2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2603/2000
af 27. november 2000
om indførelse af en endelig udligningstold på visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i
Indien, Malaysia og Thailand og om endelig opkrævning af den midlertidige told samt om afslut-ning af antisubsidieproceduren vedrørende import af visse typer polyethylenterephthalat med
oprindelse i Indonesien, Republikken Korea og Taiwan
(EFT L 301 af 30.11.2000, s. 1)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1 Rådets forordning (EF) nr. 822/2004 af 26. april 2004 L 127 3 29.4.2004
▼B
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2603/2000
af 27. november 2000
om indførelse af en endelig udligningstold på visse typer polyethy-
lenterephthalat med oprindelse i Indien, Malaysia og Thailand ogom endelig opkrævning af den midlertidige told samt om afslutningaf antisubsidieproceduren vedrørende import af visse typer poly-
ethylenterephthalat med oprindelse i Indonesien, Republikken
Korea og Taiwan
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles-
skab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober
1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke ermedlemmer af Det Europæiske Fællesskab (
1), særlig artikel 14 og 15,
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af
det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1) Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 1741/2000 (2)
(»forordningen om midlertidig told«) midlertidig udligningstoldpå import til Fællesskabet af visse typer polyethylenterephthalatmed oprindelse i Indien, Malaysia, Taiwan og Thailand.
(2) Som følge af en sideløbende antidumpingundersøgelse blev derved Kommissionens forordning (EF) nr. 1742/2000 (
3) indført
midlertidig antidumpingtold på import til Fællesskabet af visse
typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Indien, Indone-sien, Malaysia, Republikken Korea, Taiwan og Thailand.
(3) Undersøgelsen af subsidiering og skade omfattede perioden fra1. oktober 1998 til 30. september 1999 (»undersøgelsespe-rioden«). Skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar1996 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede
periode«).
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(4) Efter meddelelsen om de væsentligste kendsgerninger og overve-
jelser, der lå til grund for beslutningen om at indføremidlertidige foranstaltninger, fremsatte flere interesserede parterbemærkninger skriftligt. I overensstemmelse med artikel 11, stk.
5, i Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 (»grundforordningen«)
fik alle interesserede parter, der anmodede derom, mulighed forat blive hørt mundtligt af Kommissionen.
(5) Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle deoplysninger, som den fandt nødvendige med henblik på at træffeendelige afgørelser.
(6) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerningerog overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale,
at der indføres endelig udligningstold, og at der sker endelig
opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed iform af midlertidig told.
De fik også en frist til at gøre indsigelse efter denne meddelelse.2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 2
(1) EFT L 288 af 21.10.1997, s. 1.
(2) EFT L 199 af 5.8.2000, s. 6.
(3) EFT L 199 af 5.8.2000, s. 48.
▼B
(7) De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger
blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning ved
de endelige undersøgelsesresultater.
(8) Efter gennemgangen af de foreløbige afgørelser på grundlag afoplysninger, der er indhentet siden da, konkluderes det, at devigtigste afgørelser i forordningen om midlertidig told bør
bekræftes.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1.Den pågældende vare
(9) I forordningen om midlertidig told blev den pågældende vare
beskrevet som polyethylenterephthalat (»PET«) med en viskosi-
tetskoefficient på 78 ml/g eller derover ifølge DIN (Deutsche
Industrienorm) 53728 og henhørende under KN-kode3907 60 20 og KN-kode ex 3907 60 80 (Taric-kode3907 60 80 10). Da der ikke blev modtaget nye bemærkningervedrørende denne definition, bekræftes de foreløbige undersøgel-
sesresultater vedrørende den pågældende vare.
2.Samme vare
(10) I betragtning 16 i forordningen om midlertidig told fandt
Kommissionen, at PET fremstillet af EF-erhvervsgrenen og solgtpå fællesskabsmarkedet var samme vare som PET fremstillet ide pågældende lande og eksporteret til Fællesskabet, da derikke er nogen forskelle i de grundlæggende egenskaber oganvendelsesformål for de forskellige PET-typer. Da der ikke
blev fremlagt nye beviser i denne forbindelse, bekræftes de
midlertidige konklusioner vedrørende samme vare.
