Dettedokumenteretdokumentationsredskab,oginstitutionernepåtagersigintetansvarherfor
"BKOMMISSIONENSFORORDNING(EF)Nr.1091/94
af29.april1994
omvissegennemførelsesbestemmelsertilRådetsforordning(EØF)nr.3528/86ombeskyttelseaf
skoveneiFællesskabetmodluftforurening
(EFT L 125 af 18.5.1994, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. Side dato
"M1Kommissionens forordning (EF) nr. 690/95 af 30. marts 1995 L 71 25 31.3.1995
"M2Kommissionens forordning (EF) nr. 1390/97 af 18. juli 1997 L 190 3 19.7.19971994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 1
KOMMISSIONENSFORORDNING(EF)Nr.1091/94
af29.april1994
omvissegennemførelsesbestemmelsertilRådetsforordning(EØF)
nr.3528/86ombeskyttelseafskoveneiFællesskabetmodluftfor-
urening
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR
—
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske
Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86af 17.
november 1986om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod luftfor-
urening(1), senest ændret ved forordning (EØF) nr. 2157/92(2), særlig
artikel 3,
under henvisning til resolution nr. 1 fra den første tværeuropæiske
konference om beskyttelse af Europas skove(3) og opfølgningen heraf,
og
ud fra følgende betragtninger:
I henhold til artikel 2, stk. 1, tredje og fjerde led, i forordning (EØF) nr.
3528/86er formålet med EF-aktionen at hjælpe medlemsstaterne med:
— at gennemføre en intensiv og permanent overvågning af skov-
økosystemerne
— på samordnet og harmonisk måde at oprette et net af områder, der er
nødvendigt for en sådan intensiv og permanent overvågning, eller at
udvide det allerede eksisterende net;
i henhold til artikel 2, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3528/86sender
medlemsstaterne Kommissionen de data, der indsamles gennem nettet af
observationsområder til intensiv og permanent overvågning;
dette net af observationsområder er oprettet for at opnå detaljerede data
for udviklingen i skovøkosystemerne i Fællesskabet; denne fremgangs-
måde gør det muligt at fastslå sammenhængen mellem de forskellige
miljømæssige faktorer, især luftforurening og skovøkosystemernes
reaktion; dataene fra nettet gør det muligt at nå frem til en bedre
fortolkning af resultaterne fra det systematiske net af observations-
områder, der omhandles i forordning (EØF) nr. 1696/87(4), senest
ændret ved forordning (EF) nr. 836/94(5);
de støtteansøgninger, der indgives i henhold til forordning (EØF) nr.
3528/86med henblik på gennemførelse af en intensiv og permanent
overvågning som omhandlet i artikel 2, stk. 1, bør indeholde alle de
oplysninger, der er nødvendige for at foretage en undersøgelse af disse
foranstaltninger efter målsætningerne og kriterierne i nævnte forordning;
disse oplysninger bør forelægges i standardiseret form for at gøre det
lettere at behandle og sammenligne ansøgningerne;
de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse
med udtalelse fra Den Stående Skovbrugskomité —!B
(1) EFT nr. L 326af 21. 11. 1986 , s. 2.
(2) EFT nr. L 217 af 31. 7. 1992, s. 1.
(3) December 1990, Strasbourg.
(4) EFT nr. L 161 af 10. 6. 1987, s. 1.
(5) EFT nr. L 97 af 15. 4. 1994, s. 4.1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 2
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel1
1. Medlemsstaterne opretter et net af permanente observationsområder.
Udvælgelsenafområderneskalværeafsluttet ogover50%afområderne
oprettet efter de fælles metoder til oprettelse af et net af permanente
områder til intensivog permanent overvågning (se bilag I) senest den 30.
juni 1994. De sidste områder skal være oprettet inden den 30. juni 1995.
For alle områderne sender medlemsstaterne senest den 15. december
1994 Kommissionen en oversigt over udvælgelseskriterierne og en
fuldstændig liste over de udvalgte områder, herunder grundlæggende
oplysningersåsombeliggenhed (længdegrad,breddegrad,højde)ogarter,
tillige med de generelle oplysninger om hvert enkelt oprettet observa-
tionsområde i standardiseret form som anført i bilag VII a.
2. I de permanente observationsområder gennemføres der intensiv og
permanent overvågning af skovøkosystemerne. Den omfatter den
løbende oversigt over kronernes tilstand, oversigten over jordbundens
og nålenes/bladenes tilstand og målinger af tilvækst, deposition,
vejrforhold og udtagning og analyse af udvaskningsprøver, der foretages
efter objektive metoder og analyseres efter etablerede metoder.
3. Inden udgangen af hvert år forelægger medlemsstaterne mindst alle
de data, der er målt i løbet af det foregående år for hvert enkelt
permanent observationsområde, for Kommissionen i standardiseret
format som angivet i bilag VIIa sammen med en dataledsagerapport
som angivet i bilag VIIb. Desuden forelægges der hvert år inden den 31.
december en situationsrapport for Kommissionen om evalueringer og
fortolkninger af resultater på nationalt plan som angivet i bilag VIIb.
4. De tekniske bestemmelser står i bilag III til X.
Artikel2
1. Ansøgninger om finansiel støtte fra Fællesskabet:
— til at oprette eller udvide nettet af permanente observationsområder
med henblik på intensiv og permanent overvågning
— til at udarbejde oversigten over kronernes tilstand— til at udarbejde jordbundsoversigten— til at udarbejde oversigten over nåle/blade— til at gennemføre tilvækstmålingerne— til at gennemføre depositionsmålingerne— til at gennemføre de meteorologiske målinger og
— til at gennemføre prøvetagningen og analysen af udvaskningen
som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3528/86skal
indeholde oplysninger og dokumenter, der er angivet i bilag II til
nærværende forordning.
Ansøgningerne indsendes i tre eksemplarer i overensstemmelse med
bilag II.
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen ansøgninger inden den 1.
november hvert år for det efterfølgende år.
2. Ansøgninger, der ikke opfylder betingelserne i stk. 1, tages ikke i
betragtning!B
!M2
!B
!M2
!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 3
Artikel3
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i
DeEuropæiskeFællesskabersTidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat.!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 4
BILAGI
FÆLLESMETODERTILOPRETTELSEAFETNETAFPERMANENTE
OBSERVATIONSOMRÅDERTILINTENSIVOGPERMANENT
OVERVÅGNING(artikel2,stk.1,iforordning(EØF)nr.3528/86med
ændringer)
I.Generellebemærkninger
Ordningen i artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3528/86med
ændringer tager sigte på at oprette et net af permanente observations-områder i De Europæiske Fællesskabers medlemsstater og at indsamle
data ved intensiv og permanent overvågning.
Formålet med ordningen er:— at gennemføre en intensiv og permanent overvågning af skovøko-
systemerne til konstatering af den skade, der forvoldes af luftfor-urening og andre faktorer, som influerer på skovenes tilstand
— at øge indsigten i årsagssammenhængen mellem ændringer i
skovøkosystemet og de faktorer, der påvirker det, især luftforurening,
ved på et enkelt sted at gennemføre forskellige målinger og
overvågning af skovøkosystemet og dets sammensætning
— at opnå relevante oplysninger om udviklingen i en række skov-
økosystemer i Fællesskabet.
II.Oprettelseafetnetafpermanenteobservationsområder
II.1.Udvægelseafobservationsområder
Senest den 30. juni 1994 udvælger medlemsstaterne et tilstrækkeligt stort
antal permanente observationsområder i deres land. Antallet af observa-tionsområder bør i princippet ikke overstige 20 % af antallet af nationaleobservationsområder i Fællesskabets net på 16× 16km (forordning (EØF)
nr. 1696/87). Medlemsstater med et begrænset antal observationsområder i
Fællesskabets net kan udvælge et større antal permanente observations-områder på betingelse af, at antallet begrænses til højst 15.
Det overlades til medlemsstaterne at udvælge disse områder, men der bør
benyttes følgende udvælgelseskriterier:
— observationsområdernes beliggenhed bør være således, at de vigtigste
træarter og mest udbredte vækstbetingelser i de respektive lande er
repræsenteret
— et observationsområde skal mindst være på 0,25 ha målt i det
vandrette plan
— for mest muligt at reducere virkningerne af aktiviteter på tilstødende
arealer skal observationsområdet være omgivet af en stødpudezone.
Zonens faktiske bredde afhænger af skovtype og skovens alder. Hvis
observationsområdet og de tilstødende arealer er ensartede, hvadangår højde og aldersstruktur, kan stødpudezonens bredde begrænsestil 5 eller 10 m. Hvis det skovareal, hvori observationsområdet er
beliggende, består af blandede bevoksninger, forskellige arter eller
bevoksninger med uensartet aldersstruktur, skal stø dpudezonen
udvides til indtil fem gange den potentielle højde på skoven iobservationsområdet
— da observationsområdet skal kunne anvendes til langtidsovervågning,
er det nødvendigt, at hjørnerne og/eller grænserne er tydeligt
afmærket, og at hvert enkelt prøvetræ i observationsområdet er varigtnummeret
— observationsområderne bør til enhver tid være lettilgængelige, og der
må ikke foreligge nogen restriktioner, hvad angår adgang og
prøvetagning
— der bør ikke være nogen forskelle, hvad angår forvaltningen af
observationsområdet, dets stødpudezone og den omgivende skov(f.eks. bør driftsforholdene være sammenlignelige, og forstyrrelser
som følge af overvågningen bør reduceres mest muligt)
— direkte forurening fra kendte lokale kilder bør undgås. Observations-
områderne bør ikke ligge i nærheden af landbrugsbedrifter, meget tætpå hovedveje eller i umiddelbar nærhed af forurenende industrier!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 5
— derbør være et tilstrækkeligt antal træer til rådighed til prøvetagning i
eller nær ved området
— observationsområderne og stødpudezonerne bør være så ensartede
som muligt, hvad angår arter eller artsblandinger, alder, størrelse,
jordbund og terrænets hældning
— observationsområderne bør ligge tilstrækkeligt langt fra skovkanten.
Detanbefales at udvælgeobservationsområder,dererblevetovervåget ide
seneste år i henhold til forordning (EØF) nr. 3528/86eller andreprogrammer. Når der skal udvælges supplerende observationsområder,anbefales det at vælge områder, der er identiske med eller ligger i
nærheden af et af de eksisterende områder i Fællesskabets net på 16×
16km, og som har en sådan beliggenhed, at oplysninger fra andre kilder(f.eks. vejrstationer) kan benyttes.
II.2.Oprettelseafogoplysningeromobservationsområdet
Medlemsstaterne skal senest den 30. juni 1994 have oprettet om ikke alle
så i hvert fald over 50 % af de permanente observationsområder. I vissetilfælde kan det accepteres, at den faktiske oprettelse af de sidste områder
forsinkes et år. Hvert af de oprettede observationsområder skal beskrives i
enkeltheder. Degenerelle data skalfastlæggesogindberettes inden den15.december 1994. Den detaljerede beskrivelse af observationsområdet skalomfatte områdets nøjagtige beliggenhed, et kort, der viser den permanente
markering af områdets hjørner og/eller grænser, antallet af træer i området
og alle andre relevante permanente faktorer i eller i nærheden af området(f.eks. tilkørselsvej, floder). I fremtiden skal prøvetagningsstedernesnøjagtige beliggenhed (f.eks. grave, når det gælder jordprøver) også
afmærkes på dette kort.
II.3.Definitionafetdelområde
I princippet skal alle træer i hele observationsområdet indgå i prøven med
henblikpåbedømmelse aftræerne(f.eks.oversigtenoverkronerogmåling
af tilvæksten). Hvis der er mange træer i observationsområdet (dvs. tættebevoksninger), kan der afgrænses et delområde, som skal anvendes veddisse undersøgelser. Delområdets størrelse på det tidspunkt, hvor området
oprettes, bør være tilstrækkelig til at danne grundlag for pålidelige skøn i
mindst 20 år og helst i hele bevoksningens levetid. Der bør mindst være 20træer til rådighed i delområdet i denne periode.
II.4.Generelleoplysningeromdeenkelteobservationsområder
Der indsamles følgende generelle oplysninger om hvert enkelt permanent
observationsområde til intensiv og permanent overvågning under opret-telsen og de første undersøgelser:
Oprettelse Første undersøgelser
Beskrivende kode Land
ømrådets nummer
Faktiske breddegrads- og længde-
gradskoordinater
Data for voksested Højde
Retning
Områdets samlede størrelse
Antal træer i området
Delområde (eventuelt)De fremherskende arters adgang til
vand
Humustype
Jordbundstype (skøn)
Data for bevoksningen Den fremherskende bevoksnings
gennemsnitsalder
Vigtigste træarter
Tilvækst (skøn)
Andet Områdets historie
Anden overvågningsstation i nær-
heden
Senest den 15. december 1994 sender medlemsstaterne Kommissionen de
oplysninger, der for hvert enkelt oprettet område er blevet indsamlet under
oprettelsen, vedhjælp af datafiler (sebilag VIIa, formular 1a) og rapporter!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 6
(se bilag VIIb, formular 1b). Vigtige oplysninger, der fremkommer i løbet
afdeår,hvorovervågningenfindersted,indsendesårligtpåformular1aog
1b (bilag VII). De øvrige oplysninger indsendes umiddelbart efter, at den
første relevante undersøgelse er blevet gennemført, og ajourføres, hvis deter nødvendigt.
II.5.Udskiftningafpermanenteobservationsområder
Permanente områder skal kunne anvendes til langtidsovervågning. Hvis
der indtræffer uforudsete begivenheder (f.eks. hvis træer i områdetødelægges af brand eller storm), kan det være nødvendigt at udskifte dette
område. Medlemsstaterne sender Kommissionen de grundlæggende
oplysninger om det nye område som angivet i dette bilag.!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 7
BILAGII
ANSØGNINGOMTILSKUDFRAFÆLLESSKABETTIL
GENNEMFØRELSEAFFORANSTALTNINGERIHENHOLDTIL
ARTIKEL2IFORORDNING(EØF)Nr.3528/86MEDÆNDRINGER
Ansøgningerne om tilskud indsendes som angivet i bilag A til Kommissionens
forordning (EØF) nr. 526/87(1) sammen med et resumé af de nedenfor anførte
oplysninger og skemaet, der indgår i dette bilag som formular 2a.
