2008R0683 — DA — 09.11.2010 — 001.001

Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor

Ændret ved:









▼B

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 683/2008

af 9. juli 2008

om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo)







EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 156, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg ( 1 ), efter høring af Regionsudvalget, efter proceduren i traktatens artikel 251 ( 2 ), og ud fra følgende betragtninger: (1) Formålet med den europæiske satellitbaserede navigationspolitik er at forsyne Fællesskabet med to satellitnavigationssystemer (i det følgende benævnt »systemerne«). Disse systemer etableres ved hjælp af programmerne Egnos og Galileo (i det følgende benævnt »programmerne«). Hver infrastruktur omfatter satellitter og et net af jordstationer. (2) Galileoprogrammet har til formål at skabe den første globale infrastruktur for satellitbaseret navigation og positionsbestemmelse, der er rettet specifikt mod civile formål. Det system, der etableres under Galileoprogrammet, er fuldstændig uafhængigt af andre eksisterende eller eventuelle fremtidige systemer. (3) Egnosprogrammet har til formål at forbedre kvaliteten af signalerne fra eksisterende globale satellitnavigationssystemer (i det følgende benævnt »GNSS«). (4) Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har konsekvent bakket fuldt op om programmerne. (5) Udviklingen af satellitbaseret navigation passer naturligt ind i Lissabonstrategien og andre fællesskabspolitikker, herunder transportpolitikken som beskrevet i Kommissionens hvidbog af 12. september 2001 med titlen »Den europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg«. I sit arbejdsprogram bør Kommissionen, hvor det er relevant, lægge særlig vægt på udvikling af GNSS-applikationer og -tjenesteydelser. (6) Programmerne udgør et af de højt prioriterede projekter i forbindelse med det Lissabonvækstinitiativ, der er foreslået af Kommissionen og godkendt af Det Europæiske Råd. De anses desuden for at være nogle af de vigtigste søjler i det fremtidige europæiske rumprogram, som det fremgår af Kommissionens meddelelse af 26. april 2007 om den europæiske rumpolitik. (7) Galileoprogrammet er opdelt i fire faser: definitionsfasen, udviklings- og valideringsfasen, etablerings- og ibrugtagningsfasen samt driftsfasen. Etablerings- og ibrugtagningsfasen skulle kunne indledes i 2008 og forventes afsluttet i 2013. Systemet forventes at være driftsklart senest i 2013. (8) Definitionsfasen og udviklings- og valideringsfasen, som udgør den forskningsmæssige del af programmet, er hovedsageligt blevet finansieret over fællesskabsbudgettet for transeuropæiske net og Den Europæiske Rumorganisation (i det følgende benævnt »ESA«). Etablerings- og ibrugtagningsfasen bør i princippet finansieres fuldt ud af Fællesskabet. Der kan på et senere tidspunkt træffes beslutning om, at offentlig-private partnerskaber eller andre former for kontrakter med den private sektor kan varetage driften, vedligeholdelsen, videreudviklingen og fornyelsen af systemet efter 2013. (9) Centret for livskritisk tjeneste i Madrid kan beslutte at udvikle sig til et fuldt kvalificeret, tilsvarende Galileosatellitovervågningscenter, hvis aktiver vil blive Fællesskabets ejendom. Den nødvendige investering med henblik på denne udvikling vil ikke medføre yderligere udgifter for det vedtagne fællesskabsbudget for programmerne for 2007-2013. I så fald og uden at det berører driftskapaciteten i Galileosatellitovervågningscentrene i Oberpfaffenhofen og Fucino, sikrer Kommissionen, at centret i Madrid bliver fuldt driftsmæssigt kvalificeret som et Galileosatellitovervågningscenter inden udgangen af 2013, forudsat at centret kan opfylde alle de nødvendige krav, der gælder for alle centre, og indgår i Galileonetværket bestående af ovennævnte centre. (10) Det er vigtigt, at det er Fællesskabet, der sikrer finansieringen af Egnossystemet, herunder dets drift, bæredygtighed og markedsføring. Driften af Egnos vil kunne varetages i henhold til en eller flere offentlige tjenesteydelseskontrakter, navnlig med den private sektor, indtil systemet integreres i Galileo. (11) Da programmerne nu har nået en moden fase og rækker langt ud over rammerne for et simpelt forskningsprojekt, er det nødvendigt, at de får et specifikt retsgrundlag, der bedre opfylder deres behov og sikrer en forsvarlig økonomisk forvaltning. (12) De systemer, der oprettes under programmerne, er infrastrukturer oprettet som transeuropæiske net, hvis anvendelse rækker langt ud over medlemsstaternes nationale grænser. Endvidere