gældende i undersøgelsesperioden, da renten idenne periode var usædvanlig høj på grund af den finansiellekrise.
(42)Det konstateredes i forbindelse med undersøgelsen, at rentesat-serneforlånydetpåmarkedsvilkårafspejlermarkedsforholdene,idet de ændrer sig over en periode. Sådanne lån ville have haftsamme renter i undersøgelsesperioden, uanset om de var ydetsamtidig med statslånet eller ej. Kommissionen ville derfor ikkefravigesinsædvanligepraksis,dererfastsatigrundforordningenog retningslinjerne for beregningen. Denne påstand afvisesderfor.
(43)To koreanske eksporterende producenter hævdede, at Kommis-sionensopdelingaflåneneifemkategorierpågrundlagafhoved-stolsbeløbet er tilfældig og ikke i overensstemmelse med kore-anske bankers sædvanlige praksis, og at fastsættelsen af rente-satsen på grundlag af lånebeløbet derfor ikke er en hensigts-mæssig metode til fastlæggelse af referencerentesatsen. En kore-anskeksporterendeproducentkrævede,atfordikoreanskebankerikke tager hensyn til størrelsen af det lånte beløb som en afgø-rende faktor ved rentefastsættelsen, burde Kommissionen someneste sammenligningsgrundlag benytte den gennemsnitligerente, som producenten faktisk betalte på lån på markedsvilkår.To koreanske eksporterende producenter krævede også, atKommissionen skulle benytte rentesatserne på handelslån somreferencerentesats for EXIM-SM-lån.
(44)Som svar herpå finder Kommissionen, at det klart fremgår afartikel 6, litra b), i grundforordningen, at sammenligningsgrund-laget for beregningen af subsidiets størrelse er et tilsvarende lånpå markedsvilkår, som virksomheden faktisk kunne opnå påmarkedet. Fællesskabets praksis på dette område er derfor somfastsatiretningslinjerneforberegningenatsammenlignelån,dersvarertilhinandenmedhensyntilstørrelse,formålogtilbagebe-talingsperiode. De handelslån (dvs. kortfristede lån til drifts-formål),somdekoreanskeeksporterendeproducenterharopnået,er forskellige fra de relevante EXIM-SM-lån med hensyn tilformål (se betragtning 126 i den midlertidige forordning), og deer derfor ikke sammenlignelige lån. Kravene afvises derfor.
(45)De to koreanske eksporterende producenter fremførte yderligere,at Kommissionen anvendte usædvanligt høje rentesatser, derskyldtes den finansielle krise i Korea, ved beregningen af subsi-diet for lån, der var indgået før krisen.
(46)Detfremgårafartikel6,litrab),igrundforordningen,atfordelenberegnes ved at sammenligne renten på statslån med renten påtilsvarende lån på markedsvilkår. For at gøre dette sammenlig-nedes gennemsnitsrenten på statslån med gennemsnitsrenten påtilsvarendelånpåmarkedsvilkåriundersøgelsesperioden.Kravetafvises derfor.
b)»Fishing Net Production Loan« (FNPL) (lån til fremstilling af
fiskenet)
(47)Denkoreanskeregeringhævdede,ateftersomdettelånvarspeci-fikt for fiskenetindustrien, medførte det ikke en fordel foreksportørerneaftrådafrustfritstål,ogdetvarhellerikkespeci-fikt for erhvervsgrenen for rustfrit stål. Et selskab, der bådefremstiller fiskenet og tråd af rustfrit stål, ville desuden have
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 10
▼B
separatforvaltningaffinansielleressourcerogseparatregnskabs-førelse.
(48)Iforbindelsemedundersøgelsenblevdetfastslået,atdeeksporte-rendeproducenteraftrådafrustfritstålmodtogetsådantlån,derer udligningsberettiget, da det som indrømmet af den koreanskeregering er specifikt for fiskenetindustrien. Det anses for irrele-vant, at den pågældende ordning ikke er specifik for denerhvervsgren, der fremstiller den pågældende vare, så længeprogrammet som sådan er specifikt, og fordelene derved harforbindelse med fremstillingen af den pågældende vare. Sidst-nævnte forhold er tilfældet, da det subsidierede lån nedbragteproducentenssamledefinansieringsomkostninger,hvilketogsåertilfordelfordenpågældendevare.Derblevikkefremlagtbeviserfor, at de pågældende eksporterende producenters forvaltning affinansielle ressourcer fandt sted på en sådan måde, at selskabetssamlede finansieringsomkostninger ikke ville blive påvirket afydelsen af lånet. Denne påstand afvises derfor.
c)»SMEs Start-upand Promotion Fund Loans« (SME-SPFL)
(lån fra fonden for etablering og fremme af små og mellem-store virksomheder)
(49)Den koreanske regering hævdede, at lån af type C, der er ydet ihenhold til Pusan Metropolitan City SMEs Support Fund Esta-blishment and Operation Bylaw (vedtægterne for etablering ogdrift af Pusan Metropolitan Citys SMV-støttefond), ikke varbetingedeafeksportresultatet,daottehovedkriterierogtolvyder-ligere kriterier for berettigelsen til sådanne lån er objektive ogneutrale. Det eneste eksportrelaterede element er, at der tagesyderligere hensyn til små og mellemstore virksomheder, hviseksportsalg tegner sig for mere end 20% af deres samledeomsætning.Ordningensformålerikkeatfremmeeksport,menatbenytte eksportandel som en indirekte indikator for teknologiskeudviklingsaktiviteter.
(50)Kommissionen finder, at skønt eksportresultater kun er et blandtflere kriterier, gør det ikke desto mindre ordningen betinget afeksportresultaterogderforspecifik.Dettefremgårklartafartikel3,stk.4,litraa),igrundforordningen,hvoridethedder,atsubsi-dier, som retligt eller faktisk, enten udelukkende eller som en afflere andre betingelser, er betinget af eksportresultater, anses foratværespecifikke.Daetelement,derskaltagesibetragtningafdenydendemyndighed,er,atmåletom,ateksportenskaludgøreenminimumsandelafdensamledeomsætning,skalnås,erdettekrav om afhængighed af eksportresultater opfyldt, da selskaberikkevillekunnehaveopnåetfordele,udenatdereseksportsalglåover et vist niveau. Den koreanske regerings påstand afvisesderfor.
d)»Technology Development Business Loan« (TDBL)
(erhvervslån til teknologisk udvikling) og »Science and Tech-nology Promotion Fund« (STPF) (fonden til fremme af viden-skab og teknologi)
(51)Den koreanske regering hævdede, at disse programmer tilveje-bringer bistand til forskningsaktiviteter i overensstemmelse medartikel 8.2.a) i ASU, og at de derfor ikke kan gøres til genstandforhandlingogikkeerudligningsberettigede.Teknologiskudvik-ling og fremme af videnskab og teknologi er desuden objektiveogneutralekriterier,jf.artikel2.1.b)iASU,ogprogrammerneergenereltåbneforalleerhvervsgrene,derinvestereriteknologiud-viklingsprojekter, og er derfor ikke specifikke. For så vidt angårSTPFpåstoddenkoreanskeregeringdesuden,ateftersomViden-skabs- og Teknologiministeriet anvender gennemsigtige ogobjektive kriterier, kan det ikke udvise skønsomhed ved beslut-ninger om prioriterede projekter, samt at Kommissionen ikkehavdefremlagtbevisertilstøtteforsinkonklusionom,atdervarblevet foretaget skøn.