For hver af de foranstaltninger, der skal gennemføres i henhold til artikel 2, gives
der oplysninger om følgende:
1.Kortbeskrivelseafforanstaltningerne
2.Ansøger
Ansøgerens forbindelse med foranstaltningerne.
3.Detorgan,derharansvaretforgennemførelsenafforanstaltningerne
Formålet med og omfanget af organets vigtigste aktiviteter.
4.Detaljeretbeskrivelseafforanstaltningerne
Hvis:
a) foranstaltningerne vedrører oprettelse eller udvidelse af nettet af
permanente observationsområder til intensiv og permanent overvågning:
1. beskrivelse af den nuværende situation2. den/de pågældende regionersbeliggenhed og areal (+kortmateriale)
3. antal permanente observationsområder
b) foranstaltningerne vedrører udarbejdelse oggennemførelse afenoversigt
over kronernes tilstand i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal observationsområder, der skal indgå i oversigten over
kronernes tilstand (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
undersøgelsen i observationsområderne (antal træer, markeringermv.)
4. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b)
c) foranstaltningerne vedrører udarbejdelse oggennemførelse afenoversigt
over jordbundens tilstand i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i oversigten
over jordbundens tilstand (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
prøvetagning i observationsområderne (antal enkeltprøver, profilbe-
skrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelsefor eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, derer nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de
analyseresultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b)
d) foranstaltningerne vedrører udarbejdelse oggennemførelse afenoversigt
over nåles/blades tilstand i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i oversigten
over nåles/blades tilstand (formular 2a)!
B
(1) EFT nr. L 53 af 21. 2. 1987, s. 14.1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 8
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
prøvetagning i observationsområderne (antal enkeltprøver, profilbe-
skrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelse
for eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der
er nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b)
e) foranstaltningerne vedrører indførelse og gennemførelse af tilvækst-
målinger i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i tilvækst-
målingerne (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
måling i observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og de
analysemetoder,derskalanvendes,herunderenudførlig redegørelsefor eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der
er nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de
analyseresultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b)
f) foranstaltningerne vedrører tilrettelæggelse og gennemførelse af depo-
sitionsmålingerne i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, der skal indgå i depositons-
målingerne (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
måling i observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og de
analysemetoder,derskalanvendes,herunderenudførlig redegørelsefor eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der
er nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de
analyseresultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b)
g) foranstaltningerne vedrører tilrettelæggelse og gennemførelse af vejr-
målingerne i de permanente observationsområder:
1. beskrivelse af den nuværende situation
2. antal permanente observationsområder, som skal indgå i vejrmålin-
gerne (formular 2a)
3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmåde, der anvendes ved
måling i observationsområderne (antal målinger, beskrivelse mv.)
4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den
analysemetode, der skal anvendes, herunder en udførlig redegørelsefor eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der
er nødvendige for at gøre resultaterne sammenlignelige med de
analyseresultater, der opnås med de godkendte metoder
5. tidsplan for gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger
(formular 2b).
5.Udgiftertilforanstaltningerunder4atil4g(formular2a)
1. Udgifter til oprettelse eller udvidelse af nettet (4a)
1.1 udgifter pr. observationsområde
1.2 samlede udgifter
1.3 det tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 9
2. Udgifter til oprettelse, observation eller prøvetagning for hver undersø-
gelse (4b til 4g)
2.1 udgifter pr. observationsområde2.2 samlede udgifter2.3 det tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet
3. Udgifter til analyse og evaluering for hver undersøgelse (4b til 4g)
3.1 udgifter pr. observationsområde3.2 samlede udgifter3.3 det tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet
4. Samlede projektudgifter (summen af udgifterne til 1.2 (oprettelse), 2.2
(observationer og/eller prøvetagning) og 3.2 (analyse og evaluering))
5. Det samlede tilskud, der ansøges om fra Fællesskabet (summen af
udgifterne til 1.3 (oprettelse), 2.3 (observationer og/eller prøvetagning)
og 3.3 (analyse og evaluering)).
6.Formular2aog2budfyldes
… Dato og underskrift!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 10
!M2
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 11
!M21994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 12
BILAGIII
FÆLLESMETODERTILUDARBEJDELSEAFOVERSIGTENOVER
KRONERNESTILSTANDIDEPERMANENTE
OBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Oversigten udarbejdes for alle permanente observationsområder i 1994 og
derefter en gang om året.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Udvælgelseafprøvetræer
I princippet skal alle fremherskende, dominerende og samlet dominerende
træer (Kraft: stammeklasse 1 til 3) i hele observationsområdet overvåges.
Hvis der er mange træer i området (f.eks. tætte bevoksninger), kan antallet
af prøvetræer reduceres ved anvendelse af et delområde (se bilag I, punktII.3). Når der er tale om et delområde, skal alle fremherskende,dominerende og samlet dominerende træer (Kraft: stammeklasse 1 til 3)
i delområdet overvåges.
I visse tilfælde kan der anvendes andre metoder, som skal være objektive,
til at reducere eller vælge antallet af prøvetræer. De samme metoder skalanvendes hvert år, og mindst 20 træer skal bedømmes ved hver
undersøgelse.
II.2.Tidspunktforbedømmelse
Oversigten udarbejdes mellem det tidspunkt, hvor nye og nyt løv er
færdigudviklet, og det tidspunkt, hvor efterårets misfarvning af løvet er
begyndt.
II.3.Generelbaggrundsinformation
Følgende information om områder og træer indsamles:
— observationsområdets nummer
— eksponering
— træets nummer— information om fældninger og dødelighed
— træarter
— sociologisk klasse— kronebeskygning
— synlighed
og dato for bedømmelse.
II.4.Bedømmelseafprøvetræer
1. Visuel bedømmelse af nåle-/bladtab
Nåle-/bladtabet vurderes i trin på 5 % set i forhold til et træe med fuld
benåling/beløvning efter de lokale vækstforhold. Inddelingen inåle-/bladtabstrin foretages under observationen og registreres i trin
på 5 %.
Et træ med et nåle-/bladtab på mellem 95 % og 100 %, som stadig er i
live, sættes til 99. 100 er forbeholdt døde træer.
2. Visuel bedømmelse af misfarvning
Inddelingen i misfarvningstrin foretages efter observationerne.
Misfarvningsgraden defineres således:!
B
!M2
!B
!M2
!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 13
Skadetrin MisfarvningDen procentvise andel misfarvet
nåle-/bladmasse
0 Ingen eller ubetydelig mis-
farvning0-10
1 Let misfarvning 11-25
2 Moderat misfarvning 26-603 Alvorlig misfarvning 460
4 Dødt
3. Øvrige parametre
De øvrige parametre er som følger:
— skader, der har let identificerbare årsager (insekter, svampe,
abiotiske påvirkninger …)
— identifikation af skadetype— observationer på træet i observationsområdet.
II.5.Metoder
Vejledningen i visuel bedømmelse af kronernes tilstand i observations-
områder for intensiv overvågning (ICP-Skov) indeholder yderligere
oplysninger om udvælgelsen af træer og om, hvordan bedømmelser
foretages. Endvidere indeholder vejledningen tekniske oplysninger om desupplerende parametre, der skal bedømmes, og om forelæggelsen af disseparametre. Det tilrådes at tage hensyn til de tekniske oplysninger i denne
vejledning ogat forelægge resultaterne afbedømmelserneafdefakultative
parametre for Kommissionen i henhold til de relevante oplysninger ivejledningen.
"
M2II.6.3Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger i standardise-
ret form for hvert enkelt observationsområde (se bilag VII, formular 3a og
3b).!B
!M2
!M11994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 14
BILAGIV
FÆLLESMETODERTILUDARBEJDELSEAFOVERSIGTENOVER
JORDBUNDENSTILSTANDIDEPERMANENTE
OBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Oversigten skal udarbejdes for alle de permanente observationsområder i
perioden 1994 til 1996. Jordbundsdata, som er indsamlet og analyseret
inden 1994, men efter den 1. januar 1991, kan også benyttes, hvis denedenfor beskrevne metoder er blevet anvendt.
Oversigten udarbejdes for hvert enkelt observations område hvert tiende
år.
Dette bilag er baseret på resultaterne af arbejdet i jordbundsekspertpanelet
under FN-ECE’s internationale arbejdsprogram for vurdering af luftfor-ureningens virkninger på skove (ICP-Skov). Der henvises til vejledningen
(1992), som er udarbejdet af dette ekspertpanel. Efter to prøvetagnings-
perioder foretages der en revision af de parametre, der skal analyseres ifremtidige jordprøver.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Udvælgelseafprøvetagningssted
Jordprøverne skal være statistisk repræsentative for forholdene i prøve-
tagningsområdet. Jordprøverne indsamles fra en profilgrav og/eller tages
fra boringer. Man bør udvise omhu, så prøvetræernes rødder ikkeforstyrres.
II.2.Generelbaggrundsinformation
Følgende generelle baggrundsinformationer indsamles:
— områdets nummer— prøvetagnings- og analysedato.
II.3.Jordbundsmæssigogfysiskkarakteriseringafobservationsområderne
Der foretages en jordbundsmæssig karakterisering af hvert enkelt
observationsområde.
Dettilrådes at udarbejde profilbeskrivelsenefter FAO’sretningslinjer ( FAO
Guideline for Soil Description , 3rd edition (Revised), Rome 1990) i
stødpudezonen. Manbørsørgefor, at profilbeskrivelsen/rne udarbejdes for
et sted, som er repræsentativt for det faktiske observationsområde. Detanbefales at bestemme den gennemsnitlige massefylde på grundlag afuforstyrret jord, således at det samlede indhold af næringsstoffer kan
beregnes. Hvis den gennemsnitlige massefylde på grundlag af tørvægten
ikke bestemmes, bør der foretages et rimeligt skøn over dette parameter.Det er obligatorisk at foretage en kornstørrelsesklassificering. Korn-størrelsesfraktionerne er: 52 µm, 2-63 µm, 63-2 000 µm (FAO). Hvis
50 µm anvendes til at adskille silt- og sandfraktioner, må der foretages en
omregning til 63 µm,-grænsen.!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 15
II.4.Prøvetagningsmetode
Jordprøverne indsamles i bestemte dybder eller bestemte horisonter. For
hver udvalgt dybde eller horisont indsamles mindst én repræsentativ
sammensat prøveeller flere delprøver. Antallet af delprøver, derindsamlestil den sammensatte prøve, og prøvningsdatoen indberettes.
Prøverne fra de organiske lag (0- og H-)(
*) udtages særskilt. Hvis
prøvetagningen udføres i en bestemt dybde, anvendes følgende lag:
— 0-10 cm (det tilrådes at tage prøver af 0-5 og 5-10 særskilt)— 10-20 cm
— 20-40 cm
— 40-80 cm
II.5.Transport,opbevaringogbehandling
Prøverne transporteres og opbevares på en sådan måde, at der sker færrest
mulige kemiske ændringer. Der redegøres for transport- og opbevarings-procedurerne (herunder venteperioder). Der redegøres udførligt for
eventuelle problemer med og fravigelser fra disse procedurer. Det tilrådes
at opbevare en del af prøven i en jordbundsbank til brug ved sammen-ligninger med fremtidige prøver (f.eks. om ti år). Inden prøverneanalyseres, skal de behandles. Større bestanddele ( 42 mm) skal fjernes,
og prøverne skal tørres (ved maks. 40 °C) og formales eller sigtes.
II.6.Analysemetoder
I »Manual on methodologies for forest soil sampling and analysis«, der er
udarbejdet af jordbundsekspertpanelet under ICP-Skov, er der givet en
beskrivelse af de godkendte metoder til analyse af de forskelligejordbundsparametre. Det tilrådes at anvende de godkendte metoder. Hvisder anvendes andre (nationale) metoder, skal der redegøres udførligt for
analyseresultaternes sammenlignelighed ved forelæggelsen af analysere-
sultaterne. I oversigten over jordbundens tilstand i skovene skelnes dermellem obligatoriske og fakultative parametre (se listen nedenfor).
Obligatoriske og fakultative parametre og de respektive godkendte
analysemetoder:
Parameter Enheder H/O Min Godkendte metoder Bemærkninger
pH (CaCl 2)O b l i g a t o -
riskObligato-
riskLabex 8703-01-1-1 and
ISO/TC190/SC3/GT8
Organisk kulstof
(C-org)(g/kg) Obligato-
riskObligato-
riskDry combustion
Nitrogen (N) (g/kg) Obligato-
riskObligato-
riskDry combustion
Phosphor (P) (mg/kg) Obligato-
riskFakultativ Extractant: Aqua regia
Kalium (K) (mg/kg) Obligato-
riskFakultativ Extractant: Aqua regia!B
(*) Jordbundsekspertpanelet under FN-ECE/ICP har indvillget i at anvende
— definitionerne i FAO’s retningslinjer for jordbundsbeskrivelse (1990), og definitio-
nerne af de organiske lag (O- og H-) er som følger:
H-horisonter eller H-lag: Lag, der er domineret af organisk materiale, som er dannet
ved ophobning af ikke eller delvis nedbrudt organisk materiale i overfladen, som
kan ligge under vand. Alle H-horisonter er mættet med vand i længere perioder ellerhar engang været mættet, men er nu kunstigt drænet. En H-horisont kan ligge ovenpå mineraljord eller i en hvilken som helst dybde under overfladen, hvis den er
dækket.
— O-horisonter eller O-lag: Lag, der er domineret af organisk materiale, som består af
ikke eller delvisnedbrudte planterester såsom blade, nåle, grene, mos og lav, der harsamlet sig på overfladen. De kan ligge oven på enten mineralsk eller organisk jord.