D. SUBSIDIER
(11) Konklusionerne i forordningen om midlertidig told vedrørende
de udligningsberettigede subsidier, der blev opnået af de ekspor-terende producenter, bekræftes endeligt, medmindre andetudtrykkeligt fremgår af dette dokument.
I. INDIENGenerelle bemærkninger
1.Indledning
(12) Indiens regering hævder, at Kommissionens indledning af denne
undersøgelse var en overtrædelse af artikel 10 i grundforord-ningen og af artikel 11, stk. 2, i WTO-aftalen om subsidier ogudligningsforanstaltninger (ASU). Regeringen påstår, at oplys-ningerne i klagen om subsidiering og skade var forkerte og
ufuldstændige og ikke udgjorde tilstrækkelig dokumentation for
at indlede denne procedure.
(13) Som svar herpå fandt Kommissionen, at klagen indeholdttilstrækkelige beviser for, at der forekom subsidiering og skade,jf. artikel 10, stk. 2, i grundforordningen og artikel 11, stk. 2, i
ASU. Klagen indeholdt oplysninger om subsidiering, skade og
årsagssammenhæng, som klageren havde forholdsvis let adgangtil. For så vidt angår subsidiering bør det også erindres, at defleste programmer i Indien allerede er blevet undersøgt ogudlignet i tidligere undersøgelser vedrørende import fra Indien,
f.eks. PET-folie og fladvalsede produkter af stål. Kommissionen
undersøgte nøjagtigheden og tilstrækkeligheden af beviserne iklagen i overensstemmelse med artikel 10, stk. 3, i grundforord-ningen og fandt, at de var tilstrækkelige til at berettigeindledningen af en procedure. Denne påstand kan derfor ikkegodtages.2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 3
▼B
2.Meddelelse om indledning
(14) Den indiske regering hævder, at indledningsmeddelelsen (1) ikke
opfylder betingelserne i artikel 22, stk. 2, i ASU, da den ikke
indeholder oplysninger om, hvad der ligger til grund forpåstanden om subsidiering i klagen, og et sammendrag af defaktorer, der ligger til grund for påstanden om, at der forvoldesskade.
(15) Ifølge artikel 22, stk. 2, i ASU skal en offentlig meddelelse omindledning af en undersøgelse indeholde tilstrækkelige oplys-ninger, herunder en beskrivelse af subsidieordningerne og etsammendrag af de faktorer, der ligger til grund for påstandenom, at der forvoldes skade. For så vidt angår påstanden om
subsidiering, hed det i indledningsmeddelelsen, at: »Der er
fremsat påstand om, at den indiske stat har ydet en række subsi-dier til producenterne af den pågældende vare fra Indien. Depågældende subsidier ydes i form af fritagelse for betaling afindkomstskat, import af råmaterialer og investeringsgoder uden
betaling af importafgifter samt fordele for eksportorienterede
selskaber og selskaber, der er beliggende i eksportforarbejd-ningszoner«, og: »Det hævdes, at ovennævnte ordninger ersubsidier, idet de omfatter et finansielt bidrag fra den indiskestat, hvorved modtagerne, dvs. de eksporterende producenter afpolyethylenterephthalat, opnår en fordel. Subsidierne er angive-
ligt betinget af eksportresultater, og de er derfor specifikke og
udligningsberettigede«. For så vidt angår påstanden om skadehed det i indledningsmeddelelsen: »Klageren har fremlagtbeviser for, at importen af den pågældende vare fra Indien, Indo-nesien, Republikken Korea, Malaysia, Taiwan og Thailand er
steget betydeligt både målt i absolutte tal og som markedsandel«
og endvidere: »Det hævdes, at mængden af importerede varer ogpriserne herpå bl.a. har haft negative følgevirkninger for EF-producenternes markedsandel og priser, hvilket har haft megetnegative følger for EF-erhvervsgrenens samlede resultater ogfinansielle situation«.