bidrager de tjenester, der tilbydes gennem disse systemer, navnlig til udvikling af transeuropæiske net inden for transport-, telekommunikations- og energiinfrastrukturer. (13) En god offentlig styring af Galileo- og Egnosprogrammerne forudsætter for det første, at der er en klar fordeling af beføjelser mellem Kommissionen, ►M1 Det Europæiske GNSS-agentur ◄ (i det følgende benævnt » ►M1 agenturet ◄ «) og ESA, og for det andet, at Fællesskabet, repræsenteret ved Kommissionen, står for forvaltningen af programmerne. Kommissionen skal tilvejebringe passende instrumenter, og den skal råde over de nødvendige ressourcer, særlig i form af den nødvendige ekspertbistand. (14) På baggrund af programmernes betydning, unikke karakter og kompleksitet, Fællesskabets ejerskab af de systemer, der følger af programmerne, og den fulde finansiering af programmerne for perioden 2008-2013 over fællesskabsbudgettet erkender Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen det nyttige i et tæt samarbejde mellem de tre institutioner. Med henblik herpå mødes Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i Det Interinstitutionelle Galileopanel i overensstemmelse med den fælles erklæring om Det Interinstitutionelle Galileopanel af 9. juli 2008. (15) Ved Rådets forordning (EF) nr. 1321/2004 af 12. juli 2004 om forvaltningsstrukturerne for de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation ( 3 ) er ►M1 agenturet ◄ oprettet. ►M1 Agenturet ◄ er et fællesskabsagentur, der som et organ som omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget ( 4 ) (i det følgende benævnt »finansforordningen«) er omfattet af de forpligtelser, der gælder for fællesskabsagenturer. (16) ►M1 Agenturet ◄ bør under iagttagelse af Kommissionens rolle som forvalter af programmerne og i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer varetage sikkerhedsgodkendelsen af systemet og driften af Galileos sikkerhedscenter, og bidrage til forberedelsen af systemernes markedsføring med henblik på at sikre en tilfredsstillende funktion, sammenhængende service og stor markedsindtrængning. ►M1 Agenturet ◄ bør desuden også udføre andre opgaver, som Kommissionen måtte pålægge den i overensstemmelse med finansforordningen, navnlig fremme af applikationer og tjenester og sikring af, at systemernes komponenter er certificeret. (17) Europa-Parlamentet og Rådet opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag for formelt at tilpasse forvaltningsstrukturerne for programmerne som fastlagt i forordning (EF) nr. 1321/2004 til Kommissionens og ►M1 agenturets ◄ nye roller. (18) For at sikre, at programmerne videreføres, er det nødvendigt, at der skabes en passende finansiel og retlig ramme, der tillader Fællesskabet fortsat at finansiere disse programmer. Det må ligeledes angives, hvor stort et budget der er nødvendigt for perioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2013 til finansiering af den resterende del af udviklings- og valideringsfasen samt etablerings- og ibrugtagningsfasen af Galileo, driften af Egnos og forberedelsen af programmernes driftsfase. (19) Europa-Parlamentet og Rådet har besluttet, at de samlede anslåede driftsomkostninger ved Galileo- og Egnossystemerne i perioden 2007-2013 udgør 3 405 mio. EUR. Der var oprindeligt afsat 1 005 mio. EUR i den flerårige finansielle ramme (2007-2013). Dette beløb er blevet forhøjet med 2 000 mio. EUR ( 5 ). Desuden er der afsat et beløb på 400 mio. EUR under Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) ( 6 ) (i det følgende benævnt »syvende rammeprogram«), således at det samlede budget, der er til rådighed for programmerne for perioden 2007-2013, kommer op på 3 405 mio. EUR. (20) Ved tildelingen af disse fællesskabsmidler er det af afgørende betydning, at der foreligger effektive offentlige indkøbsprocedurer og kontraktforhandlinger, der giver bedst valuta for pengene og sikrer levering af resultater, fuldstændig kontinuitet i programmerne, risikostyring og overholdelse af den foreslåede tidsplan. Denne opgave bør varetages af Kommissionen. (21) I medfør af finansforordningen bør medlemsstater, tredjelande og internationale organisationer kunne bidrage finansielt eller i form af naturalier til programmerne i henhold til passende aftaler. (22) Det bør bemærkes, at det nuværende skøn over investeringsomkostningerne og driftsomkostningerne ved Galileo- og Egnossystemerne for perioden 2007-2013 ikke tager højde for uforudsete finansielle forpligtelser, som Fællesskabet kan blive nødsaget til at bære, herunder de forpligtelser, der er forbundet med ansvar uden for kontraktforhold som følge