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 11
▼B
(52)Påstandenom,atdetoprogrammerikkekunnegørestilgenstand
forhandling,blevafvistafdeårsager,dereranførtibetragtning75til77.Derblevikkeforelagtnogendokumentation,derkunneanfægte de foreløbige konklusioner om, at TDBL var specifiktforvisseerhvervsgrene,derinvestererivisseprojektersomfast-lagtafHandels-ogIndustriministeriet.MedhensyntilSTPFblevderhellerikkefremlagtoplysningeromdekriterier,derbenyttesafVidenskabs-ogTeknologiministeriet.Iløbetafundersøgelsenblev det bekræftet, at Videnskabs- og Teknologiministerietfaktisk undertiden traf beslutninger om prioriterede projekter.Detteansesforatværetilstrækkeligtbevistilatfastslå,atSTPFreelt er specifik, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2, litra c).Påstanden om, at ordningerne ikke er specifikke, afvises derfor.
e)Eksportfinansieringslån
(53)Enkoreanskeksporterendeproducenthævdede,atKommissionen
så bort fra visse bekræftede oplysninger og havde foretaget enberegningsfejl ved fastsættelsen af fordelen ved EXIM-SM-lån.
(54)Kommissionen finder, at denne påstand er begrundet. Der erderfor foretaget passende justeringer af subsidiebeløbet for denpågældende virksomhed.
(55)Den koreanske regering hævdede, at eftersom lån i henhold tilEXIM-EF (på før-forsendelsesbasis), EXIM-SM og EXIM-FICblev ydet til renter, der lå over de satser, som EXIM faktiskbetalte for midlerne, er disse lån ikke udligningsberettigede. Detblev yderligere fremført, at det fremgår af fodnote 5 til artikel3.l.a)iASU,atforanstaltninger,somifølgebilagIikkeansesforeksportsubsidier, ikke er forbudt i henhold til denne eller andrebestemmelser i ASU.
(56)Kommissionen finder, at disse argumenter kun gælder for»eksportkreditter« som defineret i litra k) i bilag I til grundfor-ordningen.Somalleredeforklaretibetragtning129og130idenmidlertidige forordning anses lån i henhold til EXIM-EC (påfør-forsendelsesbasis),EXIM-SMogEXIM-FICikkeforatvære»eksportkreditter«oghenhørerikkelitrak)ibilagItilgrundfor-ordningen. Kravene afvises derfor.
(57)Den koreanske regering fremførte, at EXIM-FIC hverken erbetingetafeksportresultaterellerafanvendelseafindenlandskeistedetforimporteredevarer,jf.artikel3.1.iASU.Denkoreanskeregering erklærede også, at fordi EXIM-FIC kan benyttes af enbredvifteaferhvervsgrene,ogdakriterietomudenlandskeinve-steringer er objektivt og neutralt i henhold til artikel 2.1.b) iASU, er EXIM-FIC ikke specifik.
(58)Som svar på disse argumenter konkluderede Kommissionen forså vidt angår EXIM-FIC-lån, at de kun er tilgængelige forselskaber,somforetagerinvesteringeriudlandet,ogatdederforerspecifikkeihenholdtilartikel3,stk.2,litrab),igrundforord-ningen,dadeikkeerbaseretpåneutralekriteriersombeskrevetibetragtning80til84.Kommissionenfandt,atEXIM-FICikkeerbetingetafeksportresultaterellerafanvendelseafindenlandskeistedet for importerede varer, jf. artikel 3.1. i ASU.
2.»Fixed Amount Refund System« (ordning for refusion af
et fast beløb)
(59)Denkoreanskeregeringfremførte,atdenneordningerengodtgø-relsesordningihenholdtilbilagI,litrai),samtbilagIIogIIItilASU og hævdede yderligere, at der ikke sker godtgørelse afimportafgifter ud over dem, der pålægges importerede råmate-rialer,derforbrugesvedfremstillingenafdeneksporteredevare,idet der foretages normale justeringer for svind.
(60)SomsvarpådisseargumenterfinderKommissionen,ateftersomder ikke er nogen forpligtelse til at importere råmaterialer tilfremstillingafdeneksporteredevare,erordningenforrefusionafet fast beløb hverken en toldgodtgørelsesordning eller en substi-tutionsgodtgørelsesordning i henhold til bilag I, litra i), og bilag
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 12
▼B
II og III til ASU. Den koreanske ordning for refusion af et fastbeløb hører ind under den generelle definition på et subsidie, jf.artikel2igrundforordningen,derinkorporeredeartikel1iASU.Ordningen er et subsidie, da den koreanske regering yder etfinansielt bidrag i form af tilskud baseret på eksporterede varersfobværdi,ogdenmedførerendirektefordelformodtageren.Derertaleometsubsidie,somretligterbetingetafeksportresultater,ogdetansesderforforspecifiktihenholdtilartikel3,stk.4,litraa),igrundforordningen.Spørgsmåletomeftergivelseafimportaf-gifter med for store i beløb, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, litraa),nr.ii),igrundforordningen,opstårderforikke,dadettekunerrelevant for tilfælde af godtgørelses- og substitutionsgodtgørel-sesordningerihenholdtilbilagI,IIogIIItilgrundforordningen.Disse krav afvises derfor.
(61)Den koreanske regering erklærede med henvisning til bilag II(II), stk. 2, i ASU, at hvis der ikke foreligger en ordning ellerprocedure til at fastslå, om der har været tale om for storebetalinger, og undersøgelsesmyndighederne finder det nødven-digt, kan der foretages en yderligere undersøgelse i henhold tilstk.1ibilagII(II).Denkoreanskeregeringhævdede,ateftersomKommissionenikkeundersøgte,hvorvidtderrentfaktiskvartaleom for store godtgørelser af importafgifter på råmaterialer, dervar forbrugt ved fremstillingen af den eksporterede vare, er derintet grundlag for at konkludere, at den koreanske ordning forrefusion af et fast beløb udgør et specifikt subsidie i henhold tilgrundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).
(62)Kommissionenfinder,atdetteargumenterirrelevant,dabilagII(II), stk. 2, i ASU vedrører en toldgodtgørelsesordning, hvilketsomovenfornævntikkeertilfældetfordetpågældendeprogram.Selv om der havde været tale om en toldgodtgørelsesordning,fremgårdetunderalleomstændighederafbilagII,afsnitII,punkt5, og bilag III, afsnit II, punkt 3, at det påhviler eksportlandetsregering at gennemføre en sådan undersøgelse på grundlag affaktiske transaktioner. Den koreanske regering foretog ikke ensådan undersøgelse. Kommissionen undersøgte derfor ikke, omder rent faktisk var tale om for store godtgørelser af importaf-gifter på råmaterialer, der forbrugtes ved produktionen af denudførte vare.
(63)En koreansk eksporterende producent erklærede, at Kommissio-nens argument om, at der ikke forefindes et system eller enprocedure til at bekræfte, hvilke råmaterialer der forbruges vedfremstillingenafdeneksporteredevareogihvilkemængder,ikkeer underbygget, da der kun tillades toldrefusion for de råmate-rialer,derrentfaktiskbenyttesvedfremstillingenafeksporteredevarer, og for rent faktisk betalte importafgifter.