Ovenstående tekst udgjorde et tilstrækkeligt sammendrag af
påstandene vedrørende subsidier og skade.
Subsidier1.»Duty Entitlement Passbook Scheme« (DEPB) (toldgodt-
gørelsesordningen)
a) DEPB på før-eksportbasis
(16) Ifølge den indiske regering blev DEBP på før-eksportbasis
afskaffet den 1. april 2000. Der bør derfor ikke indføres udlig-ningstold i forbindelse med dette program, da en pålæggelse af
told ville stride mod artikel 15 i grundforordningen.
(17) Efter meddelelsen fremlagde den indiske regering dokumentation
for, at dette program virkelig er ophørt og ikke længere vilmedføre fordele for eksporterende producenter i Indien. Denne
påstand godtages derfor, og fordelen er ikke medtaget ved be-
regningen af subsidiesatserne. Da dette program ikke længereudlignes, er det ikke nødvendigt at behandle andre påstande,som er fremsat af interesserede parter vedrørende dette program.
b) DEPB på efter-eksportbasis
(18) Ifølge den indiske regering begik Kommissionen en åbenbar fejl
ved vurderingen af denne ordnings udligningsberettigelse.Navnlig konkluderede Kommissionen fejlagtigt, at den indiske2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 4
(1) EFT C 319 af 6.11.1999, s. 2.
▼B
regering ikke har en kontrolordning, der kontrollerer, hvilke
råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af varen, og atdenne ordning anvendes effektivt. Den fremførte endvidere, at
Kommissionens vurdering af fordelen ved ordningen var ukor-
rekt, da det kun var den for høje toldgodtgørelse, der kunneanses for at være subsidiering i overensstemmelse med artikel 2i grundforordningen.
(19) Kommissionen benyttede følgende metode til at fastslå, omDEPB på efter-eksportbasis er en udligningsberettiget subsidie-ring, og til i bekræftende fald at beregne fordelen heraf. Ihenhold til artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), konkluderes det, atdenne ordning indebærer et finansielt bidrag fra Indiens regering,
da der ikke opkræves statsindtægter (dvs. importafgifter), som
ellers skal betales. Der er også tale om en fordel for modtageren,da de eksporterende producenter ikke skulle betale normaleimportafgifter.
(20) Artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), i grundforordningen giver imid-lertid mulighed for en undtagelse fra denne generelle regel forbl.a. godtgørelses- og substitutionsgodtgørelsesordninger, deroverholder de faste regler i bilag I, punkt i), bilag II (definitionpå og regler for godtgørelse) og bilag III (definition på og reglerfor substitutionsgodtgørelse).
(21) Det fremgik af analysen, at DEPB på efter-eksportbasis ikke eren godtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning. Denundersøgte ordning indeholder ikke en forpligtelse til kun atimportere varer, der forbruges ved fremstilling af de eksporte-
rede varer (bilag II til grundforordningen). Der foreligger
desuden ingen kontrolordning, der gør det muligt at påvise, omde importerede varer rent faktisk forbruges i produktionspro-cessen. Der er heller ikke tale om ensubstitutionsgodtgørelsesordning, da de importerede varer ikke
behøver at have samme kvalitet og egenskaber som de materialer
fra hjemmemarkedet, der blev benyttet ved produktion til eksport(bilag III til grundforordningen). Endelig er eksporterende produ-center berettiget til DEPB-fordelene, uanset om de overhovedetimporterer produktionsfaktorer. En eksportør opnår fordelen blotved at eksportere varer og behøver ikke at påvise, at indgåede
materialer faktisk var importerede; eksporterende producenter,
der køber alle deres produktionsfaktorer lokalt og ikke impor-terer varer, der kan benyttes som produktionsfaktorer, er såledesstadig berettigede til fordelene ved DEPB. DEPB på efter-eksportbasis opfylder således ingen af bestemmelserne i bilag I
til III. Da denne undtagelse fra definitionen på subsidier i artikel
2 derfor ikke finder anvendelse, er den udligningsberettigedefordel eftergivelsen af den samlede importafgift, der normaltskal betales for alle importerede varer.