af, at systemerne er offentlig ejendom, især med hensyn til force majeure og katastrofalt svigt. (23) Indtægterne fra driften af Galileo- og Egnossystemerne, der navnlig stammer fra de kommercielle tjenester, der leveres af det system, der er etableret under Galileoprogrammet, bør tilfalde Fællesskabet som godtgørelse for de tidligere investeringer. Dog bør der kunne fastsættes en ordning for fordeling af indtægterne i kontrakter, der indgås med den private sektor. (24) Fællesskabet bør indgå en flerårig uddelegeringsaftale med ESA, der dækker de tekniske og planlægningsmæssige aspekter af programmerne. For at Kommissionen som repræsentant for Fællesskabet kan udøve sine kontrolbeføjelser fuldt ud, bør uddelegeringsaftalen omfatte de generelle betingelser, der gælder for forvaltningen af de midler, der overdrages til ESA. (25) Da programmerne vil blive finansieret af Fællesskabet, bør de offentlige indkøb under programmerne være i overensstemmelse med Fællesskabets regler for offentlige indkøb og bør først og fremmest have til formål at sikre valuta for pengene og kontrol med udgifterne samt mindske risici, øge effektiviteten og mindske afhængigheden af en enkelt leverandør. Der bør tilstræbes åben adgang og loyal konkurrence i hele den industrielle forsyningskæde, så der bliver mulighed for afbalanceret deltagelse af virksomheder på alle niveauer, herunder især små og mellemstore virksomheder (SMV’er), og i alle medlemsstater. Eventuelt misbrug af markedsdominans eller langvarig afhængighed af enkelte leverandører bør undgås. For at mindske programrisiciene, undgå afhængighed af en enkelt leverandør og sikre en bedre overordnet kontrol med programmet, omkostningerne og tidsplanen, bør det tilstræbes at anvende to forskellige leverandører, når det er hensigtsmæssigt. Europæiske virksomheder bør have mulighed for at anvende ikke-europæiske leverandører af visse komponenter og tjenester, hvis det bevisligt er forbundet med væsentlige fordele med hensyn til kvalitet og omkostninger, under hensyntagen til programmernes strategiske karakter og EU’s sikkerheds- og eksportkontrolkrav. Der bør drages fordel af offentlige investeringer og af virksomhedernes erfaringer og kompetencer, som bl.a. er erhvervet i definitions- og udviklings- og valideringsfaserne af programmerne, samtidig med at det sikres, at konkurrencebaserede udbud ikke påvirkes negativt. (26) Alle arbejdspakker inden for rammerne af Galileos etablerings- og ibrugtagningsfase bør være åbne for størst mulig konkurrence i overensstemmelse med EU’s indkøbsprincipper. For at sikre tilfredsstillende offentlige udbud bør arbejdspakkerne fuldt ud åbnes op for nytilkomne virksomheder og SMV’er, samtidig med at der sikres teknologisk topkvalitet og omkostningseffektivitet. (27) Eftersom god offentlig styring kræver sammenhæng i forvaltningen af programmerne, en hurtigere beslutningsproces samt lige adgang til oplysninger, kan repræsentanter for ►M1 agenturet ◄ og ESA inddrages i arbejdet i Udvalget for de Europæiske GNSS-programmer (i det følgende benævnt »udvalget«), der er oprettet med henblik på at bistå Kommissionen. (28) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen ( 7 ). (29) Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelse til at vedtage eventuelle foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre systemernes kompatibilitet og interoperabilitet. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. (30) Fællesskabet bør være ejer af alle materielle og immaterielle aktiver, som skabes eller udvikles under programmerne. For fuldt ud at respektere alle grundlæggende rettigheder vedrørende ejendomsret bør der dog indgås de nødvendige aftaler med de nuværende ejere. (31) Der bør lægges stor vægt på certificering af Egnos til alle former for transport, navnlig til luftfart, så systemet kan erklæres som værende i drift og anvendes snarest muligt. (32) Denne forordning fastlægger for den videre gennemførelse af programmerne en finansiel ramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden i forbindelse med den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning. (33) Målet med denne forordning, nemlig etablering af satellitbaserede navigationssystemer, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da det går ud over, hvad en enkelt medlemsstat økonomisk og teknisk kan klare alene, og kan derfor bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. (34) Europa-Parlamentet og Rådet bør løbende holdes orienteret om gennemførelsen af programmerne — ud fra følgende betragtninger: UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:







KAPITEL I

EMNE OG GENERELLE PRINCIPPER

Artikel 1

De europæiske satellitbaserede navigationssystemer og -programmer

1. Programmerne Egnos og Galileo omfatter alle de aktiviteter, der er nødvendige for at definere, udvikle, validere, bygge, drive, forny og forbedre de to europæiske satellitbaserede navigationssystemer, det vil sige Egnossystemet, og det system, der etableres under Galileoprogrammet.

2. Egnossystemet er en infrastruktur, der overvåger og korrigerer signaler udsendt af eksisterende globale satellitnavigationssystemer. Systemet omfatter jordstationer og en række transpondere, der installeres i geostationære satellitter.

3. Det system, der etableres under Galileoprogrammet, er en uafhængig infrastruktur for et globalt satellitnavigationssystem (GNSS), der omfatter en konstellation af satellitter og et globalt net af jordstationer.

4. De særlige mål for programmerne er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Emne

Denne forordning fastlægger bestemmelserne om den videre gennemførelse af programmerne, herunder bestemmelser om Fællesskabets styring og finansielle bidrag.

Artikel 3

Galileoprogrammets faser

Galileoprogrammet omfatter følgende faser:

a) en definitionsfase, hvor systemarkitekturen blev udformet og systemets elementer fastlagt, og som sluttede i 2001

b) en udviklings- og valideringsfase, der omfatter konstruktion og opsendelse af de første satellitter, etablering af de første jordinfrastrukturanlæg og alle aktiviteter, der er nødvendige for validering af systemet i kredsløb. Målet er, at denne fase afsluttes i 2010

c) en etablerings- og ibrugtagningsfase, der omfatter etablering af hele rum- og jordinfrastrukturen samt de aktiviteter, der er forbundet hermed. Målet er, at denne fase varer fra 2008 til 2013. Den omfatter forberedelser til driftsfasen

d) en driftsfase, der omfatter forvaltning af infrastrukturen, vedligeholdelse, løbende videreudvikling og fornyelse af systemet, certificerings- og standardiseringsaktiviteter i forbindelse med programmet, markedsføring af systemet samt alle andre aktiviteter, der er nødvendige for systemets videre udvikling og for en vellykket gennemførelse af programmet. Driftsfasen begynder senest ved afslutningen af etablerings- og ibrugtagningsfasen.

Artikel 4

Finansiering af Galileoprogrammet

1. Udviklings- og valideringsfasen finansieres af Fællesskabet og ESA.

2. Etablerings- og ibrugtagningsfasen finansieres af Fællesskabet, jf. dog stk. 4 og 5.

3. Kommissionen forelægger i 2010, hvor det er relevant, i forbindelse med sin midtvejsevaluering Europa-Parlamentet og Rådet et forslag vedrørende de offentlige midler og forpligtelser, der er nødvendige til den finansielle programmering, som starter i 2014, som også omfatter finansielle forpligtelser i forbindelse med driftsfasen, som følger af dens ansvar, fordi systemet er offentlig ejendom, ordningen for fordeling af indtægterne til driftsfasen, samt målene for en prispolitik, der sikrer kunderne tjenester af høj kvalitet til rimelige priser. Forslaget skal især omfatte en begrundet forhåndsvurdering af fordele og ulemper ved at anvende koncessionskontrakter om tjenesteydelser eller offentlige tjenesteydelseskontrakter med den private sektor.

Hvor det er relevant, fremsætter Kommissionen også, sammen med midtvejsevalueringen, forslag om foranstaltninger, der måtte være hensigtsmæssige til at fremme udviklingen af satellitnavigationsapplikationer og -tjenester.

4. Medlemsstaterne kan bidrage til Galileoprogrammet med yderligere finansiering for at dække den nødvendige investering i udviklingen i retning af den aftalte systemarkitektur i særlige tilfælde. Indtægterne fra disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i overensstemmelse med artikel 18, stk. 2, i finansforordningen. I overensstemmelse med princippet om en gennemsigtig forvaltning meddeler Kommissionen udvalget enhver virkning, som anvendelsen af dette stykke har for Galileoprogrammet.

5. Tredjelande og internationale organisationer kan også bidrage til Galileoprogrammet med yderligere finansiering. Aftaler, der indgås af Fællesskabet med sådanne tredjelande eller internationale organisationer i henhold til traktatens artikel 300, fastsætter betingelserne og de nærmere regler for deres deltagelse.

Artikel 5

Driften af Egnossystemet

Driften af Egnossystemet omfatter først og fremmest forvaltning af infrastruktur, vedligeholdelse, løbende videreudvikling og fornyelse af systemet, certificerings- og standardiseringsaktiviteter i forbindelse med programmet samt markedsføring.

Artikel 6

Finansiering af driften af Egnossystemet

1. Driften af Egnos finansieres af Fællesskabet med et eventuelt bidrag fra andre kilder, herunder dem, der er nævnt i stk. 3 og 4.

2. Driften af Egnos varetages i første omgang i henhold til en eller flere offentlige tjenesteydelseskontrakter.

3. Medlemsstaterne kan bidrage til Egnosprogrammet med yderligere finansiering. Indtægterne fra disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i overensstemmelse med artikel 18, stk. 2, i finansforordningen.

4. Tredjelande og internationale organisationer kan også bidrage til Egnosprogrammet med yderligere finansiering. Aftaler, der indgås af Fællesskabet med sådanne tredjelande eller internationale organisationer i henhold til traktatens artikel 300, fastsætter betingelserne og de nærmere regler for deres deltagelse.

Artikel 7

Systemernes kompatibilitet og interoperabilitet

1. Kommissionen gør sit yderste for at sikre kompatibilitet og interoperabilitet mellem Egnos’ og Galileos systemer, net og tjenester, og den udnytter fordelene ved Egnos’ og Galileos kompatibilitet og interoperabilitet med andre navigationssystemer og om muligt med traditionelle navigationsmetoder.

2. Nødvendige foranstaltninger med henblik herpå, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved at supplere den, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 19, stk. 5.

Artikel 8

Ejendomsret

Fællesskabet er ejer af alle materielle og immaterielle aktiver, som skabes eller udvikles under programmerne, og der indgås med henblik herpå aftaler med tredjeparter med hensyn til eksisterende ejendomsrettigheder, når det er relevant.