O-horisonter er ikke mættet med vand i længere perioder. Mineralfraktionen er kun
en lille procentdel af materialets volumen og vejer normalt langt under det halve. EtO-lag kan ligge oven på mineraljord eller i en hvilken som helst dybde underoverfladen, hvis det er dækket. En horisont, der er dannet vedilluviation af organisk
materiale i mineralsk underjord, er ikke en O-horisont, selvom nogle horisonter, der
er dannet på denne måde, indeholder meget organisk materiale.1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 16
Parameter Enheder H/O Min Godkendte metoder Bemærkninger
Calcium (Ca) (mg/kg) Obligato-
riskFakultativ Extractant: Aqua regia
Magnesium (Mg) (mg/kg) Obligato-
riskFakultativ Extractant: Aqua regia
Organisk lag
(OrgLay)(kg/m2)O b l i g a t o -
riskVolume (cylindric)-dry-
weight
Calciumcarbonat
(CaCO 3)(g/kg) Fakultativ Obligato-
riskAFNOR X 31-105 h v i s p H
(CaCl2)46
Fri surhedsgrad
(Ac-Exc)(cmol+/kg) Fakultativ Obligato-
riskTitration
Frie basiske kationer
(BCE)(cmol+/kg) Fakultativ Obligato-
riskExtractant: BaCl 2
Frie sure kationer (ACE) (cmol+/kg) Fakultativ Obligato-
riskExtractant: BaCl 2
Kationsbytningskapacitet
(CEC)(cmol+/kg) Fakultativ Obligato-
riskBascomb
Basemætningsgrad
(BaseSat)(%) Fakultativ Obligato-
riskLabex L8703-26-1-1
Natrium (Na) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Aluminium (Al) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Jern (Fe) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Chrom (Cr) (mg/kg) Fakultativ Extractant: Aqua regia
Nikkel (Ni) (mg/kg) Fakultativ Extractant: Aqua regia
Mangan (Mn) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Zink (Zn) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Kobber (Cu) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Bly (Pb) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Cadmium (Cd) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
Kviksølv (Hg) (mg/kg) Fakultativ Extractant: Aqua regia
Svovl (S) (mg/kg) Fakultativ Fakultativ Extractant: Aqua regia
pH (H2O) Fakultativ Fakultativ pH-elektrode
Specifik ledeevne (EC) (mS/m) Fakultativ Fakultativ EC-meter
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller
en del af de fakultative parametre.
II.7.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender for hvert enkelt prøvetagningsområde Kommis-
sionen disse oplysninger i standardiseret form (se bilag VII, formular 4a,
4b og 4c).!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 17
BILAGV
FÆLLESMETODERTILUDARBEJDELSEAFOVERSIGTENOVER
NÅLE/BLADEIDEPERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Oversigten skal udarbejdes for alle de permanente observationsområder.
Den første fælles oversigt skal være udarbejdet inden sommeren 1996. Det
anbefales at udarbejde oversigten over nåle/bade i de relevante perioder i
sommeren 1995 og vinteren 1995/96, men udarbejdelsen af oversigten kanforetages over to år.
Udarbejdelsen gentages for hvert enkelt observationsområde med to års
mellemrum.
Nedenstående tekniske detaljer er baseret på resultaterne af arbejdet i
ekspertpanelet for nåle/bladanalyse under ICP-Skov.
Der henvises til den vejledning (1993), som er udarbejdet af ekspertpa-
nelet.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Tidspunkterforprøvetagning
Løvfældende arter (inklusive lærk): prøvetagningen skal finde sted, når de
nye blade er fuldt udviklede, og lige inden bladene begynder at gulne ogældes om efteråret.
Stedsegrønne arter: prøvetagningen skal finde sted i hvileperioden.
Medlemsstaterne anmodes om for hver region, og inden for hver regionfor sletter og bjerge, at fastlægge den mest hensigtsmæssige periode tilprøvetagning og analyse af de forskellige arter og at holde sig til denne
periode.
II.2.Udvælgelseaftræer
Hvert andet år tages der prøver af mindst fem træer af hver af de vigtigste
arter, der forekommer i observationsområdet.
De træer, der skal udtages prøver af, udvælges på en sådan måde, at:
— træerne er forskellige fra dem, der benyttes til bedømmelse af kronen,
således at det undgås, at flere på hinanden følgende prøvetagninger
medfører nåle-/bladtab
— hvis vitalitetsbedømmelsen er begrænset til træerne i delområdet,
udvælges træerne med henblik på nåle-/bladprøver i den resterende
del af det samlede observationsområde. Hvis der ikke anvendes nogetdelområde, udvælges prøvetræerne blandt træerne i stødpudezonen. Iså fald forsynes de træer, der udvælges til prøvetagning i
stødpudezonen, med et særligt nummer (se bilag VII)
— træerne tilhører fremherskende og dominerende klasser (skov med
lukkede kroner), eller er træer med en gennemsnitshøjde på ±20 %
(skov med åbne kroner)
— træerne står i umiddelbar nærhed af de steder, hvor der er udtaget
jordbundsprøver til analyse; man må dog sikre sig, at prøvetræerneshovedrødder ikke er blevet beskadiget ved udtagningen af jordprøver
— træerne er repræsentative for observationsområdets gennemsnitlige
nåle-/bladtabsniveau (±5 % af det gennemsnitlige nåle-/bladtab)
— træerne er repræsentative for observationsområdets sundhedsmæssige
status.
De samme prøvetræer benyttes ved hver prøvetagning; træerne skal
nummereres. Når der er tale om arter med små kroner og for få nåle (eller
blade) pr. år, er det tilladt (men ikke anbefalet) at veksle mellem to sæt påfem træer, når det er nødvendigt for at undgå at beskadige prøvetræerne.Hvert sæt skal opfylde ovennævnte betingelser.
Der tages kun prøver af de vigtigste arter i Fællesskabet (se bilag VII,
punkt 15).
På de træer, hvorfra der udtages nåle-/bladprøver, bedømmes kronernes
tilstand (se bilag III), og de eksisterende eller de særlige tildelte numre
benyttes.!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 18
II.3.Generelbaggrundsinformation
Følgende generelle baggrundsinformationer indsamles:
— områdets nummer
— prøvetagning- og analysedato
— træart.
II.4.Udvælgelseogmængeafbladeognåle
Træerne i observationsområdet kan ikke fældes, ogdet kan havebetydning
for prøvetagningsmetoden.
Det er vigtigt, at blade eller nåle, der udtages som prøve, har udviklet sig i
fuldt lys. Generelt set er det mest hensigtsmæssigt at benytte årets nåle
eller blade til bedømmelse af næringsstofindholdet, når det gælderstedsegrønne arter, men for en række grundstoffers vedkommende kandet væreinteressant at sammenligne grundstofkoncentrationen iældre nåle
med koncentrationen i årets nåle.
Bladene eller nålene skal tages fra den øverste tredjedel af kronen, men
ikke fra de allerførste grenkranse, når det gælder nåletræer; i bevoks-ninger, hvor de forskellige grenkranse klart kan identificeres, tilrådes det
at udtage prøver mellem 7. og 15. grenkrans.
Fordeløvfældendeartersvedkommendeforetagesprøvetagningenpåårets
blade eller nåle.
For de stedsegrønne arters vedkommende anbefales det at tage prøver af
såvel årets nåle eller blade som andet års nåle eller blade (året +1).
For alle arters vedkommende må man sørge for, at blade eller nåle, der
tages som prøve, er fuldt udviklede, især når det gælder arter, der skyderflere gange om året (f.eks. Pinus halepensis, Pseudotsuga menziesii,
Eucaluptus sp., Quercus sp.). Når det gælder Larix sp. og Cedrus sp., tages
prøverne på det foregående års korte grene.
Normalt skal prøvetagningen foregå på en sådan måde, at alle retninger
(verdenshjørner) er repræsenteret i sættet af prøvetræer. Hvis det er
nødvendigt, kan prøvetagningen foregå fra forskellige sider af hvert træe i
prøvesættet. På voksesteder, hvor en enkelt retning klart dominerer (f.eks.stejle skråninger eller stærk fremherskende vind), tages der kun prøver fraén retning, som altid skal være den samme. I sådanne tilfælde er det
nødvendigt at oplyse retningen.
Til analyse af de vigtigste grundstoffer og Fe, Mn, Zn og Cu anbefales det
at benytte 30 g friske nåle eller blade for hver aldersklasse, der udtagesprøver af.
De enkelte lande kan beslutte at undersøge en større mængde materiale alt
efter, hvad deres egne analysemetoder kræver, eller for at opbevare prøvertil senere brug.
II.5.Prøvetagningsmetode
De træerne ikke kan fældes, kan alle hensigtsmæssige prøvetagnings-
metoder accepteres under hensyn til bevoksningernes art, størrelse osv.,under forudsætning af, at de ikke medfører forurening af prøven, alvorlig
beskadigelse af træerne eller risici for prøvetagningsholdet.
II.6.Behandling,indenprøvernesendestillaboratoriernetilanalyse
Der tages prøver af mindst fem træer af hever af de vigtigste arter, der
forekommer iobservationsområdet. Defem prøveropbevares hverforsigi
poser. Med henblik på analyse fremstilles en sammensat prøve vedblanding af lige mængder af hver af de fem prøver (hvis de fem træeranalyseres individuelt, beregnes middelværdien for hvert grundstof).
For løvtræernes vedkommende kan det være hensigtsmæssigt at fjerne
bladene fra kvistene (og visse arters vedkommende tillige de små blade frastænglen), men dette er ikke nødvendigt for nåletræernes vedkommende.Årets skud og andet års skud separeres og opbevares særskilt i poser. Det
anbefales at anvende perforerede kraftige polyethylenposer. Om muligt
tørres prøverne i et rent lokale og opbevares på et køligt sted i perforedepolyethylenposer.
Man må være meget omhyggelig med at mærke hver enkelt prøve tydeligt
(skov, observationsområdets nummer, art, nålenes alder osv.), inden man
sender den til analyse. Disse oplysninger skal stå uden på posen (direkteskrevet på posen med blæk, som ikke kan udslettes, eller på en etiket, somsættes på posen). Det anbefales at gentage disse oplysninger på en!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 19
papiretiket inden i posen med blæk, som ikke kan udslettes. Etiketten
foldes, således at blade eller nåle ikke forurenes ved at komme i berøring
med blækket.
II.7.Behandlingindenanalyse
Det anbefales at bestemmes massefylden af 100 blade eller 1 000 nåle
tillige med skuddenes massefylde ved den intensive og permanente
overvågning af de permanente observationsområder og årets skud.
Deterikkenødvendigt at skærestilkene afbladene, mennårderer tale om
sammensatte blade, kan det tilrådes at fjerne de små blade fra stænglen,
hvis dette ikke allerede er gjort i skoven. For at undgå forurening bør der
ikke anvendes pudrede plasthandsker.
Det er ikke nødvendigt at vaske prøverne systematisk, men det kan være
hensigtsmæssigt i regioner, som har stor luftforurening eller ligger i
nærheden af havet. Prøverne vaskes med rent vand.
Ovntørring skal foregå ved højst 80 °C i mindst 24 timer. Nålene fjernes
fra kvistene, idet der træffes samme forholdsregler som ved fjernelsen afde små blade fra stænglen.
Tørre prøver formales, så der fremkommer et fint pulver, og så homogent
som muligt. Der vil altid blivenogle fibre tilbage afhængig af træart; detteer ikke nogen større ulempe, hvis fibrene er små, og hvis pulveret blandesomhyggeligt, inden der tages prøver til analyse. Når Mn, Fe, Cu,Cd, Al og
Pb skal bestemmes, må man sikre sig, at apparaturet ikke forurener
prøverne. Man kan afprøve apparaturet ved at formale tørret fibrøscellulose og analysere den for disse grundstoffer før og efter formalingen.
II.8.Kemiskanalyse
Det er kun den samlede koncentration af grundstoffer, der bestemmes. I
»Manual onmethodologiesforleaf andneedle sampling andanalysis«,derer udarbejdet af ekspertpanelet vedrørende nåle/blade under ICP-Skov, er
der givet en beskrivelse af de vejledende metoder til analyse af de
forskellige parametre for nåle/blade.
Landene kan benyttes deres egne metoder. Men det er nødvendigt at
sammenligne de samlede grundstofkoncentrationer, som er nået efter
nationale metoder, med dem, der er fundet i referencestandardprøverne. I
oversigten over nåle/blade skelnes der mellem obligatoriske og fakultativeparametre (se listen nedenfor).
Parametre:
Obligatoriske parametre Fakultative parametre
Nitrogen (N)
Svovl (S)
Phosphor (P)
Kalcium (Ca)
Magnesium (Mg)
Kalium (K)Natrium (Na)
Zink (Zn)
Mangan (Mn)
Jern (Fe)
Kobber (Cu)
Bly (Pb)
Aluminium (Al)
Bor (B)
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller
en del af de fakultative parametre.
II.9.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger i standardise-
ret form for hvert enkelt område (se bilag VII, formular 5a, 5b og 5c).!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 20
BILAGVI
FÆLLESMETODERTILGENNEMFØRELSEAF
TILVÆKSTMÅLINGERIDEPERMANENTE
OBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Den første måling skal gennemføres i alle de permanente observations-
områder i perioden 1994 til 1996.
Målingen af vækstparametrene falder i to dele:— periodiske målinger af træparametre— analyse af årringe ved hjælp af borekerner og stammeskiver
(fakultativ).
De periodiske målinger gentages i hvert enkelt observationsområde i
hvileperioden 1999-2000 og gentages derefter med fem års mellemrum.
Prøvetagningen og analysen af borekerner og stammeskiver kan foretages
en enkelt gang, helst under oprettelsen af området eller snart efteroprettelsen. De efterfølgende tekniske detaljer er baseret på resultaterne afarbejdet i ekspertpanelet vedrørende tilvækst under ICP-Skov. Der
henvises til den vejledning, som dette ekspertpanel har udarbejdet.