(22) Det følger klart af ovenstående, at eftergivelse af overskydende
importafgifter kun er grundlaget for beregning af fordelens stør-
relse i tilfælde af reelle godtgørelses- ogsubstitutionsgodtgørelsesordninger. Da det er fastslået, at DEPBpå efter-eksportbasis ikke er i en af disse to kategorier, erfordelen den samlede eftergivelse af importafgiften og ikke
nogen formodet eftergivelse af overskydende afgifter.
(23) For så vidt angår kontrolordningen vedrører dette argument
spørgsmålet om, hvorvidt DEPB på efter-eksportbasis kan ansesfor en godtgørelsesordning eller en substitutionsgodtgørelsesord-
ning. Da det blev fastslået, at DEPB på efter-eksportbasis ikke er
en godtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning i henholdtil bilag II og III til grundforordningen, er det ikke nødvendigt atforetage yderligere undersøgelser. Selv om DEPB havde opfyldtkriterierne i bilag II og III, ville konklusionen være, at der ikkefindes noget rimeligt kontrolsystem. Input/output-normerne er en2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 5
▼B
liste over mulige varer, der kan forbruges i produktionspro-
cessen, og i hvilke mængder. Input/output-normerne erimidlertid ikke et kontrolsystem som omhandlet i punkt 5 i bilag
II til grundforordningen. Disse normer gør det ikke muligt at
kontrollere, hvilke råmaterialer der faktisk forbruges i produkti-onsprocessen, eller om disse råmaterialer faktisk varimporterede.
(24) Af ovenstående årsager kan denne påstand ikke godtages, og deforeløbige undersøgelsesresultater vedrørende denne ordningsudligningsberettigelse og beregningen af fordelen bekræftes.
2.»Export Processing Zones« (EPZ)/»Export Oriented
Units« (EOU) (eksportforarbejdningszoner/eksportoriente-rede virksomheder)
(25) En eksporterende producent og den indiske regering hævdede, at
fordele opnået i henhold til EOU-ordningen ikke skulle anses for
at være subsidier, da fritagelsen for punktafgifter og told underdenne ordning kun indrømmes for den mængde produktionsfak-torer, der forbruges ved fremstillingen af den færdige vare, someksporteres. Det hævdes, at ordningen er en godtgørelsesordning,som opfylder betingelserne i bilag I, punkt i, og bilag II til
grundforordningen.
(26) To indiske eksportører er beliggende i en EOU. Uden at fore-
gribe spørgsmålet om, hvorvidt ordningen er engodtgørelsesordning i henhold til bestemmelserne i grundforord-
ningen, accepterer Kommissionen efter yderligere undersøgelser,
at der faktisk ikke indrømmes disse selskaber en for høj godtgø-relse af told. I den foreliggende undersøgelse vil toldfritagelsenfor råmaterialer derfor ikke blive udlignet for disse selskaber.
(27) Subsidiebeløbet for de to selskaber, som er beliggende i EPZ/
EOU, er derfor blevet begrænset til toldfritagelsen for investe-
ringsgoder, og er blevet reduceret til henholdsvis 0,37 % og4,43 %.
3.»Export Promotion Capital Goods Scheme« (EPCGS)
(Eksportfremmeordning for investeringsgoder)
(28) Den indiske regering bemærkede, at eksportfremmeordningen forinvesteringsgoder ikke medfører, at modtageren er forpligtet til
at eksportere alle varer, der er fremstillet ved hjælp af investe-
ringsgodet, og at licensindehaveren frit kan sælge en del afproduktionen på hjemmemarkedet. Indiens regering fremførtederfor, at enhver fordel i medfør af denne ordning skulle fordelesover den samlede produktion.