(64)Som svar herpå finder Kommissionen, at under ordningen forrefusion af et fast beløb beregnes størrelsen af de ydede tilskudikkeiforholdtilderåmaterialer,derfaktiskerforbrugtiproduk-tionsprocessen, eller de importafgifter, der faktisk er betalt, menberegnessometfastbeløbbaseretpådensamledeeksport.Dissekrav afvises derfor.
(65)Enkoreanskeksporterendeproducentfremførteyderligere,athanikke modtog fordele af brugen af denne ordning, og påstod, athan betalte importafgifter på de råmaterialer, der benyttedes vedfremstillingen af den pågældende vare, og eksporterede denpågældendevare,ogattoldgodtgørelsesbeløbetermindreenddetbeløb, han ville have modtaget, hvis det individuelle system varblevet benyttet. Den koreanske regering fremførte desuden, atdenkoreanskeeksporterendeproducent,derbenyttedeordningenmed toldgodtgørelse af et fast beløb, over for Kommissionenhavde dokumenteret, at den fik godtgjort et langt mindre beløbend den importafgift, der blev pålagt importerede råvarer, somforbrugtesvedfremstillingenafdeneksporteredevareiundersø-gelsesperioden.
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 13
▼B
(66)SomsvarpådisseargumenterfinderKommissionen,atbetalinger
i henhold til ordningen for refusion af et fast beløb af ovenforanførte årsager udgør tilskud, der er baseret på eksportresultaterog derfor er specifikke og udligningsberettigede i henhold tilgrundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). Det er desudenirrelevant,ombrugenafenlegitimtoldgodtgørelsesordningvillehaveværetmerefordelagtigfordeneksporterendeproducent,dadenne havde valgt at modtage fordele i henhold til en ordning,der er et udligningsberettiget subsidie. Disse krav afvises derfor.
3.Skatteprogrammer
a)Begrænsningens manglende specificitet for fremstillingsindu-
strien
(67)IsinforeløbigeafgørelsefandtKommissionen,atvisseartikleriTaxExemptionandReductionControlLaw(TERCL)(lovenomkontrol med skattefritagelser og -nedsættelser) var udligningsbe-rettigede,dadevarspecifikkeihenholdtilartikel3,stk.2,litraa), i grundforordningen, fordi de var begrænsede til visse virk-somheder, herunder virksomheder i fremstillingsindustrien. Dervar tale om følgende artikler:
— artikel 7 (særlig skattenedsættelse og -fritagelse for små og
mellemstore virksomheder i fremstillingsindustrien osv.)
— artikel 8 (reserve til teknologisk udvikling)— artikel 9 (skattefradrag for udgifter til udvikling af teknologi
og arbejdskraft)
— artikel 25 (skattefradrag for investeringer i produktivitets-
fremmende faciliteter)
— artikel 27 (midlertidigt skattefradrag for investeringer)
(68)Den koreanske regering hævdede, at eftersom bestemmelserne i
disse artikler i praksis kan benyttes af en lang række erhvervs-greneogvirksomheder,erdeikkespecifikkeihenholdtilartikel2.l.a),b)ogc)iASU(gengivetiartikel3,stk.2,litraa),b)ogc)i grundforordningen) og derfor ikke udligningsberettigede.Navnligunderstregededenkoreanskeregering,at»fremstillings-industri« er et meget bredt defineret begreb, som i praksisomfatter titusinder af underkategorier.
(69)Grundprincippet for specificitet er, at et subsidie, der fordrejertildelingenafressourcerindenforenøkonomimedatfavoriserevisse virksomheder frem for andre, bør være genstand for udlig-ningsforanstaltninger, hvis det forvolder skade. Når berettigelsentil subsidier i en økonorm er begrænset på grundlag af ikke-neutrale kriterier, anses en sådan fordrejning af tildelingen afressourcerforatfindested.Detteprincipergrundlagetforartikel2.1.a)iASUogartikel3,stk.2,litraa),igrundforordningen,derfastsætter, at et subsidie er specifikt, hvis den subsidieydendemyndighedellerdenlovgivning,ihenholdtilhvilkendensubsi-dieydende myndighed udøver sin virksomhed, udtrykkeligtbegrænseradgangentiletsubsidietilvissevirksomheder.IdettetilfældefinderKommissionen,atselvombegrebet»fremstillings-industri« muligvis er meget bredt defineret, er det en kendsger-ning, at bestemmelserne i ovennævnte artikler i TERCL har tilsigte at begrænse de fordele, der ydes i henhold dertil, til vissevirksomheder ved at gøre berettigelsen betinget af andre ikke-neutrale kriterier, såsom investeninger i visse typer højteknolo-giske varer eller oversøiske investeringer.
(70)Den koreanske regering har fremført, at sådanne kriterier erneutrale, da alle selskaber har samme muligheder for at benyttesig af subsidierne. For eksempel fremføres det, at et subsidie tilfirmaer, der investerer i udlandet, ikke er specifikt, fordi allefirmaer kan investere i udlandet. Ifølge dette argument er etsubsidie, der er begrænset til firmaer i tekstilsektoren, imidlertidikke specifikt, fordi alle firmaer »kan« diversificere til tekstiler.Hvis specificitet i henhold til ASU skal have nogen mening, måbegrebet omfatte situationer, hvor stater yder subsidier på betin-gelser, som de på forhånd ved stærkt vil begrænse antallet af
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 14
▼B
ansøgningsberettigedefirmaer;sådannesubsidiererudformet,så
debegunstigervissevirksomhederfremforandre.Detyperkrite-rier,derbenyttesafdenkoreanskeregeringtilatudpegemodta-gere, er derfor ikke »neutrale«, og som det forklares nedenfor,har de ikke horisontal anvendelse, således som det kræves iartikel 3, stk. 2, litra b), i grundforordningen. Kommissionenfinder derfor, at subsidierne i henhold til disse artikler i TERCLer specifikke; nedenfor gives mere detaljerede årsager for deindividuelle ordninger.
b)Ukorrekt fremgangsmåde
(71)Denkoreanskeregeringharhævdet,ateftersomklagerenidenne
procedure ikke fremsatte påstande vedrørende skattebestemmel-serne i visse artikler i TERCL, burde disse ikke tages i betragt-ning ved nogen afgørelse, der træffes i forbindelse med denneprocedure. De pågældende artikler er:
— artikel 5 (særligt skattefradrag for små og mellemstore virk-
somheder)
— artikel 7 (særlig skattenedsættelse og -fritagelse for små og
mellemstore virksomheder i fremstillingsindustrien osv.)
— artikel 27 (midlertidigt skattefradrag for investeringer).
(72)Navnlig erklærer den koreanske regering, at
i) artikel 11 i ASU (artikel 10 i grundforordningen) anfører de
oplysninger,derskalindgåienklage,herunderbeviserforatder ydes subsidier samt størrelsen og arten heraf
ii) artikel12.1iASU(artikel11igrundforordningen)erklærer,
at interesserede medlemsstater og alle interesserede parter ien undersøgelse vedrørende udligningstold skal underrettesom de oplysninger, som myndighederne kræver
iii) bilag VI, stk. 7, til ASU (artikel 26, stk. 3, i grundforord-
ningen) fastsætter, at det forud for et kontrolbesøg bør værenormal praksis at underrette de pågældende firmaer om dengenerelle art af de oplysninger, der skal efterprøves, og omeventuelle yderligere oplysninger, der er behov for at frem-lægge.