De her beskrevne metoder er uegnede til maquis og lignende vegetations-
typer.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Tidspunktformålingerne
Målingerne skal finde sted i hvileperioden.
II.2.Udvælgelseafprøvetræer
I princippet skal alle træer i hele observationsområdet overvåges. Hvis der
er mange træer i området (f.eks. tætte bevoksninger), kan der være
afgrænset et delområde, som skal anvendes til bedømmelse af træerne
(f.eks. bedømmelse af kroner og tilvækst). I så fald skal træerne idelområdet overvåges. Delområdet bør, når oversigten udarbejdes, væretilstrækkelig stort til, at det kan danne grundlag for pålidelige skøn over
bevoksningens tilvækst i hele måleperioden. Delområdets nøjagtige
størrelse fastlægges og indberettes.
II.3.Metoder
Periodiske målinger
Hvert femte år måles alle træer i (del)området.
Analyse af årringe (borekerner og stammeskiver)Da udtagningen af borekerner kan influere på andre målinger, bør disse
prøver tages af træer uden for området. Da de træer, hvorfra der skal
udtages prøver i form af stammeskiver, må fældes, skal de udvalgte træer
befinde sig så langt fra området, at fældningen ikke kan indvirke på deovervågede træer i området. Samtidig skal prøvetræerne være repræsen-tativefor træerneiområdet. Derskalistørstmuligt omfang benyttes træer,
der fældes som led i den normale forvaltning.
II.4.Generelbaggrundsinformation
Følgende generelle baggrundsinformationer indsamles:
— observationsområdets nummer
— prøvetagnings- og analysedato
— træets nummer.!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 21
II.5.Parametre,derskalmåles
Obligatoriske parametre Fakultative parametre
Periodiske målinger Træart
Diameter i brysthøjde
(DBH)
Information om for-
valtningenBark
Træhøjde
Kronehøjde
Kronebredde
Anslået volumen
Analyse af årringe Ringbredde
Redegørelse for træets
udvikling ved analyse
af fem årringe ad gan-
gen
Rodareal og anslået vo-
lumen
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller
en del af de fakultative parametre.
Medlemsstaterne kan anvende deres eget system og deres egne metoder.
»Submanual on Increment«, som er udarbejdet af tilvækstpanelet underICP-Skov indeholder forslag til målmetoder.
II.6.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger for hvert
enkelt observationsområde istandardiseret form(sebilagVII,formular6a,
6b, 6c og 6d).!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 22
BILAGVII
FÆLLESRETNINGSLINJERFORINDBERETNINGAF
RESULTATERNEAFOVERVÅGNINGENIDEFASTE
OBSERVATIONSOMRÅDEROGFORTOLKNINGENHERAF
I.Generellebemærkninger
Formålet med nettet af permanente observationsområder er at opnå
detaljerede oplysninger om udviklingen i skovøkosystemerne i Fælles-
skabet og at forsøge at etablere en sammenhæng mellem de miljømæssigefaktorer, især luftforurening, og skovøkosystmernes reaktion.
Dette kan kun opnås ved en evaluering af resultaterne for de enkelte
områder. Der må udvises stor omhu, når resultaterne for de forskellige
permanente observationsområder sammenlignes på regionalt plan eller påEF-plan.
Det anbefales at fremsende de efterprøvede data for hver enkelt
undersøgelse (eller afsluttet del heraf) til Kommissionen, så snart dataene
foreligger, ved hjælp af de standardiserede formularer i dette bilag.
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de data, der er indsamlet fra de
forskellige oversigter, som er udarbejdet i perioden 1991 til 1996for hvert
enkelt permanente område, sammen med en fortolkning af resultaterne for
de enkelte områder.
Senest den 31. december 1996skal alle data og medlemsstaternes
fortolkning være Kommissionen i hænde i standardiseret form til
yderligere evaluering.
De efterprøvede data fra oversigterne efter 1996fremsendes til Kommis-
sionen, når undersøgelserne er afsluttet, med nye frister hvert femte år(f.eks. 31. december 2001, 2006osv.)
I dette bilag gives der oplysninger om indsendelsen af resultaterne og
fortolkningen heraf.
II.Generelletekniskeoplysningermedhenblikpåindsendelsenafdata
II.1.Kravtilmaskinel
Som datamedium er valgt 3,5 @disketter (DSDD eller HD). Denne diskette
er blevet standard verden over og er billig og robust. Der skal benyttes
disketter af god kvalitet.
II.2.Kravtilmaskinel
Disketterne skal formateres til den rette density (DSDD = low density og
HD = high density) ved hjælp af DOS 2.1 eller senere versioner og skal
være 100 % kompatibel med IBM. ASCII-tegnsættet skal benyttes til alleoplysninger på disketten.
II.3.Datafiler
Hver diskette (eller diskettesæt) skal indeholde områdefilen og datafilen:
filen med resuméet af oplysninger om observationsområderne (områdefil)og filen(erne) med resultaterne for hver enkelt undersøgelse (datafiler).
De nærmere retningslinjer for disse filers navne og indhold står i bilag
VIIa.
II.4.Vejledningpådiskette
Der kan rekvireres en diskette med et eksempel på filernes opbygning og
indhold.!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 23
BILAGVIIIa
INDSENDELSEAFDATAIDIGITALFORMATFORHVERTENKELT
PERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDE
Filnavnefordeenkelteundersøgelser
Iforanstående bilager metodernetilgennemførelse afundersøgelsernebeskreveti
enkeltheder. Efter bedømmelse, prøvetagning/analyse, efterprøvning og evalue-
ring fremsendes dataene til Kommissionen i standardiseret form. I dette bilag
redegøres der nærmere for standardiseringen.
For hver enkelt bedømmelse forelægges de efterprøvede data i en eller flere filer i
standardformat.
Bedømmelse Bilag Hyppighed Filnavn(e)
Oprettelse I En gang XXGENER.PLT
Bedømmelse af kronen III En gang om
åretXX1995.PLT,XX1995.TRE
Jordbundsoversigt IV En gang hvert
femte eller ti-
ende årXX1995.PLS,XX1995.SOM,XX1995.SOO
Nåle-/bladoversigt V Hvert andet år XX1995.PLF,XX1995.FOMXX1995.FOO
Tilvækst VI Hvert femte år XX1995.PLI,XX1995.IPM,XX1995.IRA,XX1995.IEV
Deposition VIII Løbende XX1995.PLD, XX1995.DEM, XX1995.DEO, XX1995.DEA
Meteorologi IX Løbende XX 1995.PLM, XX1995.MEM, XX1995.MEC, Formular 8d,
XX1995.MEO og XX1995.MED
Udvaskning X Løbende XX1996.PSS,XX1996.SSM,XX1996.SSO
Hvert filnavn består af landekoden på to bogstaver (repræsenteret ved XX i listen
overfilnavne) efterfulgt af bedømmelsesåret (i eksemplet 1996)eller GENER,nåroplysningerne afgives en enkelt gang, en prik (.) og i ekstensionen en kode på tre
bogstaver. Denne kode på tre bogstaver består for områdefilernes vedkommende
af bogstaverne PL (eller bogstavet P) og det/de første bogstav/er i jordbunds-bedømmelsen (Soil), nåle-/bladbedømmelsen (Foilage), tilvækstbedømmelsen(Increment), depositionsbedømmelsen (Deposition), den meteorologiske bedøm-
melse (Meteorology) eller udvaskningsbedømmelsen (Soil Solution). For dat-
afilernes vedkommende består denne kode på tre bogstaver af to bogstaver (elleret bogstav) for Soil, Foilage, Increment, Deposition, Meteorology eller SoilSolution og et bogstav (eller to bogstaver) for Mandatory (obligatorisk), Optional
(fakultativ) eller de forskellige dele af tilvækstbedømmelsen (Evaluation),
depositionsbedømmelsen (Air) eller den meteorologiske bedømmelse (Climateeller Damage).!
B
!M1
!M21994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 24
Formular1a
XXGENER.PLT
Indholdetaffilenmedoplysningeromområder,derskaludfyldesunderoprettelsen(sebilagI)
!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 25
Formular1b
!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 26
!M2
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 27
!M2
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 28
Formular4a
XX1993.PLS
Indholdetafdenreduceredeområdefil,derskalanvendesiforbindelsemedoversigtenoverjordbundenstilstand(sebilag
IV)
!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 29
Formular4b
XX1993.SOM
Indholdetaffilenmedoplysningeromjordbundsanalyse(obligatorisk)
!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 30
!B
Formular4c
XX1993.SOO
Indholdetaffilenmedoplysningeromjordbundsanalyse(fakultativ)
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 31
!B
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 32
Formular5a
XX1993.PLF
Indholdetafdenreduceredeområdefil,derskalanvendesiforbindelsemedundersøgelsenafnålesogbladeskemiske
sammensætning(sebilagV)
!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 33
!B
Formular5b
XX1993.FOM
Indholdetaffilenmedoplysningeromnåle-/bladanalyse(fakultativ)
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 34
Formular5c
XX1993.FOO
Indholdetaffilenmedoplysningeromnåle-/bladanalyse(fakultativ)
!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 35
Formular6a
XX1993.PLI
Indholdetafdenreduceredeområdefil,derskalanvendesfortilvækst(sebilagVI)
!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 36
Formular6b
XX1993.IPM
Indholdetaffilenmedoplysningeromtilvækst—periodiskemålinger
!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 37
!B
Formular6c
XX1993.IRA
Indholdetaffilenmedoplysningeromtilvækst—analyseafringeogstammeskiver(fakultativ)
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 38
!B
Formular6d
XX1993.IEV
Indholdetaffilenmeddeevaluerededatafortilvækst(fakultativ)
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 39
!M1
Formular7a
XX1995.PLD
Indholdetafdenreduceredeområdefil,derskalanvendesiforbindelsemeddepositionsmålingerne
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 40
!M1
Formular7b
XX1995.DEM
Indholdetaffilenmeddepositionsmålinger(obligatorisk)
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 41
!M1
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 42
!M1
Formular7c
XX1995.DEO
Indholdetaffilenmeddepositionsmålinger(fakultativ)
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 43
!M1
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 44
!M1
Formular7d
XX1995.DEA
Indholdetaffilenmedgas-ogaerosolkoncentrationsmålinger(fakultativ)
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 45
!M1
Formular8a
XX1995.PLM
Indholdetafdenreduceredeområdefil,derskalanvendesiforbindelsemeddemeteorologiskemålinger
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 46
!M1
Formular8b
XX1995.MEM
Indholdetaffilenmedmeteorologiskemålinger
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 47
!M1
Formular8c
XX1995.MEC
Indholdetaffilenmedklimatologiskeskøn
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 48
!M1
Formular8d
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 49
!M1
Formular8e
XX1995.MEO
Indholdetaffilenmedforekomsterafidentificeredebegivenheder/fænomener
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 50
!M1
Formular8f
XX1995.MED
Indholdetafområdefilenmedkonstateretskadeforvoldtafmeteorologiskebegivenheder/fænomener
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 51
!M2
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 52
!M2
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 53
!M2
1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 54
KODELISTEROVERDATAFORUNDERSØGELSENAFDEPERMA-
NENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
Følgende instruktioner og koder skal vedtages af medlemsstaterne til fuld-
stændiggørelse af de fælles formularer for observationer 1a og 1b
Områdeoplysninger
(1)Land
01 : France
02 : België — Belgique
03 : Nederland
04 : Deutschland
05 : Italia
06: United Kingdom07 : Ireland08 : Danmark
09 : Ellas
10 : Portugal11 : España12 : Luxembourg
13 : Sverige
14 : Österreich15 : Suomi-Finland
(2)Observationsområdetsnummer
Nummeret på observationsområdet svarer til et fast nummer, der tildeles
det permanente område ved udvælgelsen eller oprettelsen.
(3)Observationsdato,bedømmelsesdato,analysedato
Datoerne angives i følgende rækkefølge:f. eks.:
dag måned år
08 09 94
(4)Faktiskekoordinaterforbreddegrad/længdegrad
Angivbreddegrads-oglængdegradskoordinaterne forobservationsområdet
centrum (6tal),
f. eks.:
+/− grader minutter sekunder
— breddegrad +501027
— længdegrad −011532
Første rubrik anvendes til angivelse af +koordinat eller −koordinat.
(5)Dækningafdevigtigsteartersvandbehov(skøn)
1 : Utilstrækkeligt!B
!M2
!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 55
2 : Tilstrækkeligt
3 : Mere end rigeligt.
(6)Humustype
1 : Muld
2 : Moder
3: M o r
4 : Anmor5 : Tørv6: Andet
7 : Rå (Raw) (Roh).
(7)Højde
1:450 m
2 : 51-100 m3 : 101-150 m4 : 151-200 m
5 : 201-250 m
6: 251-300 m7 : 301-350 m8 : 351-400 m
9 : 401-450 m
10 : 451-500 m11 : 501-550 m12 : 551-600 m
13 : 601-650 m
14 : 651-700 m15 : 701-750 m16: 751-800 m
17 : 801-850 m
18 : 851-900 m19 : 901-950 m20 : 951-1 000 m
21 : 1 001-1 050 m
22 : 1 051-1 100 m23 : 1 101-1 150 m24 : 1 151-1 200 m
25 : 1 201-1 250 m
26: 1 251-1 300 m27 : 1 301-1 350 m28 : 1 351-1 400 m
29 : 1 401-1 450 m
30 : 1 451-1 500 m31 : 1 501-1 550 m32 : 1 551-1 600 m
33 : 1 601-1 650 m
34 : 1 651-1 700 m35 : 1 701-1 750 m36: 1 751-1 800 m
37 : 1 801-1 850 m
38 : 1 851-1 900 m39 : 1 901-1 950 m!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 56
40 : 1 951-2 000 m
41 : 2 001-2 050 m
42 : 2 051-2 100 m
43 : 2 101-2 150 m44 : 2 151-2 200 m45 : 2 201-2 250 m
46: 2 251-2 300 m
47 : 2 301-2 350 m48 : 2 351-2 400 m49 : 2 401-2 450 m
50 : 2 451-2 500 m
51 : 42 500 m
(8)Retning
1: N
2: N Ø
3: Ø
4 : SØE5: S6:S V
7: V
8: N V9 : fladt.