KAPITEL II

BUDGETBIDRAG OG -ORDNINGER

Artikel 9

Omfattede aktiviteter

1. De budgetbevillinger, som Fællesskabet i henhold til denne forordning bevilger til programmerne, ydes med henblik på at finansiere:

a) aktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af udviklings- og valideringsfasen af Galileoprogrammet

b) aktiviteter i forbindelse med etablerings- og ibrugtagningsfasen af Galileoprogrammet, herunder forvaltning af og tilsyn med denne fase

c) aktiviteter i forbindelse med driften af Egnos samt aktiviteter forud for eller til forberedelse af programmernes driftsfase.

2. Med henblik på en klar fastlæggelse af omkostningerne til programmerne og til de forskellige faser heraf underretter Kommissionen i overensstemmelse med princippet om en gennemsigtig forvaltning hvert år udvalget om tildelingen af fællesskabsmidler til alle de aktiviteter, der er nævnt i stk. 1.

Artikel 10

Budgetmidler

1. Det beløb, der tildeles til gennemførelse af de aktiviteter, der er nævnt i artikel 9, er på 3 405 mio. EUR for perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2013. Dette beløb inkluderer 400 mio. EUR, der afsættes under syvende rammeprogram.

2. Bevillingerne godkendes årligt af budgetmyndigheden inden for den flerårige finansielle ramme. De anvendes i henhold til bestemmelserne i finansforordningen.

3. De budgetmæssige forpligtelser vedrørende programmerne indgås for et år ad gangen.

Artikel 11

Driftsindtægter

1. Indtægterne fra driften af systemet tilfalder Fællesskabet, indbetales til fællesskabsbudgettet og afsættes til programmerne. Hvis indtægterne viser sig at være større end nødvendigt til programmerne, skal enhver tilpasning af princippet om, at alle indtægter afsættes til programmerne, godkendes af budgetmyndigheden på grundlag af et forslag fra Kommissionen.

2. Der kan fastsættes en ordning for fordeling af indtægterne i de kontrakter, der eventuelt indgås med den private sektor.







KAPITEL III

OFFENTLIG STYRING AF PROGRAMMERNE

Artikel 12

Overordnede principper for styringen af programmerne

1. Den offentlige styring af programmerne bygger på princippet om en klar fordeling af beføjelser mellem Fællesskabet, repræsenteret ved Kommissionen, ►M1 agenturet ◄ og ESA.

2. Kommissionen er med bistand fra udvalget ansvarlig for forvaltningen af programmerne, som den varetager på en gennemsigtig måde. Den undgår overlapning af strukturer og funktioner ved en klar fordeling af opgaverne med ►M1 agenturet ◄ og ESA. Den kan søge bistand fra nationale eksperter og gennemfører finansielle og tekniske revisioner.

3. Kommissionen sørger for passende instrumenter, herunder gennemførelsen af en integreret risikostyring af programmerne på alle programniveauer og strukturforanstaltninger med henblik på at identificere, styre, afbøde og overvåge risici og sørger for at have de nødvendige ressourcer til rådighed til udførelse af denne opgave. Med henblik herpå fastlægger Kommissionen efter rådgivningsproceduren i artikel 19, stk. 2, tidspunktet for væsentlige afgørelser med henblik på evalueringer af gennemførelsen af programmerne.

Artikel 13

Styring af sikkerhedsanliggender

1. Kommissionen forvalter alle spørgsmål vedrørende systemernes sikkerhed under behørig hensyntagen til behovet for tilsyn med og integration af sikkerhedskrav i de samlede programmer.

2. Kommissionen vedtager efter forskriftsproceduren i artikel 19, stk. 4, gennemførelsesforanstaltninger, som fastlægger de vigtigste tekniske krav vedrørende kontrol med adgang til og håndtering af teknologier til sikring af systemerne.

3. Kommissionen sikrer, at de nødvendige skridt til at efterkomme de i stk. 2 nævnte foranstaltninger tages, og at eventuelle yderligere krav vedrørende systemernes sikkerhed opfyldes under fuld hensyntagen til ekspertrådgivning.

4. Når systemernes drift vil kunne berøre Den Europæiske Unions eller dens medlemsstaters sikkerhed, anvendes de procedurer, der er fastlagt i Rådets fælles aktion 2004/552/FUSP af 12. juli 2004 om aspekter ved det europæiske satellitbaserede radionavigationssystems drift, som måtte berøre Den Europæiske Unions sikkerhed ( 8 ).

5. Spørgsmål, der udelukkende er omfattet af afsnit V og/eller afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, hører ikke under mandatet for udvalget.

Artikel 14

Anvendelse af sikkerhedsforskrifter

1. Medlemsstaterne skal på enhver fysisk person, der har hjemsted på deres område, eller retlig enhed, der er etableret på deres område, og som behandler klassificerede EU-oplysninger vedrørende programmerne, anvende sikkerhedsforskrifter, der sikrer en grad af beskyttelse, der mindst svarer til den, der er garanteret ved Kommissionens sikkerhedsforskrifter som fastsat i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom ( 9 ), og ved Rådets sikkerhedsforskrifter som fastsat i bilaget til Rådets afgørelse 2001/264/EF ( 10 ).

2. Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen om vedtagelsen af de i stk. 1 nævnte nationale sikkerhedsforskrifter.

3. Fysiske personer, der har hjemsted i tredjelande, og retlige enheder, der er etableret i tredjelande, må kun behandle klassificerede EU-oplysninger vedrørende programmerne, såfremt de i disse lande er omfattet af sikkerhedsforskrifter, der sikrer en grad af beskyttelse, der mindst svarer til den, der er garanteret ved de sikkerhedsforskrifter, som Kommissionen har fastsat i bilaget til afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom, og ved de sikkerhedsforskrifter, som Rådet har fastsat i bilaget til afgørelse 2001/264/EF. ESA’s sikkerhedsforskrifter anses for at være ækvivalente med disse sikkerhedsforskrifter. Ækvivalensen af sikkerhedsforskrifter, der anvendes i et tredjeland, kan anerkendes i en aftale med dette land.

Artikel 15

Programmering

1. Kommissionen forvalter de midler, der afsættes til programmerne i henhold til denne forordning.

2. Kommissionen vedtager foranstaltninger til fastlæggelse af en strategisk ramme for fastlæggelse af et arbejdsprogram i overensstemmelse med kravene i denne forordning. Den strategiske ramme omfatter de vigtigste aktiviteter, det anslåede budget og den relevante tidsplan, der er nødvendige for at opfylde de mål, der er fastlagt i bilaget.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved at supplere den, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 19, stk. 5.

3. Kommissionen vedtager arbejdsprogrammet, som omfatter planen for gennemførelse af programmet samt dennes finansiering, der tages op til revision på årsbasis, samt eventuelle ændringer hertil efter forvaltningsproceduren i artikel 19, stk. 3.

4. Foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, gennemføres i overensstemmelse med finansforordningen.

Artikel 16

►M1 Det Europæiske GNSS-agenturs rolle ◄

►M1 Agenturet ◄ varetager med forbehold af artikel 12 og under iagttagelse af Kommissionens rolle som forvalter af programmerne følgende opgaver under programmerne i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer:

a) hvad angår sikkerheden i forbindelse med programmerne sørger den for følgende, jf. dog artikel 13 og 14: i) sikkerhedsgodkendelse; med henblik herpå skal den indlede og føre tilsyn med implementeringen af sikkerhedsprocedurerne og foretage sikkerhedskontrol ii) driften af Galileos sikkerhedscenter, der gennemføres i overensstemmelse med såvel de afgørelser, der træffes i henhold til artikel 13, som instrukserne i henhold til fælles aktion 2004/552/FUSP

b) den bidrager til forberedelsen af systemernes markedsføring, herunder de nødvendige markedsanalyser

c) den udfører også andre opgaver, som Kommissionen eventuelt pålægger den i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra b), i finansforordningen, i forbindelse med specifikke spørgsmål i tilknytning til programmerne, såsom: i) fremme af applikationer og tjenester på markedet for satellitnavigation ii) sikring af, at systemernes komponenter er certificeret af de relevante behørigt autoriserede certificeringsorganer.

Artikel 17

Principper for indkøb i løbet af Galileoprogrammets etablerings- og ibrugtagningsfase

1. Fællesskabets regler for offentlige indkøb, især åben adgang og loyal konkurrence i hele den industrielle forsyningskæde, udbud på baggrund af gennemsigtig og rettidig information, klar meddelelse om de gældende regler for offentlige indkøb, udvælgelseskriterier og andre relevante oplysninger, så der er lige vilkår for alle potentielle tilbudsgivere, finder anvendelse på Galileoprogrammets etablerings- og ibrugtagningsfase, idet der dog kan træffes forholdsregler, der er nødvendige for at beskytte Den Europæiske Unions væsentlige sikkerhedsinteresser eller den offentlige sikkerhed eller for at overholde EU’s eksportkontrolkrav.

2. Ved indkøb forfølges følgende mål:

a) at fremme en afbalanceret deltagelse af virksomheder på alle niveauer, herunder især SMV’er, i alle medlemsstater

b) at undgå eventuelt misbrug af markedsdominans og langvarig afhængighed af enkelte leverandører

c) at drage fordel af tidligere investeringer i den offentlige sektor og af de indhøstede erfaringer samt af virksomhedernes erfaringer og kompetencer, som bl.a. er erhvervet i definitions- og udviklings- og valideringsfaserne af programmerne, samtidig med at det sikres, at konkurrencebaserede udbud ikke påvirkes negativt.