(29) Som svar herpå skal det understreges, at selskabet som nævnt ibetragtning 52 i forordningen om midlertidig told vil få bevillingtil at indføre investeringsgoder enten til nul-told eller til nedsattold, afhængig af de eksportforpligtelser, selskabet er rede til atpåtage sig. Denne ordning er derfor retligt betinget af eksportre-
sultater, da der ikke kan opnås nogen fordel uden en forpligtelse
til at eksportere varer. Den anses derfor for at være specifik ihenhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. Dasubsidierne er eksportsubsidier, anses de for kun at medførefordele for eksportsalget. Den korrekte målestok er således det
samlede eksportsalg.
(30) Da der ikke blev modtaget andre bemærkninger vedrørende
denne ordning efter meddelelsen om de foreløbige undersøgel-sesresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 50 til 57 iforordningen om midlertidig told.2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 6
▼B
4.Udligningsberettigede subsidiebeløb
(31) Alle de konstaterede subsidier blev identificeret som eksportsub-
sidier. De udligningsberettigede eksportsubsidiebeløb, udtrykt i
værdi, er følgende for de undersøgte eksporterende producenter:
Subsidiets typeDEPB
EPCGS EPZ/EOU I alt
Efter-eksport
Reliance Industries Limited 6,52 % 1,71 % 8,23 %
Futura Polymer Limited 0,37 % 0,37 %
Pearl Engineering Polymers
Limited5,01 % 0,79 % 5,8 %
Elque Polyesters Limited 4,43 % 4,43 %
Alle andre selskaber 8,23 %
(32) Den vejede gennemsnitlige landsdækkende subsidiemargen for
alle undersøgte eksporterende producenter, der tegner sig for
over 90 % af eksporten til Fællesskabet af den pågældende varemed oprindelse i Indien, er højere end den gældende mindste-margen for subsidiering, som for dette land er 3 %.
(33) I betragtning af det høje samarbejdsniveau blev restsatsen for
ikke-samarbejdsvillige selskaber fastsat som satsen for det
samarbejdsvillige selskab, der havde den højeste subsidiemargen,dvs. 8,23 %.
II. INDONESIEN
(34) Da der ikke blev modtaget væsentlige bemærkninger efter
meddelelsen om de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræfteskonklusionen om, at subsidiemargenen for Indonesien må ansesfor ubetydelig, og konklusionerne i betragtning 78 i forordningen
om midlertidig told bekræftes. Proceduren vedrørende Indone-
sien bør derfor afsluttes.
III. KOREA
(35) Da der ikke blev modtaget bemærkninger efter meddelelsen om
de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræftes konklusionenom, at subsidiemargenen for Korea må anses for ubetydelig, ogkonklusionerne i betragtning 79 i forordningen om midlertidig
told bekræftes. Proceduren vedrørende Korea bør derfor
afsluttes.
IV. MALAYSIA
1.Indledning
(36) I betragtning 132 i forordningen om midlertidig told blev
fordelen som følge af pionerstatus fejlagtigt klassificeret som
eksportsubsidiering. Konklusionen i betragtning 93 til 95 om, atordningen er udligningsberettiget som en specifik indenlandsksubsidiering, bekræftes imidlertid. Dette indebærer, at detkonstaterede subsidiebeløb ikke længere bør modregnes antidum-pingtolden.