(9)Denfremherskendebevoksningsgennemsnitsalder(år)
1:420
2 : 21-40
3 : 41-604 : 61-805 : 81-100
6: 101-120
7: 420
8 : Uregelmæssige bevoksninger.
(10)Soilunit
Fluvisols
101 Eutric Fluvisols
102 Calcaric Fluvisols103 Dystric Fluvisols104 Mollic Fluvisols
105 Umbric Fluvisols
106Thionic Fluvisols107 Salic Fluvisols
Gleysols
108 Eutric Gleysols
109 Calcic Gleysols110 Dystric Gleysols
111 Andic Gleysols
112 Mollic Gleysols113 Umbric Gleysols!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 57
114 Thionic Gleysols
115 Gelic Gleysols
Regosols
116Eutric Regosols
117 Calcaric Regosols
118 Gypsic Regosols
119 Dystric Regosols120 Umbric Regosols121 Gelic Regosols
Leptosols
122 Eutric Leptosols
123 Dystric Leptosols
124 Rendzic Leptosols
125 Mollic Leptosols126Umbric Leptosols127 Lithic Leptosols
128 Gelic Leptosols
Arenosols
129 Haplic Arenosols
130 Cambic Arenosols
131 Luvic Arenosols132 Ferralic Arenosols133 Albic Arenosols
134 Calcaric Arenosols
135 Gleyic Arenosols
Andosols
136Haplic Andosols
137 Mollic Andosols138 Umbric Andosols139 Vitric Andosols
140 Gleyic Andosols
141 Gelic Andosols
Vertisols
142 Eutric Vertisols
143 Dystric Vertisols144 Calcic Vertisols145 Gypsic Vertisols
Cambisols
146Eutric Cambisols
147 Dystric Cambisols
148 Humic Cambisols
149 Galcaric Cambisols150 Chromic Cambisols151 Vertic Cambisols
152 Ferralic Cambisols
153 Gleyic Cambisols154 Gelic Cambisols!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 58
Calcisols
155 Haplic Calcisols
156Luvic Calcisols157 Petric Calcisols
Gypsisols
158 Haplic Gypsisols
159 Calcic Gypsisols160 Luvic Gypsisols
161 Petric Gypsisols
Solonetz
162 Haplic Solonetz
163 Mollic Solonetz
164 Calcic Solonetz165 Gypsic Solonetz166 Stagnic Solonetz
167 Gleyic Solonetz
Solonchaks
168 Haplic Solonchaks
169 Mollic Solonchaks
170 Calcic Solonchaks171 Gypsic Solonchaks172 Sodic Solonchaks
173 Gleyic Solonchaks
174 Gelic Solonchaks
Kastanozems
175 Haplic Kastanozems
176Luvic Kastanozems177 Calcic Kastanozems178 Gypsic Kastanozems
Chernozems
179 Haplic Chernozems
180 Calcic Chernozems
181 Luvic Chernozems
182 Glossic Chernozems183 Gleyic Chernozems
Phaeozems
184 Haplic Phaeozems
185 Calcaric Phaeozems186Luvic Phaeozems
187 Stagnic Phaeozems
188 Gleyic Phaeozems
Greyzems
189 Haplic Greyzems
190 Gleyic Greyzems!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 59
Luvisols
191 Haplic Luvisols
192 Ferric Luvisols193 Chromic Luvisols194 Calcic Luvisols
195 Vertic Luvisols
196Albic Luvisols197 Stagnic Luvisols198 Gleyic Luvisols
Lixisols
199 Haplic Lixisols
200 Ferric Lixisols
201 Plinthic Lixisols
202 Albic Lixisols203 Stagnic Lixisols204 Gleyic Lixisols
Planosols
205 Eutric Planosols
206Dystric Planosols
207 Mollic Planosols
208 Umbric Planosols209 Gelic Planosols
Podzoluvisols
210 Eutric Podzoluvisols
211 Dystric Podzoluvisols212 Stagnic Podzoluvisols
213 Gleyic Podzoluvisols
214 Gelic Podzoluvisols
Podzols
215 Haplic Podzols
216Cambic Podzols217 Ferric Podzols218 Carbic Podzols
219 Gleyic Podzols
220 Gelic Podzols
Acrisols
221 Haplic Acrisols
222 Ferric Acrisols223 Humic Acrisols224 Plinthic Acrisols
225 Gleyic Acrisols
Alisols
226Haplic Alisols
227 Ferric Alisols
228 Humic Alisols229 Plinthic Alisols!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 60
230 Stagnic Alisols
231 Gleyic Alisols
Nitisols
232 Haplic Nitisols
233 Rhodic Nitisols234 Humic Nitisols
Ferralsols
235 Haplic Ferralsols
236Xanthic Ferralsols237 Rhodic Ferralsols
238 Humic Ferralsols
239 Geric Ferralsols240 Plinthic Ferralsols
Plinthosols
241 Eutric Plinthosols
242 Dystric Plinthosols243 Humic Plinthosols244 Albic Plinthosols
Histosols
245 Folic Histosols
246Terric Histosols247 Fibric Histosols
248 Thionic Histosols
249 Gelic Histosols
Anthrosols
250 Aric Anthrosols
251 Fimic Anthrosols
252 Cumulic Anthrosols253 Urbic Anthrosols
(11)Detsamledeområdesstørrelse,delområdetsstørrelse
Det samlede områdes størrelse eller delområdets størrelse angives i
0,0001 ha
(12)Antaltræeridetsamledeområde
Det samlede antal træer i det samlede område. Alle træer fra 5 cm (DBH)
og derover medregnes.
(13)Skønovertilvækst
Skønnene over tilvækst består af et skøn over absolut tilvækst og et skøn
over relativ tilvækst. Skønnet over den absolutte tilvækst er et skøn overden gennemsnitlige tilvækst i hele bevoksningens levetid. Skønnet over
den relative tilvækst angiver, om skønnet over den absolutte tilvækst
betragtes som lavt, normalt eller højt for bevoksningen. Der anvendesfølgende koder:!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 61
Kode for absolut tilvækst Kode for relativ tilvækst
0 = 0,0- 2,5 m3pr. ha pr. år
1 = 2,5- 7,5 m3pr. ha pr. år
2 = 7,5-12,5 m3pr. ha pr. år
3 = 12,5-17,5 m3pr. ha pr. år
4 = 17,5-22,5 m3pr. ha pr. år
5=422,5 m3pr. ha pr. år1 = lavt
2 = normalt
3 = højt
(99)Andreobservationer
Her anføres relevante oplysninger om området.
Trædata
til brug for bedømmelsen af kronen
(14)Prøvetræetsnummer
Træets nummer er det nummer, som er tildelt træet ved oprettelsen af
området.
(15)Arter(Ref.FloraEuropea)
Løvtræer (* = arter, der skal anvendes i oversigten over bladtab)
001 :Acercampestre*
002 :Acermonspessulanum*
003 :Aceropalus
004 :Acerplatanoides
005 :Acerpseudoplatanus*
006:Alnuscordata*
007 :Alnusglutinosa*
008 :Alnusincana
009 :Alnusviridis
010 :Betulapendula*
011 :Betulapubescens*
012 :Buxussempervirens
013 :Carpinusbetulus*
014 :Carpinusorientalis
015 :Castaneasativa(C.vesca)*
016:Corylusavellana*
017 :Eucalyptussp.*
018 :Fagusmoesiaca*
019 :Fagusorientalis
020 :Fagussylvatica*
021 :Fraxinusangustifolia
spp.oxycarpa(F.oxyphylla)*
022 :Fraxinusexcelsior*
023 :Fraxiusornus*
024 :Ilexaquifolium
025 :Juglansnigra
026:Juglansregia
027 :Malusdomestica
028 :Oleaeuropaea*
029 :Ostryacarpinifolia*
030 :Platanusorientalis!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 62
031 :Populusalba
032 :Populuscanescens
033 :Populushybrides*
034 :Populusnigra*
035 :Populustremula*
036:Prunusavium*
037 :Prunusdulcis(Amygdaluscommunis)
038 :Prunuspadus
039 :Prunusserotina
040 :Pyruscommunis
041 :Quercuscerris*
042 :Quercuscoccifera(Q.calliprinos)*
043 :Quercusfaginea*
044 :Quercusfrainetto(Q.conferta)*
045 :Quercusfruticosa(Q.lusitanica)
046:Quercusilex*
047 :Quercusmacrolepis(Q.aegilops)
048 :Quercuspetraea*
049 :Quercuspubescens*
050 :Quercuspyrenaica(Q.toza)*
051 :Quercusrobur(Q.peduculata)*
052 :Quercusrotundifolia*
053 :Quercusrubra*
054 :Quercussuber*
055 :Quercustrojana
056:Robiniapseudoacacia*
057 :Salixalba
058 :Salixcaprea
059 :Salixcinerea
060 :Salixeleagnos
061 :Salixfragilis
062 :Salixsp.
063 :Sorbusaria
064 :Sorbusaucuparia
065 :Sorbusdomestica
066 :Sorbustorminalis
067 :Tamarixafricana
068 :Tiliacordata
069 :Tiliaplatyphyllos
070 :Ulmusglabra(U.scabra,U.montana)
071 :Ulmuslaevis(U.effusa)
072 :Ulmusminor(U.campestris,U.carpinifolia)
073 :Arbutusunedo
074 :Arbutusandrachne
075 :Ceratoniasiliqua
076:Cercissiliquastrum
077 :Ericaarborea
078 :Ericascoparia
079 :Ericamanipuliflora
080 :Laurusnobilis
081 :Myrtuscommunis
082 :Phillyrealatifolia
083 :Phillyreaangustifolia!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 63
084 :Pistacialentiscus
085 :Pistaciaterebinthus
086:Rhamnusoleoides
087 :Rhamnusalaternus
099 :Andreløvtræer
Nåletræer (* = arter, der skal anvendes i oversigten over nåletab
100 :Abiesalba*
101 :Abiesborisii-regis*
102 :Abiescephalonica*
103 :Abiesgrandis
104 :Abiesnordmanniana
105 :Abiespinsapo
106:Abiesprocera
107 :Cedrusatlantica
108 :Cedrusdeodara
109 :Cupressuslusitanica
110 :Cupressussempervirens
111 :Juniperuscommunis
112 :Juniperusoxycedrus*
113 :Juniperusphoenicea
114 :Juniperussabina
115 :Juniperusthurifera*
116:Larixdecidua*
117 :Larixkaempferi(L.leptolepis)
118 :Piceaabies(P.excelsa)*
119 :Piceaomorika
120 :Piceasitchensis*
121 :Pinusbrutia*
122 :Pinuscanariensis
123 :Pinuscembra
124 :Pinuscontorta*
125 :Pinushalepensis*
126:Pinusheldreichii
127 :Pinusleucodermis
128 :Pinusmugo(P.montana)
129 :Pinusnigra*
130 :Pinuspinaster*
131 :Pinuspinea*
132 :Pinusradiata(P.insignis)*
133 :Pinusstrobus
134 :Pinussylvestris*
135 :Pinusuncinata*
136:Pseudotsugamenziesii*
137 :Taxusbaccata
138 :Thuyasp.
139 :Tsugasp.
199 :Andrenåletræer
(16)Nåle-/bladtab
Tallet for nåle-/bladtab for hvert prøvetræ udtrykt i procent (i trin på 5 %)
set i forhold til et træ med fuld benåling/beløvning. Den faktiske
procentsats angives.!B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 64
0= 0%
5 = 1-5 %
10 = 6-10 %
15 = 11-15 %.
(17)Koderformisfarvning
0 : Ingen misfarvning (0-10 %)
1 : Ubetydelig misfarvning (11-25 %)
2 : Moderat misfarvning (26-60 %)
3 : Alvorlig misfarvning ( 460% )
4 : Dødt.
(18)Letkonstaterbareårsagertilskade
Angives (1) i de(n) tilhørende kolonne(r)
T1 = Vildt og græsning
T2 = Forekomst eller spor af et for stort antal insekterT3 = SvampeT4 = Abiotiske påvirkninger (vind, sne, frost, tørke …)
T5 = Skader forvoldt af mennesker
T6= BrandT7 = Kendte lokale/regionale forureningskilderT8 = Andet.
(19)Identificeringafskadetype
Der bør om muligt gives yderligere oplysninger om skadetype, f. eks. for
insekter: art eller gruppe (f. eks. »barkbiller«).
(20)Andreobservationer
Eventuelle yderligere observationer, som kan være af interesse, skal
anføres på formularen (f. eks. eventuelle påvirkninger (nylig tørke,
ekstreme temperaturer, andre skade-/stresssysmptomer)).
til brug for oversigten over jordbundens tilstand
(21)Kodefordybdeniveau
O = Organisk lag (defineret i fodnoten i punkt II.4.).
H = Organisk lag (defineret i fodnoten i punkt II.4.).
M05 = Mineralsk jord 0 - 5 cm (fakultativ)M51 = Mineralsk jord 5 - 10 cm (fakultativ)M01 = Mineralsk jord 0 - 10 cm (obligatorisk)
M12 = Mineralsk jord 10 - 20 cm (obligatorisk)
M24 = Mineralsk jord 20 - 40 cm (obligatorisk)M48 = Mineralsk jord 40 - 80 cm (obligatorisk).