3. Med henblik herpå finder følgende principper for indkøb i forbindelse med aktiviteterne i Galileoprogrammets etablerings- og ibrugtagningsfase anvendelse:

a) indkøb af infrastruktur opdeles i et sæt på seks primære arbejdspakker (støtte til systemkonstruktion, færdiggørelse af projektinfrastruktur på jorden, færdiggørelse af kontrolinfrastruktur på jorden, satellitter, løfteraketter og drift) samt et antal yderligere arbejdspakker ved hjælp af en samlet overordnet fordeling af indkøbene; dette udelukker ikke muligheden for flere samtidige udbudselementer i de enkelte arbejdspakker, herunder satellitter

b) konkurrencebaserede udbud sikres for alle pakker, og for de seks primære arbejdspakker anvendes der én procedure, hvor en uafhængig retlig enhed eller en gruppe, som til dette formål repræsenteres af en retlig enhed, der indgår i denne gruppe, kan afgive tilbud med henblik på at blive hovedkontrahent for højst to af de seks primære arbejdspakker

c) mindst 40 % af den aggregerede værdi af aktiviteterne gives i underentreprise ved hjælp af konkurrencebaserede udbud på forskellige niveauer til andre virksomheder end dem, der tilhører de grupper af enheder, der er hovedkontrahenter for en primær arbejdspakke; Kommissionen aflægger regelmæssigt rapport til udvalget om overholdelsen af dette princip. Hvis prognoserne viser, at de 40 % måske ikke kan nås, træffer Kommissionen passende foranstaltninger efter forvaltningsproceduren i artikel 19, stk. 3

d) anvendelse af to leverandører tilstræbes, når det er hensigtsmæssigt, for at sikre en bedre overordnet kontrol med programmet, omkostningerne og tidsplanen.

Artikel 18

Den Europæiske Rumorganisations rolle

1. Hvad angår de uddelegerede opgaver og budgetgennemførelsen vedrørende gennemførelsen af Galileoprogrammet, især etablerings- og ibrugtagningsfasen, indgår Fællesskabet, repræsenteret ved Kommissionen, på grundlag af de i artikel 17 fastlagte principper en flerårig uddelegeringsaftale med ESA baseret på en afgørelse om uddelegering, der vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, i finansforordningen.

2. Uddelegeringsaftalen fastlægger, i det omfang det er nødvendigt for de opgaver og den budgetgennemførelse, der er uddelegeret i henhold til nærværende artikels stk. 1, de almindelige vilkår for forvaltningen af de midler, der tildeles ESA, og navnlig de foranstaltninger, der skal gennemføres, den hertil knyttede finansiering, forvaltningsprocedurer, tilsyns- og kontrolforanstaltninger, foranstaltninger i tilfælde af mangelfuld opfyldelse af kontrakter samt regler for ejendomsret til alle materielle og immaterielle aktiver.

3. Udvalget høres om den i stk. 1 omhandlede afgørelse om uddelegering efter rådgivningsproceduren i artikel 19, stk. 2. Udvalget underrettes om den flerårige uddelegeringsaftale, der skal indgås mellem Fællesskabet, repræsenteret ved Kommissionen, og ESA.

4. Udvalget underrettes af Kommissionen om de foreløbige og endelige resultater af evalueringen af de indkøbsudbud og de kontrakter med den private sektor, som ESA skal udarbejde.

Artikel 19

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af et udvalg, der benævnes »Udvalget for de Europæiske GNSS-programmer« (i det følgende benævnt »udvalget«).

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til én måned.

4. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til én måned.

5. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

6. Repræsentanter for ►M1 agenturet ◄ og ESA kan deltage i arbejdet i udvalget som observatører på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden.

7. Aftaler, der indgås af Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 5, og artikel 6, stk. 4, kan indeholde bestemmelser om, at tredjelande eller internationale organisationer kan deltage i arbejdet i udvalget på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden.

Artikel 20

Beskyttelse af personoplysninger og privatliv

Kommissionen sikrer, at beskyttelse af personoplysninger og privatliv garanteres, og at passende sikkerhedsforanstaltninger indarbejdes i systemernes tekniske struktur.







KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 21

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

1. Kommissionen sikrer, at Fællesskabets finansielle interesser i forbindelse med gennemførelse af de foranstaltninger, der finansieres ved denne forordning, beskyttes ved hjælp af forebyggende foranstaltninger mod svig, korruption og enhver anden ulovlig aktivitet, ved effektive kontrolforanstaltninger og ved inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, i tilfælde af uregelmæssigheder, ved hjælp af sanktioner, der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser ( 11 ), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder ( 12 ) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) ( 13 ).

2. I forbindelse med fællesskabsforanstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, forstås ved uregelmæssighed enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse og enhver misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Den Europæiske Unions almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af Den Europæiske Union, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95.

3. Aftaler i medfør af denne forordning, herunder aftaler med deltagende tredjelande og internationale organisationer, skal indeholde bestemmelser om tilsyn og finanskontrol, der gennemføres af Kommissionen eller af en bemyndiget repræsentant for denne, samt om revision, der gennemføres af Revisionsretten, om nødvendigt ved kontrol på stedet.