(73)Denkoreanskeregeringhævder,atdererblevetsetbortfradissebestemmelser i ASU ved at inddrage programmer, der ikke erblevet klaget over, i afgørelsen, og at hverken den koreanskeregering eller visse samarbejdsvillige eksporterende producenterdesuden fik mulighed for at forsvare sig ordentligt.
(74)Som svar på den koreanske regerings påstande finderKommissionen,atklagernevedindgivelsenafenklageikkekanforventes at have viden om alle detaljer i påståede subsidiepro-grammeriettredjeland.Idettetilfældefremsatteklagerenetstortantal påstande om skattesubsidier ydet i henhold til TERCL.Undersøgelsen afslørede derefter eksistensen af andre skattesub-sidier ydet i henhold til visse bestemmelser i TERCL, der ikkevar blevet udtrykkeligt nævnt i klagen, men som har virkninger,der svarer meget til virkningerne af de påståede ordninger. Ibetragtning af disse subsidiers natur og navnlig af, at de ydesunderdegenerellerammerafTERCL(modhvilkenklagerenharfremsat en række påstande om ydelse af subsidier), konkluderesdet, at Kommissionen er berettiget til at undersøge dem og omnødvendigt henstille, at der træffes udligningsforanstaltninger.
c)Artikel 8 i TERCL (reserve til teknologisk udvikling)
(75)Ud over at påstå, at bestemmelserne i denne artikel ikke var
specifikke, hævdede den koreanske regering, at denne artikel eret forsknings- og udviklingssubsidie i henhold til artikel 8.2.a) iASU (gengivet i artikel 4, stk. 2, i grundforordningen), der ikkekan gøres til genstand for handling.
(76)Det bemærkes, at hvis forsknings- og udviklingssubsidier, somopfylder kravene i artikel 8.2.a) i ASU, anmeldes til WTO ihenhold til artikel 8.3. i denne aftale, kan der end ikke indledesenundersøgelsemodsådannesubsidier.Forsåvidtangårartikel
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 15
▼B
8 i TERCL er det blevet bemærket, at Korea ikke har anmeldt
denne bestemmelse til WTO efter artikel 8.3. i ASU.KommissionenvarderforberettigettilatindledeenundersøgelseafdennebestemmelseiTERCL.Forsåvidtangårdenkoreanskeregerings påstand om, at denne bestemmelse ikke kan gøres tilgenstand for handling og derfor er beskyttet mod udligningsfor-anstaltninger, skal den påvise, at dette er tilfældet. Den fik afKommissionen mulighed for at påvise dette ved indledningen afundersøgelsen, men har ikke gjort det. Under disse omstændig-heder kan der indføres udligningsforanstaltninger over forfordele, der følger af anvendelsen af denne artikel.
(77)For så vidt angår den koreanske regerings påstande ommanglende specificitet er ordningen ikke neutral, da den skelnermellem normale og teknologiintensive firmaer. Sidstnævntemodtager større fordele. En sådan skelnen viser, at kriterierneikke er neutrale, og ekskluderer et stort antal virksomheder, forhvilke en sådan teknologisk udvikling ikke er nødvendig. Afdisse og de årsager, der fremgår af betragtning 67 til 70, finderKommissionen,atartikel8iTERCLerspecifikogderforudlig-ningsberettiget.
d)Artikel 9 i TERCL (skattefradrag for udgifter til udvikling af
teknologi og arbejdskraft)
(78)Ud over den generelle påstand om, at bestemmelserne i denneartikel ikke kunne gøres til genstand for handling, hævdede denkoreanske regering, at kriteriet om udvikling af teknologi ogarbejdskraft er objektivt og neutralt, jf. artikel 2.1.b) i ASU.Kommissionenfinder,atdettekriteriumikkeerneutralt,hverkenihenholdtildenpågældendeartikeliASUellertilartikel3,stk.2, litra b), i grundforordningen. I henhold til sidstnævnte artikelskalobjektivekriterierellerbetingelserværeneutrale,ogdeskalogsåværeaføkonomiskartoganvendeshorisontalt.Bestemmel-serneidenneartikeliTERCLfindesikkeatværehorisontale,davirksomhederivisseerhvervssektorerklartvilværemeretekno-logiorienterede end virksomheder i andre sektorer, og det erderfor mere sandsynligt, at de vil drage fordel af bestemmelsen.Ved at indføre denne bestemmelse i TERCL har den koreanskeregeringydetfirmaerivisseindustrisektorerenuforholdsmæssigfordel.
(79)Kommissionen finder, at denne ordning er specifik, da den erbegrænset til visse virksomheder (se betragtning 67 til 70), ogden er derfor udligningsberettiget. Ordningen er også specifik ihenholdtilartikel3,stk.2,litrab),igrundforordningenogderforudligningsberettiget.
e)Artikel 23 i TERCL (reserve til tab på oversøiske investe-
ringer)
(80)Den koreanske regering bemærkede, at bestemmelserne i denneartikel ikke gælder efter 1. januar 1998. Den koreanske regeringhævdede også, at artiklen kan benyttes af mange forskelligeerhvervsgrene, og at kriteriet om investeringer i udlandet er etobjektivtogneutraltkriteriumihenholdtilartikel2.1.b)iASU.
(81)Bestemmelsen omhandler udskydelse af skat, der igen vil blivetillagtenvirksomhedsskattepligtigeindkomstefterenhenstands-periode på to år i lige store rater over tre år. Virksomheder, derbenyttede sig af denne skattebestemmelse og udskød betalingenaf skat i det sidste anvendelsesår (skatteåret 1997), opnåedederfor fortsat fordele i undersøgelsesperioden (1. april 1997 til31. marts 1998) og vil i nogle år endnu opnå fordele.
(82)For så vidt angår den koreanske regerings påstand om, at denneartikel kan benyttes af mange forskellige erhvervsgrene,bemærkes det, at Kommissionen i sine foreløbige konklusionerkonstaterede,atartiklenvarbegrænsettilatomfattedekoreanskeselskaber, som investerer i udlandet. Der er ikke blevet fremlagtnyeoplysninger,derviser,atdetteikkeertilfældet.Somfordenkoreanske regerings påstand om, at begrænsningen til fremstil-
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 16
▼B
lingsindustrien ikke er specifik (se betragtning 67 til 70), er deten kendsgerning, at bestemmelserne i artikel 23 i TERCLbegrænserfordeleneihenholdtilartiklentilvissevirksomheder.Bestemmelsen er derfor specifik i henhold til artikel 3, stk. 2,litra a), i grundforordningen og derfor udligningsberettiget.
(83)Denkoreanskeregeringpåstodogså,atkriterietominvesteringeriudlandeteretobjektivtogneutraltkriterium,jf.artikel2.1.b)iASU. Kommissionen finder, at dette kriterium ikke er neutrålt,hverken i henhold til den pågældende artikel i ASU eller tilartikel3,stk.2,litrab),igrundforordningen.Ihenholdtilsidst-nævnte artikel skal objektive kriterier eller betingelser væreneutrale, og de skal også være af økonomisk art og anvendeshorisontalt. Bestemmelserne i denne artikel i TERCL anses ikkefor at være objektive, da det på forhånd vides, at selskaber, derikke foretager investeringer i udlandet, ikke vil være berettigedetilatopnåfordele.Dettekriteriumerderforhverkenneutraltelleranvendeshorisontalt.Denkoreanskeregeringharvedatvedtagedenne bestemmelse i TERCL ydet fordele til et begrænset antalvirksomheder med oversøiske interesser.