(22)Kodeforanalysemetode(SAM)
For hvert parameter, der er blevet bestemt i en eller flere jordprøver,
anføres en af følgende koder i første datalinje og anvendes til at angive
prøvetypen under prøvekoden:
0 = Ingen afvigelse fra den godkendte metode1 = Parametrene er blevet bestemt ved en alternativ metode
(nærmere oplysninger gives i et bilag til opgørelsen over
jordbundens tilstand) eller første (del)prøve
2-8 = Koder, der skal anvendes for eventuelle efterfølgende delprøver!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 65
9 = Parametrene er bestemt ved omregning af data opnået ved en
afvigende metode (nærmere oplysninger gives i bilaget til
opgørelsen over jordbundens tilstand).
til brug for opgørelsen over nåle-/bladtab
(23)Prøvekode
Prøvekoden til oversigten over nåle-/bladtab består af koden for træart (se
forklaring punkt 15) efterfulgt af koden for årets blade/nåle (=0) ellerblade/nåle fra året +1, (1), f. eks. betegnes prøven, der består afforrige årsnåle (1) af Picea abies (118): 118.1.
(24)Prøvetræernesnumre
Da der ved nogle prøvetagninger (nåle-/bladtab, tilvækst) må benyttes
træer uden for det normale område (eller delområde), er det nødvendigt atanvende særlige numre. Numrene på disse træer begynder med et bogstav
(F = nåle/blade, R = ringanalyseved boringer, D = skiveanalyse) efterfulgt
af et løbenummer (f.eks. F001). Numrene skal indeberettes.
(25)Massefyldeaf100bladeeller1000nåle
Massefylden af 100 blade eller 1 000 nåle (ovntørret) bestemmes i gram.
(26)Skuddenesmassefylde
Skuddenes massefylde (ovntørret) bestemmes i gram.
til brug for bedømmelsen af tilvækst
(27)Diameteribrysthøjde(DBH)
Diameter i brysthøjde (1,30 m) over bark i 0,1 cm.Når der benyttes målebånd, bestemmes en enkelt værdi. Når der benyttes
klub, bestemmes og indberettes maksimums- og minimumsdiameter (overbark) (diameter 1 og diameter 2).
(28)Bark
Barkens tykkelse ved 1,30 m udtrykt i cm med én decimal.
(29)Træetshøjde
Træets højde udtrykt i meter og afrundet til nærmeste 0,5 m.
(30)Træetsvolumen
Baseret på den/de målte diamter/diametre og højde kan træets volumen
beregnes ved hjælp af lokale formtal eller gældende volumentabeller.Træernes volumen udtrykkes i kubikmeter (m
3) med tre decimaler.
(31)Kronelængde
Kronens længde afrundet til nærmeste 0,5 m bestemmes fra stammens top
til laveste levende gren inklusive vanris.
(32)Kronebredde
Den gennemsnitlige kronebredde bestemmes ud fra gennemsnittet af
mindstfirekroneradier multipliceret med2ogafrundettilnærmeste0,5m.
(33)Diameterunderbark
Den faktiske diameter under bark beregnes som diameteren over bark
minus barkens bredde på de to sider. Diameteren under bark fem år tilbage
beregnes som den faktiske diameter under bark minus tilvæksten i deseneste fem år på begge sider. Diameteren under bark udtrykkes i 0,1 cm.!
B1994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 66
(34)Rodarealpr.område
Det faktiske rodareal pr. område beregnes som det samlede rodareal af alle
træer i området. Rodarealet pr. område for fem år siden beregnes pågrundlag af den anslåede diameter under bark for fem år siden for alletræer i området. Rodarealet pr. område udtrykkes i 0,1 m
2.
(35)Volumempr.område
Det faktiske volumen pr. område beregnes som det samlede volumen af
alle træer i området. Volumenet pr. område for fem år siden beregnes på
grundlag af den anslåede diameter under bark for fem år siden for alle
træer i området. Volumenet pr. område udtrykkes i 0,1 m3.
(36)Udtynding
Hvis en udtynding har fundet sted i femårsperioden mellem de to år, hvor
diameteren, rodarealet pr. område og volumenet pr. område bestemmes,angives dette (J = Ja, N = Nej). De nærmere enkeltheder ved denneudtynding beskrives så udførligt som muligt i et tillæg (metode, år,
intensitet udtrykt som antal træer, rodareal/ha, volumen/ha).
(99)Andreobservationer
Her anføres de relevante oplysninger, og der gives redegørelse for dem i
den tilsvarende evalueringsrapport (se bilag VIIb).
Oplysningeromdepositionsmålingerne
(37)Prøvetagningskode
Følgende koder anvendes til depositionsprøverne:
1 : gennemdryp
2 : våddeposition (bulk)3 : våddeposition (wet)4 : stammeløb
5 : tåge
6: frossen tåge (rim)7 : gas- og aerosolkoncentration9 : andet.
Der gives nærmere oplysninger om det anvendte udstyr i et bilag til
dokumentet med baggrundsinformation.
(37a)Prøvemængde
Den samlede indsamlede prøvemængde opdeles efter indsamlingsområde
(r) og indberettes i mm.
(38)Overvågningsperiodensstart-ogslutdato
Hver enkelt overvågningsperiodes start- og slutdato anføres på formula-
rerne på samme måde som datoen forobservation, bedømmelse oganalyse
(se punkt 3).
En overvågningsperiode består af en eller flere måleperioder. Måleperio-
derne inden for en overvågningsperiode bør have samme længde. En
måleperiode er på mindst en uge og højst en måned.
Hvis det er nødvendigt at anvende forskellige måleperioder i løbet af året
(f.eks. en gang om ugen om sommeren og en gang om måneden om
vinteren), fastlægges to separate overvågningsperioder, og resultaterneindberettes særskilt på formularerne.
(39)Antalmåleperioder
Antallet af måleperioder i hver overvågningsperiode anføres på for-
mularerne.!
B
!M11994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 67
(40)Periode
Nummeret på den måleperiode, i hvilken prøven er indsamlet, anføres.
Hvert år (på eller omkring den 1. januar) påbegyndes en ny række
måleperioder. Når prøver fra flere måleperioder sammensættes indenanalyse, gives der nøjagtige oplysninger om sammensætningen i bilaget tildokumentet med baggrundsinformation. Nummeret på den første målepe-
riode anvendes til at angive perioden med henblik på analyse (når f.eks.
prøverne fra periode 9, 10, 11 og 12 sammensættes til en enkelt prøvemedhenblik på analyse, får denne prøve periodenr. 9).
Oplysninger om den meteorologiske overvågning
(41)Voksestedskode
I og i nærheden af området kan der afgrænses et antal voksesteder. Da
meteorologiske instrumenter kan installeres på forskellige voksesteder, måhvert voksested identificeres. Der skal gives udførlige oplysninger om
voksestedet i et bilag til dokumentet med den meteorologiske evaluering.
Som eksempler på mulige voksestedskoder kan nævnes:
I området
1 : i standardbrysthøjde (1,50 m)
2 : under kronetaget i en højde på 2 m (2,00 m)3 : under kronetaget ved jorden (0,10 m)4 : i kronehøjde
5 : over kronetaget
6: under kronetaget i en dybde på 20 cm (− 0,20 m).
Uden for området
7 : åben mark i standardbrysthøjde (1,50 m)
8 : åben mark ved jorden (0,10 m)9 : åben mark i en højde på 10,00 m
… osv.
(42)Instrumentkode
Følgende koder anvendes til de meteorologiske målinger:
10 : manuel aflæsning
20 : mekanisk registrering30 : registrering på papir40 : digitalregistrering (kun bevoksningen)
50 : digitalregistrering (integreret datalogger).
Når der anvendes flere instrumenter af forskellige typer, mærker osv., kan
dette angives ved hjælp af tallene fra 1 til 9 (f.eks. 11: hårhygrometer, 12:
våd-/tørtermometer).
Der gives oplysninger om udstyret i et bilag til dokumentet med den
meteorologiske evaluering.
(43)Temperaturer
Temperaturerne angives i °Cmed et plus/minus og to cifre plus en decimal
(f.eks − 12,5).
(44)Relativfugtighed
Den relative fugtighed angives som gennemsnittet for perioden med to
cifre og en decimal (f.eks. 62,5).
(45)Vindhastighed
Vindhastigheden angives som den gennemsnitlige vindhastighed i meter
pr. sekund (m/s) med højst tre cifre (f.eks. 25).!
M11994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 68
(46)Vindretning
Den fremherskende vindretning angives i kompasgrader (nord = 0°,
øst = 90°, syd = 180° og vest = 270°).
(47)Solindstråling
Den globale solindstråling i perioden angives i Watt pr. kvadratmeter
(W/m2).
(48)Angivelseaftidspunktforforekomst
Forekomsterne angivesi uger ved hjælp af standardnummereringen. Uge 1
starter påelleromkringden1.januar.Forforekomstenafenbegivenhedenenkelt dag er ugenumrene »fra« og »til« de samme.
(49)Omfang
Omfanget af en forekomst angives ved hjælp af en kode:
1 : (meget) tæt på ifølge definitionen af begivenheden/fænomenet
2 : ekstremt langvarig3 : ekstremt intensiv4 : ekstremt langvarig og ekstremt intensiv.
(50)Konstateretskade
Det nummer og navn, hvorunder skaden er nævnt på formular 8d (hvis det
er relevant),anføres,eller dergivesenkortbeskrivelseogenhenvisningtil
en mere omfattende redegørelse i undersøgelses- eller evaluerings-rapporten (se bilag IX, afsnit II.8). Denne rapport bør også indeholdenærmere oplysninger om skadens omfang, symptomer og udbredelse.
Oplysninger om overvågningen af udvaskningen
(51)Prøvetagningsnummer
Prøvetagningerne i observationsområdet nummereres løbende (1-99).
(52)Prøvetagningskode
Følgende koder anvendes for prøvetagningsudstyret/-metoden i forbin-
delse med udvaskning:
1 : Tensionslysimeter
2 : O-tensionslysimeter3 : Centrifugering4 : Åben ekstraktion
(53)Prøvetagningsdybde
Prøvetagningsdybde i meter under overfladen (fx −0,40).
Oplysninger om bedømmelsen af træernes tilstand
(54)Eksponering
1 Ingen særlig eksponering (området ligger i et større skovområde uden
eller med svag hældning)
2 Begrænset eksponering (områder i nærheden af skovbryn, på skrænter
osv.)
3 Stærkt eksponerede områder (på bjergtoppe osv.)!
M1
!M21994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 69
(55)Fældninger&dødelighed
Træet er blevet fældet og fjernet, og kun stubben står tilbage
11 planlagt, fx udtynding
12 af biotiske grunde, fx insektskader13 af abiotiske grunde, fx stormfald18 af ukendte grunde
Træet står stadig og er i live, men tilstandsparametrene måles ikke mere
21 skævt eller hængende træ22 alvorligt brud på kronen (over 50 % af kronen) eller knækket stamme23 træet er ikke mere i Kraft-klasse 1, 2 eller 3 (gælder ikke den første
undersøgelse i et observationsområde)
29 andre grunde (angives)
Stående, dødt træ
31 biotisk grund, fx barkbilleangreb
32 abiotisk grund, fx tørke, lynnedslag
38 ukendt dødsårsag
Træer, der er væltet (levende eller døde)
41 abiotisk grund, fx storm
42 biotisk grund, fx bævere
48 ukendt grund
Anmærkninger:
— klasse22anvendeskunide lande, derikke registrerer træer, med over
50 % skade på kronen
— klasse 23 anvendes kun i de lande, der begrænser prøvetagningen til
Kraft-klasse 1, 2 og 3
(56)Sociologiskklasse
1 fremherskende (herunder fritstående træer) — træer, hvor den øverste
del af kronen rager op over kronetaget
2 dominerende — træer, hvis kroner er på niveau med kronetaget
3 samlet dominerende — træer, der når op i kronetaget og får en del lys
ovenfra, men er kortere end 1 og 2
4 undertrykte — træer, hvis kroner ikke når op i kronetaget, og som ikke
får noget direkte lys ovenfra
(57)Kronebeskygning
1 kronen er kraftigt berørt (beskygning eller fysiskevekselvirkninger) på
en af siderne
2 kronen er kraftigt berørt (beskygning eller fysiskevekselvirkninger) på
to sider
3 kronen er kraftigt berørt (beskygning eller fysiskevekselvirkninger) på
tre sider
4 kronen er kraftigt berørt (beskygning eller fysiskevekselvirkninger) på
fire sider
5 kronen har udviklet sig frit eller uden tegn på beskygningsvirkninger6undertrykte træer
(58)Synlighed
1 hele kronen er synlig
2 kronen er kun delvis synlig!
M21994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 70
3 kronen er kun synlig i modlys (dvs. i omrids)
4 kronen er ikke synlig!M21994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 71
BILAGVIIb
BAGGRUNDSINFORMATIONOMDEANVENDTE
OVERVÅGNINGSMETODEROGRESULTATERNEAF
EVALUERINGEN/FORTOLKNINGENPÅNATIONALTPLAN
I.Generellebemærkninger
Ud over at fremsende dataene for den intensive overvågning af
skovøkosystemerne udarbejder medlemsstaterne et dokument med bag-grundsinformation om de anvendte overvågningsmetoder (dataledsagerap-
port — DAR) og en årsrapport om de fremskridt, der er sket, hvad angår
fortolkningen/evalueringen af resultaterne på nationalt plan (årligsituationsrapport), der tilsendes Kommissionen.
DAR falder i to dele: Den DAR-del, der beskriver de faktisk anvendte
prøvetagningsmetoder, anvendt udstyr, bedømmelse, analyse mv. (se
nærmere herom i punkt II.1), og DAR-delen vedrørende konstateredeusædvanlige forhold (se nærmere herom i punkt II.2).
Medlemsstaterne sender hvert år Kommissionen en rapport om de
fremskridt, der er sket, hvad angår fortolkningen/evalueringen afresultaterne på nationalt plan, begyndende i 1997. Denne rapport omfatter
— oplysninger om resultaterne i selve det nationale center (NFC)— en (ajourført) beskrivelse af den nationale evalueringsstrategi— et resumé af de opnåede resultater på nationalt plan og oplysninger
om, hvad NFC eller andre involverede institutioner har offentliggjortpå dette område på nationalt eller internationalt plan.