(37) Da der ikke blev modtaget yderligere bemærkninger eftermeddelelsen om de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræfteskonklusionerne i betragtning 80 til 133 i forordningen ommidlertidig told, idet en rettelse af visse beregningsfejl tages ibetragtning.2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 7
▼B
2.Udligningsberettigede subsidiebeløb
(38) Der konstateredes i overensstemmelse med grundforordningen
følgende udligningsberettigede subsidiebeløb, udtrykt i værdi,for de undersøgte eksporterende producenter:
SubsidieringstypeEksport Indenlandsk Indenlandsk Eksport
I altDobbelt
fradragPionerstatusFritagelse
for importaf-
gift og
omsætnings-
afgiftFritagelse
for importaf-
gift og
omsætnings-
afgift
Hualon Corporation
(M) Sdn. Bhd.0 3,3 % 0 0,27 % 3,57 %
MPI Polyester Indu-
stries Sdn. Bhd.0 0 0,91 % 0 0,91 %
Alle andre selskaber 3,57 %
(39) Den vejede gennemsnitlige landsdækkende subsidiemargen for
alle undersøgte eksporterende producenter, der tegner sig forover 90 % af eksporten til Fællesskabet af den pågældende vare
med oprindelse i Malaysia, er højere end den gældende mindste-
margen for subsidiering, som for dette land er 2 %.
V. TAIWAN
(40) Et selskab hævdede, at Kommissionen havde begået en regnefejl
i forbindelse med den fordel, det havde opnået i henhold til
ordningen for fritagelse for importafgift for maskiner. Denfordel, der blev opnået i henhold til denne ordning, er blevetgenberegnet, og det konstateredes, at der faktisk var begået enregnefejl. Fejlen blev rettet, og fordelen i henhold til
programmet er reduceret fra 1,92 % til 0,27 %.
(41) Kommissionen foretog herefter en grundig undersøgelse af hele
sagskomplekset vedrørende Taiwan og kontrollerede herunder
beregningerne for alle fire eksporterende producenter med
henblik på at undersøge virkningerne af denne revision for fast-sættelsen af den landsdækkende subsidiemargen.
(42) Det konstateredes, at den landsdækkende margen som følge affaldet i subsidieraten for det nævnte selskab er faldet til 0,94 %,hvilket er under mindstegrænsen for dette land på 1 %. Undersø-gelsen vedrørende importen med oprindelse i Taiwan bør derforafsluttes.
VI. THAILAND
1.Generelt
(43) I den foreløbige fase konstateredes det, at selv om en zone i
Thailand (zone 3) er et klart afgrænset geografisk område, der
opfylder definitionen på en ugunstigt stillet region i henhold til
artikel 4, stk. 3, i grundforordningen, er fordelene ved deforskellige subsidieordninger sektorspecifikke, da adgangen tilprogrammerne er begrænset til visse erhvervsgrene. Thailandsregering hævder, at ordningerne er åbne for en lang rækkeerhvervsgrene og derfor er til generel rådighed.
(44) Det konstateredes, at den thailandske regering har udarbejdet enbegrænset liste over aktiviteter, der er berettigede til investe-
ringsfremme, hvilket pr. definition begrænser adgangen til
subsidierne, da selskaber, som fremstiller varer, der ikke nyderfremme, ikke er berettigede til fordele i henhold til investerings-fremmeloven. Denne liste skal desuden opfattes som enpositivliste, der klart definerer de specifikke varer, hvis produ-center begunstiges frem for andre. Det forhold, at fordele i2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 8
▼B
henhold til investeringsfremmeloven kan opnås for 200 forskel-
lige varer, er irrelevant, da selskaber, som ikke fremstiller dissevarer, er udelukket fra at opnå fordele. De foreløbige undersøgel-
sesresultater vedrørende specificitet bekræftes derfor.
(45) I betragtning 193 og 196 i forordningen om midlertidig told
konstateredes det, at projekter, som anmoder Investeringssty-relsen om begunstigelser, skal opfylde en betingelse om
værditilvækst på 20 %. Det konstateredes foreløbigt, at denne
betingelse tilskynder selskaber til at benytte indenlandske fremfor importerede varer, og den er derfor specifik i henhold tilartikel 3, stk. 4, litra b), i grundforordningen.
(46) Efter meddelelsen om undersøgelsesresultaterne har Thailands
regering fremlagt dokumentation for, at kriteriet om værditil-
vækst ikke gør det obligatorisk for PET-producenterne atbenytte indenlandske produktionsfaktorer frem for importerede.Den thailandske regering forelagde dokumentation, som viser,at kriteriet om værditilvækst kan opfyldes, også selv om derkun benyttes importerede råmaterialer til fremstilling af den
færdige vare. For den vare, der er omfattet af undersøgelsen, er
dette program derfor ikke betinget af anvendelse af indenlandskei stedet for importerede varer, jf. artikel 3, stk. 4, litra b), igrundforordningen.