Artikel 22

Rapport til Europa-Parlamentet og Rådet

Kommissionen forestår gennemførelsen af denne forordning. Hvert år i forbindelse med fremlæggelsen af det foreløbige budgetforslag forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af programmerne. Der gennemføres en midtvejsevaluering i 2010, som omfatter en gennemgang af udgifter, risici og forventelige indtægter fra de tjenester, som Galileo tilbyder, herunder også på baggrund af den teknologiske og markedsmæssige udvikling, med henblik på at informere Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan programmerne forløber.

Artikel 23

Ophævelse

Artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 af 21. maj 2002 om oprettelse af fællesforetagendet Galileo ( 14 ) ophæves med virkning fra den 25. juli 2009.

Artikel 24

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.









BILAG

SÆRLIGE MÅL FOR DE EUROPÆISKE SATELLITBASEREDE NAVIGATIONSPROGRAMMER

De særlige mål for Galileoprogrammet består i at sørge for, at de signaler, som systemet udsender, kan bruges til at opfylde følgende fem formål:

— at tilbyde en åben tjeneste (»Open Service« — OS), der er gratis for brugerne, og som leverer positions- og tidsbestemmelsesdata; denne tjeneste er bestemt til anvendelser af satellitbaseret navigation til massemarkedet

— at tilbyde en livskritisk tjeneste (»Safety of Life Service« — SOL), der er rettet mod brugere, for hvem sikkerhed er afgørende; denne tjeneste opfylder desuden kravene om kontinuitet, tilgængelighed og nøjagtighed inden for visse sektorer og omfatter en integritetsfunktion, der gør det muligt at advare brugeren i tilfælde af fejl i systemet

— at tilbyde en forretningsmæssig tjeneste (»Commercial Service« — CS), der gør det muligt at udvikle anvendelser til erhvervs- eller forretningsmæssige formål i kraft af en større ydeevne og data med større merværdi end dem, der leveres af den åbne tjeneste

— at tilbyde en statsreguleret tjeneste (»Public Regulated Service« — PRS), der er forbeholdt statsligt autoriserede brugere, til følsomme anvendelser, der kræver en høj grad af tjenestekontinuitet; den statsregulerede tjeneste anvender robuste, krypterede signaler

— at deltage i eftersøgnings- og redningstjenesten (»Search and Rescue Support Service« — SAR) i COSPAS-SARSAT-systemet ved at opfange nødsignaler fra radiosendere og formidle meddelelser til disse.

De særlige mål for Egnosprogrammet består i at sørge for, at Egnossystemet kan opfylde følgende tre formål:

— at tilbyde en åben tjeneste (»Open Service« — OS), der er gratis for brugerne, og som leverer positions- og tidsbestemmelsesdata; denne tjeneste er bestemt til anvendelser af satellitbaseret navigation til massemarkedet inden for det område, som systemet dækker

— at tilbyde en tjeneste til formidling af data af forretningsmæssig karakter, der gør det muligt at udvikle anvendelser til erhvervs- eller forretningsmæssige formål i kraft af en større ydeevne og data med større merværdi end dem, der leveres af den åbne tjeneste

— at tilbyde en livskritisk tjeneste (»Safety of Life Service« — SOL), der er rettet mod brugere, for hvem sikkerhed er afgørende; denne tjeneste opfylder navnlig kravene om kontinuitet, tilgængelighed og nøjagtighed inden for visse sektorer og omfatter en integritetsfunktion, der gør det muligt at advare brugeren i tilfælde af fejl i systemet på det dækkede område.









FÆLLES ERKLÆRING

fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen

om

DET INTERINSTITUTIONELLE GALILEOPANEL

1. På baggrund af de europæiske GNSS-programmers betydning, unikke karakter og kompleksitet, Fællesskabets ejerskab af de systemer, der følge af programmerne, og den fulde finansiering af programmerne for perioden 2008-2013 over fællesskabsbudgettet erkender Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, at det er nødvendigt med et tæt samarbejde mellem de tre institutioner.

2. Det Interinstitutionelle Galileopanel mødes for at bistå de enkelte fællesskabsinstitutioner med at varetage deres respektive beføjelser. Med henblik herpå etableres panelet for nøje at følge: a) de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af de europæiske GNSS-programmer, navnlig med hensyn til gennemførelse af indkøb og kontrakter, særlig i forbindelse med ESA b) de internationale aftaler med tredjelande, jf. dog traktatens artikel 300 c) forberedelsen af markederne for satellitnavigation d) styringsordningernes effektivitet, og e) den årlige revision af arbejdsprogrammet.

3. Panelet skal i overensstemmelse med de gældende regler overholde kravet om diskretion, navnlig i betragtning af oplysningers fortrolighed og visse datas følsomme karakter.

4. Kommissionen skal tage hensyn til panelets synspunkter.

5. Panelet består af syv repræsentanter, heraf — 3 fra Rådet — 3 fra Europa-Parlamentet — 1 fra Kommissionen og mødes regelmæssigt (i princippet fire gange om året).

6. Panelet berører ikke eksisterende ansvarsområder eller forhold mellem institutionerne.