Punkt III giver en rettesnor for fortolkning og evaluering af resultater på
nationalt plan.
II.Dataledsagerapporten
II.1 DAR-delen, der beskriver de faktisk anvendte metoder mv.
Denne del beskriver de faktisk anvendte prøvetagningsmetoder, det
anvendte udstyr, bedømmelsen, analysen osv. Der gives følgende oplys-ninger:
Undersøgelses-/prøvetagningsmetoder
I mange undersøgelser i forbindelse med den intensive overvågning af
skovøkosystemerne er valget af udstyr, prøvetagningsdybder, tidspunkter,
intensitet mv.ihøjgradenfrivillig sag.Dergivesnærmere oplysningerom
det faktisk anvendte udstyr, den faktiske dybde, tidspunkterne ogundersøgelsens/prøvetagningens hyppighed. Når der er taget prøver, givesder nærmere oplysningeromdenne prøvetagning,herunderomopbevaring
og transport. Der gives en kort beskrivelse af eventuelle kontrolmålinger.
Metodertilanalyseogberegningafresultater
Hvad angår analysen af prøver, gives der nærmere oplysninger om
behandlingen af prøverne og de anvendte analysemetoder. For de fleste
undersøgelsers vedkommende anbefales der bestemte metoder til behand-ling og analyse. Når der er anvendt metoder, der afviger fra de anbefaledemetoder, gives der nøjagtige oplysninger om disse metoder, herunder
mulighederne for (om)beregning af de opnåede data. Der gives en kort
beskrivelse af eventuelle kontrolmålinger (deltagelse i ringtest mv.).
Som grundlag for beskrivelsen af metoderne kan de DAR-spørgeskemaer,
som Europa-Kommissionens institut for koordinering af den intensive
overvågning afskovenehar udarbejdet inøje samarbejde medformændene
for ekspertpanelerne under ICP-Skov (FN/ECE), a nvendes til den
generelle beskrivelse af databedømmelsen. De oplysninger, der indsendesved hjælp af DAR-spørgeskemaerne, anvendes, indtil metoderne ændres.
Det er vigtigt at observere og dokumentere ændringer af de anvendte
metoder til undersøgelse, transport og analyse. Der gives meddelelse omog redegøres udførligt for regionale forskelle (fx forskellige analyselabo-ratorier).!
M21994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 72
II.2 DAR-delen vedrørende usædvanlige forhold (årlig DAR)
Ud over de generelle oplysninger om metoderne, der beskrives ved hjælp
af DAR-spørgeskemaet, gives der en beskrivelse af specifikke problemer,
usædvanlige forhold og problemer i forbindelse med valideringen af de
data, der indsendes hvert år.
Usædvanligeforhold
Usædvanlige forhold og væsentlige afvigelser fra rutinen indberettes.
Foruden beskrivelsen af de anvendte metoder til prøvetagning, analyse
osv., jf. DAR-spørgeskemaerne, er der behov for god dokumentation for
usædvanlige forhold og afvigelser. Dette dokumenteres i en årligDAR-rapport og sendes til Kommissionen sammen med dataene.
Datavalideringogdataforvaltning
Der gives oplysninger om de anvendte procedurer for kvalitetskontrol af
data, herunder grænserne for afvisning af data (sandsynlighedskontrol), og
de procedurer, der er blevet anvendt for at kontrollere de nationale
datasæts overensstemmelse.
Når der er lakuner i dataene, kan der ivisse tilfælde foretages skøn baseret
på resultater fra andre kilder. Disse anslåede data angives, og deformodninger, de bygger på, dokumenteres omhyggeligt.
IIIÅrsrapporten om de fremskridt, der er sket, hvad angår fortolk-
ning/evalueringafresultaternepånationaltplan
Denne rapport indeholder oplysninger om de fremskridt, der er sket, hvad
angår fortolkning/evaluering af resultarne på nationalt plan. Der givesfølgende oplysninger om fortolkningen/evalueringen af resultaterne på
nationalt plan:
Generelleoplysninger
Medlemsstaterne foretager en evaluering og fortolkning af dataene for
evervågningen på nationalt plan.
Medlemsstaterne kan selv afgøre, hvilken evaluering og fortolkning der
skalforetages pånationalt plan ogindberettes til Kommissionen.Dergivesdog følgende forslag, hvad angår denne evaluering.
Evalueringogfortolkningafdenenkelteundersøgelse
Nårderforeligger resultater fratidliger undersøgelser,børdergøresforsøg
på at bestemme tendenserne. Resultaterne af den enkelte undersøgelse
gennemgås og sammenlignes med resultaterne af andre (lignende)undersøgelser, der er foretaget i (samme) region/land. Forskelle oglighedspunkter angives, og forskellene evalueres, når det er relevant.
Relevante data fra andre kilder, som kan forklare visse forbindelser
mellem parametrene, medtages også i evalueringen.
Integreretevalueringogfortolkning
Når de forskellige undersøgelser er afsluttet, bliver der mulighed for at
foretage en integreret evaluering. I NFC samles alle undersøgelses-
resultater og evalueringsrapporter. NFC koordinerer den integrerede
evaluering og fortolkning af de forskellige undersøgelsesresultater pånationalt plan.
Evalueringogfortolkningsammenholdtmedeksternedata
Resultaterne af den integrerede evaluering og fortolkning gennemgås og
sammenholdes med resultaterne fra andre kilder. Forskelle og ligheds-
punkter angives, og der gives så vidt muligt en redegørelse for dem.
IVFremsendelsenafDARogafrapportenomdefremskridt,derersket,
hvad angår fortolkningen/evalueringen af resultaterne på nationaltplan
IV.1 Fremsendelsen af DAR
DAR-spørgeskemaet udfyldes og sendes til Kommissionen samtidig med
den første indsendelse af data. Hvis metoderne ændres, sendes der
oplysninger om ændringerne. DAR-delen om beskrivelsen af konstaterede
usædvanlige forhold sendes til Kommissionen sammen med de data, derindsendes en gang om året.!
M21994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 73
IV.2 Fremsendelsen af rapporten om de fremskridt, der er sket, hvad angår
fortolkningen og evalueringen af resultaterne på nationalt plan
Situationsrapporten om evalueringer og fortolkninger på nationalt plan
sendes til Kommissionen hvert år inden den 31. december.!M21994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 74
BILAGVIII
FÆLLESMETODERTILGENNEMFØRELSEAF
DEPOSITIONSMÅLINGERIDEPERMANENTE
OBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Målingerne gennemføres løbende i et udvalg af de permanente
observationsområder. Medlemsstaterne udvælger mindst 10 % af de
permanente observationsområder til depositionsovervågning. Målinger af
gennemdryp (under kronetaget), stammeløb (under kronetaget, hos bøg)og våddeposition (bulk eller wet) (i et åbent område i skoven) erobligatoriske. Udstyret til de obligatoriske målinger skal være installeret i
december 1995. Alle andre målinger såsom stammeløb (hos andre arter
end bøg), tåge og gas- og aerosolkoncentrationer er fakultative.
Depositionsovervågningen finder sted i en fast periode (f.eks. månedligt
eller ugentligt). For at nedbringe analyseomkostningerne kan prøver fra en
række på hinanden følgende perioder sammensættes.
De efterfølgende tekniske detaljer er baseret på resultaterne af arbejdet i
ekspertpanelet vedrørende deposition under ICP-skov. Der henvises til denvejledning, som dette ekspertpanel har udarbejdet, især hvad angår
specifikke oplysninger om prøvetagningsudstyr, prøvetagningsmetoder,
kvalitetsgaranti og databehandling.
II.Overvågningensmetodik
II.1.Overvågningunderkronetaget
Måleudstyret til gennemdryp skal så vidt muligt installeres i selve
området. For at undgå beskadigelse af rodsystemerne kan det udstyr, der
skal installeres i brønde, opsamlingsrør o.lign., (opsamlingsanordninger,
registreringsapparater osv.) installeres uden for selve området i stødpude-zonen. I bøgeskov skal der også installeres udstyr til opsamling afstammeløb. Da disse opsamlingsanordninger også kan anbringes i en
brønd, et opsamlingsrør o.lign. (eller i samme brønd, opsamlingsrør
o.lign.) anbefales det at udvælge træer uden for selve området, f.eks. istødpudezonen.
Målingerne af gennemdryb og stammeløb bør udføres således, at
resultaterne er repræsentative for observationsområdet. Dette indebærer,
at der tages et tilstrækkeligt stort antal prøver.
II.2.Overvågningpåetåbentarealiskoven
Påetstedinærhedenafdetegentligeområde(indenforenafstandaf2km)
skal der installeres opsamlingsanordninger til våddeposition (wet og/ellerbulk). Stedet bør udvælges på en sådan måde, at afstanden til de objekter,
der omgiver stedet, mindst er to gange disse objekters højde.
II.3.Måleperiode
Målingen udføres månedligt, ugentligt eller med et mellemliggende
interval, f.eks. hver anden eller hver tredje uge, hovedsagelig afhængig af
de almindelige vejrforhold i det specifikke område (fordampning ogalgevækst i prøvebeholderne bør undgås).
Nårdeter nødvendigtat anvendeforskellige måleperioder iårets løb(f.eks
en gang om ugen om sommeren og en gang om måneden om vinteren),fastlægges to særskilte overvågningsperioder, og resultaterne indberettesseparat på formularerne. Enmåleperiode skal altid væreaf samme længde.
Der anvendes samme måleperiode til overvågning under kronetaget og til
overvågning på det åbne areal.
II.4.Prøvetagningoghåndteringafprøver
Der anvendes rene opsamlingsglas og beholdere til indsamling af prøver.
Udstyret rengøres med afioniseret vand. Deter vigtigt, at derikke kommerlys til beholderne, og at de opbevares køligt under prøvetagning og
transport.Isologvarmekandertilsætteskonserveringsmidlerforatundgå
algevækst. Der bør i så fald kun anvendes konserveringsmidler, som ikkeer til gene for analysen af de pågældende ioner.!
M11994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 75
II.5.Forbehandling,transportogopbevaringafprøver
Mængden af hver prøve fra de enkelte gennemdryp, stammeløb eller
opsamlingsanordninger på åbent land bestemmes. Prøverne kan analyseres
separat eller blandet med prøver fra parallelt installeret udstyr af samme
type. Prøver fra gennemdryp, stammeløb eller åbent land analyseresseparat. Der kan kun laves samleprøver af stammeløbsmålinger, når der ertale om træer af samme art og samme størrelse og dominans. Prøver fra
korte perioder kan analyseres, som de er, eller sammensættes til månedlige
prøver inden analyse. Hvis prøver blandes, bør de blandes i forhold til densamlede prøvemængde. Prøverne transporteres til laboratoriet hurtigstmuligt (helst i kølekasser) ogopbevares på et køligt (4°C)ogmørkt lager,
indtil de analyseres.
II.6.Generelbaggrundsinformation
Følgende oplysninger indsamles:
— områdenummer— prøvetagningskode— overvågningsperiodens startdato
— overvågningsperiodens slutdato
— antal (lige lange) måleperioder i overvågningsperioden.
Der kan indsamles yderligere oplysninger, som kan være til hjælp ved
fortolkningen af resultaterne, som f.eks.:
II.7.Kemiskanalyse
For hver prøve skal (Obl.) eller kan (Fak.) følgende parametre bestemmes:
Parametre GennemdrypVåddeposition
(bulk/wet)Stammeløb
Tåge Luft
bøg andre arter
pH Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
Ledningsevne Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
K Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Ca Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Mg Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Na Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
N-NH4 Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
Cl Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
N-NO3 Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
S-SO4 Obl. Obl. Obl. Fak. Fak. Fak.
Alkalitet Obl. Obl. Obl. Fak. Fak.
Ni alt Obl. Fak. Obl. Fak. Fak.
Al3+Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Mn2+ Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Fe3+Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
PO43−Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Cu Fak. Fak. Fak. Fak.
Zn Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Hg Fak. Fak. Fak. Fak.
Pb Fak. Fak. Fak. Fak. Fak.
Co Fak. Fak. Fak. Fak.
Mo Fak. Fak. Fak. Fak.
Cd Fak. Fak. Fak. Fak.
Si alt Fak. Fak. Fak. Fak.
Norg Fak. Fak. Fak. Fak.
CTOC Fak. Fak. Fak.!M11994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 76
Parametre GennemdrypVåddeposition
(bulk/wet)Stammeløb
Tåge Luft
bøg andre arter
CDOC Fak. Fak. Fak.
Pi alt Fak. Fak. Fak. Fak.
O3 Fak.
SO2 Fak.
SO4 Fak.
NO2 Fak.
NO Fak.
HNO2 Fak.
HNO3 Fak.
NH4NO3 Fak.
NH3 Fak.
V.O.C. Fak.
II.8.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger i standariseret
form for hvert enkelt observationsområde, hvor depositionen er blevet
overvåget (se bilag VII, formular 7a, 7b, 7c og 7d).!M11994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 77
BILAGIX
FÆLLESMETODERTILGENNEMFØRELSEAFMETEOROLOGISKE
MÅLINGERIDEPERMANENTEOBSERVATIONSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
I perioden indtil midten af 1996er der forudset en forsøgsperiode, i
hvilken der på frivilligt grundlag vil blive gennemført meteorologiskemålinger i et begrænset antal permanente observationsområder (10 %). Ianden halvdel af 1996vil der bliveforetaget en evaluering, og der vil blive
truffet afgørelse om de nærmere bestemmelser for og omfanget af de
videre meteorologiske målinger. Ud over observationerne i et begrænsetantal områder bør den konstaterede skade, der skyldes meteorologiskefænomener, registreres i alle permanente observationsområder.
De meteorologiske observationer falder i tre dele:A) gennemførelse af målinger af den faktiske meteorologiske situation i
eller i nærheden af området (begrænset antal områder)
B) bestemmelse af denklimatiske situation pålang sigt (alle områder) og
de potentielle skadevoldende begivenheder/fænomener (begrænsetantal områder)
C) observation af skader på træer i området, der skyldes ekstreme
vejrforhold (alle områder).