(84)Kommissionen finder derfor, at denne bestemmelse i TERCL erspecifikihenholdtilgrundforordningensartikel3,stk.2,litrab),og derfor udligningsberettiget.
f)Artikel 25 i TERCL (skattefradrag for investeringer i produkti-
vitetsfremmende faciliteter)
(85)Ud over at påstå, at bestemmelserne i denne artikel ikke varspecifikke, påpegede den koreanske regering, at bestemmelsenom præferentiel behandling for indenlandske frem for importe-redefaciliteter,dervarindeholdtiartiklen,varblevetslettetvedudgangen af 1996, hvilket var før undersøgelsesperioden. I deforeløbige undersøgelsesresultater bemærkede Kommissionenfaktisk, at bestemmelsen i artiklen om forskellige satser forimporterede (3% fradrag) og indenlandsk fremskaffede (10%fradrag)facilitetervarblevetophævetvedudgangenaf1996.Daselskaber, der før udgangen af 1996 indledte investeringspro-jekter, som fortsatte efter dette tidspunkt, kan vælge at benyttesig af de satser, der var gældende før dette tidspunkt, blev derimidlertid stadig opnået fordele i undersøgelsesperioden.
(86)Forsåvidtangårdeforskelligesatser,dergjaldtforimporteredeogindenlandskefaciliteteriførudgangenaf1996,erdetalleredekonstateret,atordningenerspecifikihenholdtilartikel3,stk.4,litra b), i grundforordningen. For så vidt angår den generellepåstand om, at bestemsmelsen ikke er specifik, finderKommissionen,atdenneordningerspecifik,dadenerbegrænsettil visse virksomheder (se betragtning 67 til 70) og derfor udlig-ningsberettiget. Det vides på forhånd, at der er større sandsyn-lighedfor,atvissevirksomhederendandreeristandtilatdragefordelafproduktivitetsforbedringer,simpelthensomfølgeafdenform for virksomhed, de beskæftiger sig med. Fordele i henholdtil denne ordning vil derfor uundgåeligt være mere relevante fornogle sektorer end for andre.
g)Artikel 27 i TERCL (midlertidigt skattefradrag for investe-
ringer)
(87)Ud over at påstå, at bestemmelserne i denne artikel ikke varspecifikke, påpegede den koreanske regering, at bestemmelsenompræferentielbehandlingafindenlandskefremforimporteredefaciliteter var blevet slettet ved udgangen af 1996. I sine forelø-bige undersøgelsesresultater fandt Kommissionen, at fordele ihenhold til denne artikel burde udlignes, da selskaber kan vælgeat benytte sig af de forskelligesatser, der før udgangen af 1996gjaldt for importerede (3% fradrag) og indenlandske (10%fradrag) maskiner til investeringsprojekter, der var indledt førdette tidspunkt. Der blev derfor fortsat opnået fordele i undersø-gelsesperioden.
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 17
▼B
Lån
(eksport)Lån
(andre)Skat
(eksport)Skat
(anden)Toldgodt-
gørelseSubsidier
ialt(88)Kommissionen finder, at denne ordning er specifik, da den er
begrænset til visse virksomheder (se betragtning 67 til 70), ogdenerderforudligningsberettiget.Forsåvidtangårdeforskelligesatser, der var gældende før udgangen af 1996, er ordningenspecifik i henhold til artikel 3, stk. 4, litra b), i grundforord-ningen. For så vidt angår den almindelige påstand om, atordningenikkeerspecifik,erdetligesomforartikel25tilfældet,atordningenkunkanbenyttesaffirmaer,derinvestereriproduk-tivitetsfremmendeudstyr.Ibetragtningafdennebetingelseerdetuundgåeligt, at visse virksomheder vil opnå større fordele endandre.
4.Udligningsberettigede subsidier
(89)Underhensyntagentildeovenforanførteendeligeundersøgelses-
resultater vedrørende de forskellige ordninger udgør de udlig-ningsberettigedesubsidiebeløbforhverafdeundersøgteekspor-terende producenter følgende:
KoreaWelding 0,470,060,340,0800,95
ShineMetal
Products1,630001,092,72
DaeSungRopeMfg.Co.,Ltd0,090,150,060,5500,85
KoreaSangsaCo.Ltd/MyungJinCo.,Ltd
0,1700,150,2500,57
KowelSpecialSteelWireCo.0,88000,0300,91
SeAHMetalProductsCo.,Ltd
2,310,180,02002,51
(90)Denvejedegennemsnitligelandsdækkendesubsidiemargenforde
undersøgte eksporterende producenter, der repræsenterer heleeksportentilFællesskabetmedoprindelseiKorea,erdeminimis,dvs. under 1% af cif-prisen, Fællesskabets grænse. Under disseomstændighedermåsubsidiemargenenforKoreaansesforubety-delig, jf. artikel 14, stk. 3, i grundforordningen.
E.SKADE
1.Indledende bemærkning
(91)På grundlag af ovenstående undersøgelsesresultat vedrørende
Korea,nemligatdenlandsdækkendesubsidiemargenliggerunderde minimis-grænsen, anses importen af tyk tråd af rustfrit stålmed oprindelse i Korea ikke længere for at være subsidieretimport. I modsætning til de resultater, som Kommissionen komfrem til i den midlertidige forordning, vil der derfor kun blivetaget hensyn til importen med oprindelse i Indien ved neden-stående vurdering af skaden.
2.Erhvervsgrenen i Fællesskabet
(92)Da ingen af de berørte parter har fremlagt nye beviser eller nye
underbyggede argumenter, bekræftes kendsgerningerne og resul-taterne i betragtning 207 og 208 i den midlertidige forordning,nemlig at de klagende EF-producenter, der tegner sig for mereend65%afdensamledeproduktioniFællesskabetaftyktrådafrustfritstål,udgørerhvervsgreneniFællesskabet,jf.artikel9,stk.1, i grundforordningen.
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 18
▼B
3.Konkurrenceaspekter
(93)I de bemærkninger, de fremsatte efter meddelelsen, gentog de
indiske eksporterende producenter deres påstand om, at alle deoplysninger, som EF-erhvervsgrenen har afgivet i forbindelsemed denne undersøgelse, vil være upålidelige som følge af denensartedeanvendelseafsystemetmed»legeringstillæg«,ogatdetderforikkevilværemuligtatforetageennøjagtigskadesanalyseiforbindelsemedantisubsidieproceduren.Daingeninteresseredeparterimidlertidharfremførtnyeargumenter,ogdaderertruffeten endelig afgørelse om afvisning af klagen i sag IV/E-l/36.930omstængerafrustfritblanktstål,bekræftesundersøgelsesresulta-terne i betragtning 209 til 216 i den midlertidige forordning.
4.Forbrug i Fællesskabet
(94)Eftermeddelelsenharnogleinteresseredeparterfremført,atden
metode, der blev fulgt med henblik på at fastsætte forbruget iFællesskabet, navnlig med hensyn til ikke samarbejdsvillige EF-producenters salg og importen fra tredjelande, var uhensigts-mæssig.