2.Fritagelse for selskabsskat
(47) Den eksporterende producent hævder, at den valgte at benytte
sine akkumulerede nettotab fra de tidligere år i stedet for frita-gelsen for selskabsskat til at udligne den aktuelle skattepligtige
fortjeneste, og at der derfor ikke blev opnået nogen fordel i
undersøgelsesperioden.
(48) Det konstateredes, at et selskab, som opnår fordel af fritagelsefor skat, og som samtidig kan modregne sin fortjeneste i tab,
som er fremført i henhold til normale skattebestemmelser, kan
vælge at benytte begge muligheder. Skatteministeriet og Investe-ringsstyrelsen i Thailand bekræftede dette. I det foreliggendetilfælde konstateredes det, at den eksporterende producent benyt-tede fritagelsen for selskabsskat, da den skattepligtige fortjenesteikke blev modregnet i det akkumulerede nettotab. Faktisk steg de
akkumulerede nettotab i det seneste regnskabsår (fra
1 655 089 790 baht til 1 704 894 309 baht). Hvis den eksporte-rende producent havde valgt at udligne sin fortjeneste med deakkumulerede nettotab, ville den ikke have udfyldt rubrikkenom ikke-skattepligtige indtægter, der kun gælder indtægter, derer genstand for Investeringsstyrelsens fritagelse. Endvidere har
WTO's Appelorgan i sagen om canadiske civile luftfartøjer (
1)
fastsat, at for at afgøre, hvorvidt et finansielt bidrag somomhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a), nr. i), i ASU medfører en»fordel«, er det nødvendigt at afgøre, om det finansielle bidragstiller modtageren gunstigere, end det ville have været tilfældet,
hvis det ikke havde været for det finansielle bidrag. Som ovenfor
nævnt er den eksporterende producent i en mere fordelagtigsituation gennem anvendelsen af fritagelsen for selskabsskat,fordi den kunne overføre et større beløb i akkumulerede tab tilsenere brug, end det ellers ville have været tilfældet. Deneksporterende producent benyttede derfor skattefritagelsen og
opnåede en fordel, og denne påstand kan ikke accepteres.
3.Fritagelse for importafgift på maskiner
(49) Da der ikke blev modtaget bemærkninger vedrørende denne
ordning, bekræftes konklusionerne i betragtning 202 til 208 iforordningen om midlertidig told.2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 9
(1) Canada — Measures affecting the export of civilian aircraft, Report of the
Appellate Body, Doc. WT/DS70/AB/R, 2. august 1999 (betragtning 149 ff.).
▼B
4.Udligningsberettigede subsidiebeløb
(50) På grundlag af de bemærkninger, der blev modtaget efter de
foreløbige undersøgelsesresultater, fastsættes de udligningsberet-tigede subsidiebeløb for den undersøgte eksporterende producenttil følgende, udtrykt i værdi, jf. bestemmelserne i grundforord-
ningen:
Fritagelse for indkomst-
skatFritagelse for importaf-
gift på maskinerI alt
Thai Shingkong
Industry Corpora-tion Limited8,13 % 0,35 % 8,4 %
(51) Da den undersøgte eksporterende producent tegnede sig for stort
set hele importen til Fællesskabet af den pågældende vare medoprindelse i Thailand, er den vejede gennemsnitlige landsdæk-kende subsidiemargen højere end den gældende mindstemargenfor subsidiering på 2 %.
E.DEFINITION AF ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET
(52) Da der ikke er fremkommet nye oplysninger vedrørende definiti-
onen af erhvervsgrenen i Fællesskabet, bekræftesundersøgelsesresultaterne i betragtning 226 til 231 i forordningenom midlertidig told.