De faktiske målinger (A) gennemføres i nogle udvalgte områder, helst
områder, der også anvendes til overvågning af deposition (se bilag VIII).Det står medlemsstaterne frit for, hvilke metoder og hvilket udstyr de vilbenytte, oghvorhyppigtdeviludføremålingerneiforsøgsperioden.Deter
planlagt, at der skal fremsættes henstillinger vedrørende metoder, udstyr
og hyppighed under evalueringsprocessen.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Placeringafprøvetagningsudstyr
Måleudstyret til overvågningen af de meteorologiske parametre (A)
anbringes i eller i nærheden af området. Visse parameter (nedbør, vind,stråling osv.) skal måles på et åbent areal i skoven.Andre parametre (f.eks.jordbundstemperatur) kan bedre overvåges under kronedækket. I forsøgs-
perioden gælder der ingen restriktioner, og der skal heller ikke anvendes
bestemt installationsprocedurer. Når parametre såsom solindstråling,nedbør osv. overvåges, bør der udvælges et tilstrækkeligt stort »åbentareal i skoven« uden for bevoksningen. Dette sted bør ligge så tæt på som
muligt og helst inden for 2 km fra området og have tilsvarende forhold
(hældning, højde osv.).
Udstyretbørsåvidtmuligtkombineresmedudstyrettildepositionsmåling.
For at undgå at forstyrre røder og jordbund bør udstyret anbringes på en
sådan måde, at det er tilgængeligt og kan vedligeholdes, uden at det er
nødvendigt at passere gennem området.
II.2.Metoder til måling af den faktiske meteorologiske situation i eller i
nærhedenafområdet(A)
I forsøgsperioden kan medlemsstaterne frit vælge metoder, udstyr og
målehyppighed.Denmeteorologiskesituationbørovervågesietbegrænsetantal områder.
— Om muligt bør der installeres en intensiv kontinuerlig meteorologisk
målestation i det begrænsede antal områder. Kontinuerlig måling af
følgende parametre anbefales:
Parameter Metode
Nedbør beholder/datalogger
Lufttemperatur datalogger
Jordbundstemperatur (f.eks. i en dybde
på 0,20 m)datalogger
Relativ fugtighed datalogger!M11994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 78
Parameter Metode
Vindhastighed datalogger
Vindretning datalogger
Solindstråling datalogger
På steder, hvor der ofte falder sne, bør der installeres specielle
beholdere til opsamling af sne.
— Som et alternativ i situationer, hvor sådanne intensive kontinuerlige
meteorologiske stationer ikke kan installeres, anbefales det, at der idet begrænsede antal områder installeres udstyr til overvågning af
følgende parametre med følgende hyppighed:
Parameter Hyppighed
Nedbør daglig
Temperatur (maksimum og minimum) daglig
Jordbundstemperatur daglig
Relativ fugtighed frit valg
Vind (retning og hastighed) frig valg
Solindstråling frit valg
Inogletilfælde kanoplysningeromvindogsolinstrålingindhentesfra
vejrstationer i nærheden.
II.3.Indsamling,opbevaringogindsendelseafoplysninger
Følgende oplysninger indsamles:
— områdenummer
— udførlige oplysninger om det anvendte udstyr— områdernesbeliggenhed (længdegrad,breddegrad, højde) ogudstyrets
placering (i forhold til området)
— start- og slutdato for målingerne— hyppighed (antal perioder).
Dataene for de detaljerede målinger (temperaturer, nedbør, vind osv.),
indberettes ikke til Kommissionen, men opbevares forsvarligt i medlems-staterne. For hvert område, hvor målingerne er blevet gennemført,udarbejdes et resumé af de gennemførte målinger, som tilsendes
Kommissionen senest midt i 1996. Dette resumé skal indeholde oplys-
ninger, der er indsamlet månedsvis eller for fire uger, og formularXX1993.PLM (8a) og XX1993.MEM (8b) anvendes hertil.
II.4.Bestemmelseafdenklimatiskesituationpålangsigt(B)
For hvert område bestemmes den klimatiske situation på langt sigt med
størstmulig nøjagtighed. Daderikke foreligger nogendirekte områdedata,anvendes de eksisterende data til at vurdere den klimatiske situation iområdet (etåbent areal iskoven)pålangsigt. Dette arbejde udføreskunén
gang. Resultaterne forelægges for Kommissionen på formular
XX1995.MEC (8c).
II.5.Bestemmelseafpotentielleskadevoldendebegivenhederogfænomener(B)
For hvert område, hvor der udføres meteorologiske målinger, igangsættes
en liste over potentielle skadevoldende begivenheder eller fænomener. De
enkelte begivenheder og fænomener defineres meteorologisk ved hjælp afde parametre, der foreligger for området. Denne liste over potentielleskadevoldende begivenheder og fænomener ajourføres løbende af
medlemsstaterne, hver gang der fremkommer nye oplysninger. Oplys-
ninger om begivenheder og fænomener indberettes til Kommissionen påformular XX1995.MEL (8d).!
M11994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 79
II.6.Indberetning af forud definerede begivenheder og fænomener og deres
forekomst/omfang(AogB)
For det begrænsede antal områder, som der er indhentet deltajerede
oplysninger om, bestemmes forekomsten og omfanget af de forud
definerede begivenheder/fænomener (II.5). For hver af de registreredebegivenheder/fænomener anføres antallet af forekomster og det relativeomfang. Forekomster og omfang meddeles Kommissionen på formular
XX1995.MEO (8e). Hvis der er kommet nye begivenheder/fænomener til,
eller der er sket ændringer af dem, ajourføres tillige forekomster ogomfang i de foregående år.
II.7.Indberetningaffaktiskkonstateretskade(C)
Når der under besøgene i området er blevet observeret skader, som har en
klar meteorologisk årsag, indberettes dette til Kommissionen på formularXX1995.MED (8f) senest midt i 1996. Indberetningen omfatter årsagen
(tørke, storm, frost, hagl osv.), den observerede skade (nåle-/bladtab,
knækkede eller døende grene eller nye skud osv.) og et skøn over denperiode, i hvilken begivenheden fandt sted.
II.8.Evalueringsrapportommeteorologi
Sammen med oplysningerne i standardiseret form (i digital-format) som
beskrevet i nr. II.3, II.4, II.6og II.7 tilsender medlemsstaterne Kommis-sionen en evalueringsrapport med baggrundsinformationen om metoder,
modeller og fortolkning af resultater.
Hvad angår listen over de forud definerede begivenheder/fænomener
(II.5), anbefales det at foretage indberetning på en formular svarende tilformular 8d. Disse formularer kan indgå som bilag til den meteorologiske
evalueringsrapport.!
M11994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 80
BILAGX
FÆLLESMETODERTILOVERVÅGNINGAFUDVASKNINGENIDE
PERMANENTEOVERVÅGNINGSOMRÅDER
I.Generellebemærkninger
Udvaskningen overvåges i mindst 10 % af de permanente overvågnings-
områder. Det anbefales, at udvaskningen overvåges i områder, hvor ogsådepositionen overvåges. Installationen af udvaskningsudstyret skal væreafsluttet senest den 30. juni 1998.
Dette bilag er baseret på de tekniske rekommendationer fra ekspertpanelet
vedrørendeudvaskningunderFN/ECE’sinternationale samarbejdsprogramfor ovurdering og overvågning af luftforureningens virkninger på skove(ICP-Skov). Der henvises til vejledningen (1996), som dette ekspertpanel
har udarbejdet.
II.Oversigtensmetodik
II.1.Udvælgelseafprøvetagningssted
Udstyret til udtagning af udvaskningsprøver bør installeres i nærheden af
det sted, hvor bedømmelsen af kronernes tilstand foretages. Det anbefales,
at lysimetrene fordeles tilfældigt eller systematisk over hele observations-området, selv om der kanvære begrænsninger i form af sten eller stammer(afstanden til et træ er ikke fastlagt nærmere). På grund af jord-
forstyrrelserne bør 0-tensionslysimetre ikke installeres i den midterste del
af observationsområdet, hvor træparametrene overvåges. Et repræsentativtdelområde kan anvendes, hvis det findes hensigtsmæssigt. Lysimetre, derallerede er installeret, kan bevares, men nye installationer bør foretages
som foreslået ovenfor.
II.2.Prøvetagningsdybder
Det anbefales, at lysimetrene installeres i bestemte dybder, men de kan
også installeres i bestemte horisonter.
— Udvaskningsindsamling
Dettilrådes kraftigt at anbringe lysimetrene imindst todybder, dvs.et
lysimeter irodzonen(foreslået dybde10-20cm) forat fånoget at vide
om koncentrationerne af næringsstoffer og toksiske stoffer i nærhedenaf de fine rødder (mål 1) og et lysimeter under rodzonen (foreslåetdybde 40-80 cm) for at vurdere den udvaskede stofmængde (mål 2).
Det tilrådes også at anbringe et tredje lysimeter lige under humus-
laget.
— Jordprøver
Hvad angår centrifugeringsmetoden eller metoden til åben ekstrak-
tion, er jordlagene, der skal tages prøver af, de lag, der er nævnt i
jordbundsvejledningen: humuslag 0-10, 10-20, 20-40 og 40-80 cm.Bestemte lag kan udvælges eller samles under ét.
II.3.Prøvetagningshyppighed
I observationsområder, hvor der gennemføres andre programmer for
intensiv overvågning, fx depositionsmålinger og meteorologiske målinger,bør der tages udvaskningsprøver en gang om måneden eller hver anden
uge. Når der er tale om udtagning af jordprøver med efterfølgende
ekstraktion af udvaskningen, er fire gange om året maksimum på grund afden destruktive prøvetagningsprocedure. Prøvetagningen bør finde sted isamme måned hvert år.
II.4.Transport,opbevaringogbehandling
Prøverne transporteres og opbevares på en sådan måde, at der sker færrest
mulige kemiske ændringer. I forbindelse med lysimetersystemet bevirker
opbevaring af udvaskningen ved lav temperatur (4 °C) og i mørke, at denbiologiske aktivitet bremses. I mange tilfælde, især i mere kølige sæsoner,er det tilstrækkeligt at opbevare flasken i mørke. Der kan anvendes
organiske eller uorganiske konserveringsmidler, men de kan virke
forstyrrende på analysen. For at mindske eventuelle ændringer af prøvernebør udvaskningen indsamles snarest muligt efter opsugningen.!
M21994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 81
Der redegøres for transport- og opbevaringsprocedurerne (herunder
venteperioder). Der redegøres for eventuelle problemer med og fravigelser
fra disse procedurer.
Til bestemmelse af spormetaller bør alikvoter af prøven transporteres til
laboratoriet i flasker, der er skyllet med syre.
Når der indsamles jordprøver, bør de holdes kolde i plast- eller
polyethylenposer og opbevares ved 4 °C, indtil centrifugeringen eller
tilberedelsen af det åbne ekstrakt finder sted. Centrifugering ellerekstraktion bør finde sted senest en dag (18-30 timer) efter, atjordprøverne er indsamlet.
II.5.Generelbaggrundsinformation
Følgende oplysninger indsamles:
— områdets nummer
— oplysninger om prøvetagningsudstyret/prøvetagningen (type, dygde)— første dag i overvågningsperioden— sidste dag i overvågningsperioden
— antal (lige lange) måleperioder i overvågningsperioden.
II.6.Analysemetoder
I »Sub-manual on soil solution collection and analyses«, der er udarbejdet
af jordbundsekspertpanelet under ICP-Skov, er der givet en beskrivelse af
de godkendte metoder til analyse af de forskellige udvaskningsparametre.
Det tilrådes at anvende de godkendte metoder. Hvis der anvendes andre
(nationale) metoder, skal der redegøres udførligt for analyseresultaternessammenlignelighed ved forelæggelsen af analyseresultaterne. I oversigten
over overvågningen af udvaskningen i skovene skelnes der mellem
obligatoriske og fakultative parametre (se listen nedenfor).
Liste over parametre
Parameter Enhed Obligatorisk/fakultativt
Ledeevne µS/cm Fakultativt
pH Obligatorisk
Alkalitet µmolc/l Fakultativt (hvis pH 45)
DOC mg/l Obligatorisk
Natrium (Na) mg/l Fakultativt(1)
Kalium (K) mg/l Obligatorisk
Kalcium (Ca) mg/l Obligatorisk
Magnesium (Mg) mg/l Obligatorisk
Aluminium (total) mg/l Obligatorisk (hvis pH 45)
Aluminium (labil) mg/l Fakultativt
Jern (Fe) mg/l Fakultativt
Mangan (Mn) mg/l Fakultativt
Total phosphor (P) mg/l Fakultativt
NO3-N mg/l Obligatorisk
SO4-S mg/l Obligatorisk
NH4-N mg/l Fakultativt(2)
Chlor (Cl) mg/l Fakultativt(1)
Chrom (Cr) µg/l Fakultativt
Nikkel (Ni) µg/l Fakultativt
Zink (Zn) µg/l Fakultativt(3)
Kobber (Cu) µg/l Fakultativt(3)
Bly (Pb) µg/l Fakultativt
Cadmium (Cd) µg/l Fakultativt!M21994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 82
Parameter Enhed Obligatorisk/fakultativt
Silicium (Si) mg/l Fakultativt
(1)Det tilrådes at måle, når syre/basebalancerne beregnes.
(2)Det tilrådes at måle NH 4i områder med stor NH 4-deposition (over 20 kg NH xpr. ha pr. år).
(3)Det tilrådes at måle, når syre/basebalancerne beregnes.
Det står medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller en del af de fakultative
parametre.
II.7.Dataoverførsel
Medlemsstaterne tilsender for hvert prøvetagningsområde Kommissionen
disse oplysninger i standardiseret form (se bilag VIIa, formular 9a, 9b og
9c).!M21994R1091 — DA — 22.07.1997 — 002.001 — 83