(95)I denne forbindelse bør det erindres, at der kun er adgang tildetaljeredeogverificeredeoplysningerforEF-erhvervsgrenenogdesamarbejdsvilligeeksporterendeproducenteridetpågældendeland. I overensstemmelse med EF-institutionernes konsekventepraksisblevderderforgjortbrugafoplysninger,dervartilgæn-gelige for Kommissionen, og især uafhængige statistiske kilder.Ingen interesserede parter har fremlagt oplysninger, der viser, atEF-institutionernes fremgangsmåde var urimelig og ikke beret-tiget under de omstændigheder, der forelå i denne sag.
(96)Undersøgelsesresultaterneibetragtning217og218idenmidler-tidige forordning bekræftes derfor.
5.Den subsidierede imports mængde og markedsandel
(97)ImportenfraIndienudvikledesigsomfølgerudtryktitons:952i
1994, 4513 i 1995, 6951 i 1996, 8719 i 1997 og 9166 iundersøgelsesperioden. Der var således tale om en støt og bety-delig stigning i den betragtede periode, nemlig ca. 850%.
(98)Markedsandelen for den subsidierede import fra Indien stegkonstant,nemligfra1,4%i1994til5,6%i1995,9,9%i1996og 11,1% i 1997, og lå stabilt på 11,1% i undersøgelsespe-rioden.
6.Den subsidierede imports priser
a)Prisudvikling
(99)Den fra Indien indførte subsidierede vares gennemsnitlige salgs-
pris pr. kg steg mellem 1994 og 1995 (fra 1,88 til 2,44 ECU),menfaldtstøtfraogmeddetteår(2,32ECUi1996,2,10ECUi1997 og 2,05 ECU i undersøgelsesperioden).
b)Prisunderbud
(100)For så vidt angår den metode, der blev fulgt med henblik på
beregning af prisunderbudsmargenerne, anfægtede nogle interes-serede parter den metode, som Kommissionen havde anvendt iden foreløbige fase. De påstod, at disse margener var for store,fordi de beløb, hvormed de eksporterende producenters priser låunder EF-erhvervsgrenens priser, ikke blev udlignet med beløb,der lå herover.
(101)Detskalbemærkes,atihenholdtildenmetodeforberegningafprisunderbudsmargenerne,derbeskrivesibetragtning226og227i den midlertidige forordning, blev den subsidierede importsvejede gennemsnitlige nettosalgspriser sammenlignet model formodel med EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige nettopriser påfællesskabsmarkedet. Denne metode gjorde det derfor muligt
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 19
▼B
transaktion for transaktion at tage hensyn til det beløb, hvormedden eksporterende producents pris for en bestemt model lå overEF-erhvervsgrenens pris.
(102)Konklusionerne i betragtning 226 og 227 i den midlertidigeforordning om den generelle metode, der anvendtes, bekræftesderfor.
(103)Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes defaktiske prisunderbudsmargener for I, importen med oprindelse iIndien,derfremgårafbetragtning228idenmidlertidigeforord-ning.
7.EF-erhvervsgrenens situation
(104)Daingeninteresseredeparterfremsattebemærkningertildefore-
løbigeundersøgelsesresultatervedrørendedeøkonomiskeindika-torer for EF-erhvervsgrenens situation, bekræftes konklusionernei betragtning 229 til 238 i den midlertidige forordning.
(105)Nogleinteresseredeparterharfremført,atdeøkonomiskeindika-torer for fællesskabserhvervsgrenen ikke gjorde det muligt atkonkludere, at denne erhvervsgren havde lidt væsent lig skade.Depåstod,atEF-erhvervsgrenenssituationvarforholdsvisstabili den af undersøgelsen omfattede periode og endda udviste tegnpåforbedringermedhensyntilproduktion,salgsmængdeoginve-steringer. For så vidt angår rentabiliteten kan den nedadgåendetendens forklares ved EF-erhvervsgrenens beslutning om atkoncentreresigomprodukter,derharhøjereproduktionsomkost-ninger.
(106)Det bør erindres, at konklusionen om, at der er forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, i som nævnt i betragtning 237og 238 i den midlertidige forordning, var baseret på den kends-gerning, at EF-erhvervsgrenen over for den subsidierede importikke kunne følge vækstudviklingen på markedet, ikke genvandtsin stilling på markedet og kun kunne holde sin salgsmængdestabil på bekostning af sin rentabilitet, der faldt stærkt påbaggrund af en situation med faldende salgspriser. EF-erhvervs-grenenssalgsmængdestegkunmed5%mellem1994ogunder-søgelsesperioden,mensfællesskabsmarkedetvoksedemed20%isammeperiode.Densvagenedgangiproduktionenoginvesterin-gerne skyldes desuden kun, at EF-erhvervsgrenen forsøgte atbevare sin markedsandel. Den faldende udvikling i EF-erhvervs-grenensrentabilitetskyldessåledesikkeudelukkende,atdenogsåbegyndteatfremstillemodeller,dervarudsatformindrekonkur-rence fra den subsidierede import.
(107)På grundlag af ovenstående konkluderes det, at der er forvoldterhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade, jf. betragtning237 og 238 i den midlertidige forordning.
F.ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(108)I overensstemmelse med artikel 8, stk. 6 og 7, i grundforord-
ningen har Kommissionens tjenestegrene undersøgt, om importmed oprindelse i Indien har forvoldt væsentlig skade. Andrekendtefaktorerenddensubsidieredeimport,dersamtidigkunnetilføjeEF-erhvervsgrenenskade,blevogsåundersøgtforatsikre,at en eventuel skade forårsaget af disse faktorer ikke blevtilskrevet den subsidierede import.
a)Virkningerne af den subsidierede import
(109)Denbetydeligestigningidensubsidieredeimportssalgsmængde
(ca.850%)ogmarkedsandel(fra1,4%til11,1%)mellem1994ogundersøgelsesperiodensamtdebetydeligeprisunderbud,dererkonstateret, faldt sammen med forværringen af EF-erhvervsgre-nens situation i henseende til tab af markedsandele, pristryk ogforringelse af rentabiliteten.
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 20
▼B
(110)På baggrund af det generelt faldende marked i 1996, der fulgte
den stærke vækst i 1995, påvirkedes EF-erhvervsgrenen negativtaf den fortsatte stigning i den subsidierede import. Det varsåledes importen fra Indien, der udviste en betydelig stigning idette år.
(111)Fraogmed1997varvækstenpåmarkedethovedsageligtilfordelfor den subsidierede import. EF-erhvervsgrenens salgsmængdefulgteikkedenpositivemarkedsudvikling,ogsalgsprisernenåedeikke deres tidligere niveau. Tværtimod led EF-erhvervsgrenenunderpristrykogetkraftigtprisfald,såledessomdetfremgårafdet konstaterede prisunderbud. Denne situation afspejles i ensituation med forværret rentabilitet og faldende beskæftigelse.
(112)Over for importen fra Indien af varer til lave priser havde EF-erhvervsgrenen mulighed for enten at fastholde sine priser ogrisikere faldende salgsmængder eller at følge den subsidieredeimportslavepriseruansetfølgerneforrentabiliteten.Beggestra-tegier resulterede i negative virkninger for fortjenesten, entendirekte (lavere priser) eller indirekte (høje priser førte til mindresalgsmængder, hvilket førte til højere produktionsomkostningerpr.ton).Fra1996sænkedealleEF-producenterderessalgspriserbetydeligt, hvilket havde en yderligere negativ indvirkning påderesfortjeneste,selvomdeforsøgteatkoncentreresigomvissemarkedsnicher for at undgå at blive påvirket endnu mere afvirkningerneafdensubsidieredeimport.Detteviserklartprisføl-somheden på markedet og virkningerne af de indiske eksporte-rende producenters lavere priser.
b)Virkninger af andre faktorer
(113)Ioverensstemmelsemedartikel8,stk.7,igrundforordningenhar
Kommissionen undersøgt, om andre faktorer end den subsidie-redeimportfraIndienkanhavehaftindvirkningpåfællesskabs-erhvervsgrenens situation, navnlig med hensyn til den rolle, derer spillet af andre EFproducenter, der ikke udviste samarbejds-vilje i forbindelse med undersøgelsen, samt import fra andrelande.
i) Andre EF-producenter
(114)Efter vedtagelsen af den midlertidige forordning stillede nogle
interesseredeparterspørgsmålstegnved,omdenskade,somEF-erhvervsgrenen havde lidt, var forårsaget af den subsidieredeimport. Navnlig blev det hævdet, at skaden var forårsaget afandrefaktorer,nemligafandrefællesskabsproducenter.Detblevi denne forbindelse fremført, at i betragtning af EF-producen-ternes begrænsede samarbejdsvilje var vurderingen af virknin-gerne af de ikke-samarbejdsvillige fællesskabsproducenters salgikke fuldt ud pålidelig.
(115)Detbørerindres,atderkunforeliggerdetaljeredeogefterprøvedeoplysninger for erhvervsgrenen i Fællesskabet. Under hensyn-tagen til den høje grad af samarbejdsvilje, der er udvist af EF-erhvervsgrenen, og som sikrer repræsentative resultater, samt tilgennemrigtigheden og prisfølsomheden på EF-markedet for trådaf rustfrit stål er det ikke urimeligt at konkludere, at andreEF-producenter har gennemgået en tilsvarende udvikling somerhvervsgrenen i Fællesskabet, navnlig med hensyn til priser.Desudenharingeninteresseredeparterfremlagtoplysninger,derkunnetydepå,atdeproducenter,derikkevarmedtilatindgiveklagen, har arbejdet under mere positive forhold.
ii) Import fra tredjelande
(116)Markedsandelene for importen fra tredjelande er som følger:
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 21
▼B
(% af mængden)
1994199519961997Under-
søgelse-
sperioden
Korea 0,40,61,01,11,5
Schweiz 6,66,35,56,76,9
Andrelande 1,42,82,51,72,2
Andenimporti
alt8,49,79,09,610,6
(117)Markedsandelen for tyk tråd af rustfrit stål med oprindelse i
tredjelande steg kun med 2,2 procentpoint mellem 1994 ogundersøgelsesperioden, mens den subsidierede import fra Indiensteg med 9,7 procentpoint i samme tidsrum. For så vidt angårpriserblevderikkeiforbindelsemedundersøgelsenfundettegnpå, at priserne var lavere end EF-erhvervsgrenens salgspriser.
Korea
(118)Importen fra Korea blev behandlet i forbindelse med denne
undersøgelse,ogdetkonkluderedes,atdenvejedegennemsnitligesubsidiemargen for landet ligger under de minimis-grænsen. Pågrundlag af den ovenfor beskrevne udvikling i denne importkonkluderesdet,atdensvækstermindreudtaltendforimportenmed oprindelse i Indien, men dog ikke ubetydelig.
(119)På grundlag af disse undersøgelsesresultater konkluderes det, atimporten fra tredjelande kan have bidraget til den skade, somEF-erhvervsgrenen har lidt, men dette fandtes ikke i sig selv atvære nok til at bryde den konstaterede årsagssammenhængmellem den subsidierede import fra Indien og den væsentligeskade, der er forvoldt erhvervsgrenen i Fællesskabet, navnlig ibetragtning af udviklingen i disse tredjelandes markedsandel iløbet af den af undersøgelsen omfattede periode.
iii) Andet
(120)Derblevikkefremførtnyeargumenterafnogeninteresseretpart
om, hvorvidt andre faktorer kan have bidraget til den skade, dererforvoldterhvervsgreneniFællesskabet,navnligfaldendeefter-spørgsel eller ændringerne i forbrugsmønstret, den teknologiskeudviklingsamtEF-erhvervsgrenenseksportresultaterogprodukti-vitet. Undersøgelsesresultaterne i betragtning 247 til 250 i denmidlertidige forordning bekræftes derfor.
c)Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(121)Andre faktorer end den subsidierede import fra Indien kan
således have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen harlidt, men kunne ikke bryde årsagssammenhængen mellem densubsidierede import fra Indien og den væsentlige skade, derforvoldtes EF-erhvervsgrenen som følge heraf.
(122)Ibetragtningafovenståendekonkluderesdet,atdensubsidieredeimport fra Indien isoleret set har forårsaget væsentlig skade forEF-erhvervsgrenen.
G.FÆLLESSKABETS INTERESSE
(123)Efter vedtagelsen af den midlertidige forordning har brugerne
fremsat bemærkninger om toldens mulige konsekvenser.
(124)Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger med hensyn tilindvirkningen af tolden på EF-erhvervsgrenens og andre EF-producenters situation, bekræftes for så vidt angår disse foretag-enderdenkonklusion,atenindførelseafforanstaltningervilgøredet muligt for EF-erhvervsgrenen at genopnå en tilfredsstillenderentabilitetsmargensamtopretholdeogvidereudviklesineaktivi-
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 22
▼B
SelskabForeslåetudligningstold
(%)teter i Fællesskabet og derved sikre både beskæftigelse og inve-
steringer.
(125)Da uafhængige importører og leverandørerne ikke har reageretyderligere, bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 257til 261 i den midlertidige forordning.
(126)For så vidt angår brugerne har nogle selskaber hævdet, at enindførelse af foranstaltninger vil have en direkte virkning påderesøkonomiskesituation,daprisernepåderesråmaterialervilstige.Deharimidlertidogsåerklæret,atdekanfåforsyningerfraandre lande end det pågældende land. I betragtning af toldenssamlede lave niveau vil virkningen af prisstigninger desudenvære begrænset.
(127)Andre brugere har fremhævet kvaliteten og pålideligheden afEF-erhvervsgrenens varer og finder derfor, at en indførelse afforanstaltninger ikke vil påvirke deres egen situation.
(128)Undersøgelsesresultaterneibetragtning252til268idenmidlerti-dige forordning bekræftes derfor i den forstand, at der ikke ertvingende årsager til ikke at indføre udligningstold.
H.ENDELIG FREMGANGSMÅDE
1.Korea
(129)I betragtning af ovenstående konklusioner om, at den vejede
gennemsnitlige subsidiemargin for importen med oprindelse iKoreapålandsplanerubetydelig,børdenneprocedureafsluttesioverensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i grundforordningen.
2.Indien
(130)Pågrundlagafovenståendekonklusioneromsubsidiering,skade,
årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser overvejedes det,hvilken form og størrelse de endelige udligningsforanstaltningerskulle have for at afhjælpe de handelsfordrejende virkninger afskadelige subsidier og genskabe reelle konkurrencevilkår påfællesskabsmarkedet for tyk tråd af rustfrit stål.
(131)Som forklaret i betragtning 271 i den midlertidige forordningberegnedes der derfor en ikke-skadevoldende pris på et niveau,der dækker EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger oggiver en rimelig fortjeneste.
(132)Sammenligningen mellem de ikke-skadevoldende priser ogproducenternes eksportpris førte til skadesmargener, der,undtagen for en eksporterende producent, i alle tilfælde var ligmedellerIstørreenddesubsidiebeløb,derkonstateredesfordesamarbejdsvillige eksporterende producenter.
(133)Toldenbørioverensstemmelsemedartikel15,stk.1,igrundfor-ordningen fastsættes svarende til subsidiebeløbet, medmindreskadesmargenen er lavere. Dette gav følgende toldsatser for desamarbejdsvillige indiske eksporterende producenter:
Bhansali Bright Bars Pvt Ltd 18,5
Devidayal Ltd, Mumba 18,4
Indore Wire Ltd, Indore 19,3
Isibars/Isinox Ltd, Mumbai 13,2
Kei Industries Ltd, Delhi 0
Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai 25,4
Mukand Ltd, Mumbai 13,2
Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai 28,6
Triveni Shinton, Mumbai 0
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 23
▼B
SelskabForeslåetudligningstold
(%)
ProducentToldsats
(%)Taric-tillægskodeVenus Wire, Indore 35,4
(134)For at undgå at belønne manglende samarbejdsvilje fandtes det
passende at fastsætte tolden for de ikke-samarbejdsvilligeselskaber til det højeste niveau, der konstateredes pr. individueltsubsidieprogram for de samarbejdsvillige selskaber, dvs. 48,8%for ikke-samarbejdsvillige selskaber i Indien.
(135)De individuelle toldsatser, der er anført i denne forordning, blevfastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende antisubsi-dieundersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstate-redes ved undersøgelsen. Disse toldsatser finder derfor udeluk-kendeanvendelsepåimportafvarermedoprindelseidetpågæl-dendelandogfremstilletafdenævntespecifikkeretligeenheder.Varerfremstilletafalleandreselskaber,derikkeerudtrykkeligtnævnt i den relevante del af denne forordning, herunder forret-ningsmæssigt forbundne enheder, kan ikke drage fordel af dissesatser, men er omfattet af satsen for resttolden.
(136)Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser(f.eks.efterændringafdenpågældendevirksomhedsnavn)frem-sendes straks til Kommissionen sammen med alle relevanteoplysninger,isæromændringerafselskabetsaktiviteteriforbin-delse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg itilknytning til den pågældende navneændring.
J.OPKRÆVNINGAF DEN MIIERTIDIG E TOLD
(137)I betragtning af størrelsen af de udligningsberettigede subsidier,
derkonstateredesfordeeksporterendeproducenteriIndien,ogafalvoren af den skade, der er forvoldt erhvervsgrenen i Fælles-skabet,findesdetnødvendigt,atdebeløb,forhvilkedererstilletsikkerhed i form af midlertidig udligningstold på import medoprindelse i Indien i henhold til forordning (EF) nr. 618/1999,opkrævesendeligtmeddenendeligetold,medmindredemidlerti-dige toldsatser er lavere, i hvilket tilfælde sidstnævnte gælder.
(138)Debeløb,forhvilkedererstilletsikkerhediformafmidlertidigudligningstold på import med oprindelse i Korea, frigives—
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig udligningstold på importen af tråd af
rustfritstålafdiameter1mmogderover,medindholdafnikkelpå2,5vægtprocentogderover,undtagenmedindholdafnikkelpå28vægtpro-cent og derover, men ikke over 31 vægtprocent, og af chrom på 20vægtprocent og derover, men ikke over 22 vægtprocent, henhørendeunder KN-kode 72230019 (Taric-kode ex 72230019*90) og medoprindelse i Indien.
2. Den endelige udligningstold fastsættes til følgende af nettoprisen,
frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:
— BhansaliBrightBarsPvtLtd,C-8/3,T.T.C.Industrial
Area,Village—PawneOppositeP.I.L.,Thane-BelapurRoad,NaviMumbai400705,India18,5 A009
— DevidayalIndustriesLtd,GuptaMillsEstate,►
C1ReayRoad ◄,Mumbai400010,India18,4 A010
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 24
▼B
ProducentToldsats
(%)Taric-tillægskode
— IndoreWireCompanyLtd,NearFort,Indore452006
(M.P.),India19,3 A004
— IsinoxSteelsLtdIndiasteelComplex,RailwayGateNo4,AntopHill,Wadala,Mumbai400037,India 13,2 A002
— IsibarsLtdIndiasteelComplex,RailwayGateNo4,AntopHill,Wadala,Mumbai400037,India 13,2 A011
— MukandLtd,L.B.S.Marg,Kurla,Mumbai400070,India 13,2 A003
— RaajratnaMetalIndustriesLtd,909,Sakar-III,NrIncomeTax,Ahmedabad380014,Gujarat,India 28,6 A005
— VenusWireIndustriesLtd,BlockNo19,RaghuvanshiMillCompound,SenapatiBapatMarg,LowerParel,Mumbai400013,India 35,4 A006
— MacroBarsandWiresPvt.Ltd,702BombayMarketBuilding ►
C1TardeoRoad ◄,Mumbai400032,India25,4 A008
— KeiIndustriesLtd.,D-90,OkhlaIndustrialAreaPhase-1,
NewDelhi,India0 A020
— TriveniShintonInternationalLtd.,KantiMansion,6MuraiMohallaIndore, ►
C1452001 ◄,(M.P.),India0 A012
—Alleandreselskaber 48,8 A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse,
medmindre andet er fastsat.
4. De individuelle toldsatser (i modsætning til den landsomfattende
told, der gælder for »andre«) finder udelukkende anvendelse på importaf varer, der er fremstillet af de nævnte specifikke retlige enheder, ogsom har oprindelse i det pågældende land. Varer, der er fremstillet afethvert andet selskab, der ikke er nævnt med sit nøjagtige navn i denrelevante del af forordningen, kan ikke drage fordel af disse satser.
Alleanmodningeromanvendelseafdisseindividuelletoldsatser(f.eks.
efterenændringafenhedensnavn)fremsendesstrakstilKommissionensammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selska-bets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- ogeksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring. Efterkonsultation af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen forord-ningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen overselskaber, som er omfattet af individuelle toldsatser.
Artikel 2
1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig
udligningstold på import med opfindelse i Indien i henhold til forord-ning (EF) nr. 618/1999, opkræves endeligt med den endeligt indførtetoldsats.Beløb,forhvilkedererstilletsikkerhedudoverdenendeligeudligningstold, frigives.
2. Deiartikel1,stk.4,omhandledebestemmelserfinderogsåanven-
delse på den endelige opkrævning af de beløb, for hvilke der er stilletsikkerhed i form af midlertidig udligningstold.
Artikel 3
Procedurenvedrørendeimportenaftrådafrustfritstålafdiameter1mm
ellerderovermedoprindelseiKoreaafsluttes.Debeløb,forhvilkeder
1999R1599 — DA — 23.07.1999 — 000.001 — 25
▼B
er stillet sikkerhed i form af midlertidig udligningstold på import medoprindelseiKoreaihenholdtilforordning(EF)nr.618/1999,frigives.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De
Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denneforordningerbindendeialleenkelthederoggælderumiddelbart
i hver medlemsstat.