F.SKADE
1.Indledende bemærkninger
(53) Visse interesserede parter anfægtede brugen af oplysninger fra
EF-erhvervsgrenen, som kun vedrørte perioden fra 1996, mens
udviklingen på markedet før dette tidspunkt var baseret på
uafhængige markedsundersøgelsesoplysninger.
(54) Kommissionen fandt, at de oplysninger, som EF-erhvervsgrenen
havde indgivet for 1995, ikke kunne bruges på grund af opsplit-
ningen af Kodak og Eastman i 1995 og omstruktureringen afShells aktiviteter. Hverken Shell eller Eastman kunne give fuld-stændige tal for dette år.
(55) Kommissionen fandt det imidlertid afgørende at give en oversigtover mangelkrisen på fællesskabsmarkedet i 1995 i betragtningaf denne begivenheds virkninger for EF-erhvervsgrenens priserog rentabilitet. Som nævnt i betragtning 236 blev det anset for
hensigtsmæssigt at benytte oplysninger fra eksterne professio-
nelle kilder til at etablere de baggrundsoplysninger, som varnødvendige for at vurdere EF-erhvervsgrenens situation i denbetragtede periode.
2.Forbrug
(56) Da der ikke er fremkommet nye oplysninger, bekræftes undersø-
gelsesresultaterne vedrørende forbruget i Fællesskabet ibetragtning 239 til 240 i forordningen om midlertidig told.
3.Import fra de pågældende lande
Import med oprindelse i Korea, Indonesien og Taiwan
(57) Undersøgelsesresultaterne i betragtning 242 i forordningen om
midlertidig told vedrørende ubetydelige subsidiemargener forimport med oprindelse i Korea og Indonesien bekræftes. Der vilderfor ikke blive taget hensyn til disse lande ved skadesvurde-
ringen.
(58) Som følge af de ovennævnte nye undersøgelsesresultater er de
subsidiemargener, der konstateredes for import med oprindelse i2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 10
▼B
Taiwan, nu under ubetydelighedsgrænsen, og der er derfor ikke
taget hensyn til den pågældende import ved vurderingen afskaden.
Import med oprindelse i Indien, Malaysia og Thailand
a) Kumulering
(59) Den thailandske regering krævede, at import med oprindelse i
Thailand ikke blev vurderet kumulativt med resten af den pågæl-dende import, fordi import med oprindelse i dette land havde
den mindste markedsandel af de tre pågældende lande, og dens
priser ikke lå under EF-erhvervsgrenens priser, hvilket viste, atden thailandske eksportør ikke udviste samme adfærd someksportørerne fra de øvrige lande. Kommissionen fandt, at dissefaktorer ikke var nye, og afviste derfor påstanden, og det
bekræftes, at import med oprindelse i Thailand bør vurderes
kumulativt med import med oprindelse i Indien og Malaysia.
(60) Indiens og Malaysias regeringer krævede, at kun den subsidie-rede import fra deres respektive lande blev kumuleret. Da deter fastslået, at den landsdækkende vejede gennemsnitlige subsi-diemargen for alle undersøgte importerede varer med oprindelsei Indien og Malaysia lå over de gældende mindstemargener for
subsidiering, skal der tages hensyn til hele deres eksport til
Fællesskabet. Kravet blev derfor afvist, og det konkluderes, atal import med oprindelse i Indien, Malaysia og Thailand børkumuleres for at vurdere den skade, der er forvoldt erhvervs-grenen i Fællesskabet.
b) Den importerede mængde
(61) Som det fremgår af følgende tabel, øgedes importen med oprind-
else i Indien, Malaysia og Thailand stærkt mellem 1996 ogundersøgelsesperioden (næsten en syvdobling) og nåede etniveau på 123 563 tons.
Import 1996 1997 1998Undersøgelses-
perioden
Indien, Malaysia og
Thailand i alt17 831 tons 44 708 tons 118 113ton-
s123 563tons
Indeks (1996 —
100)100 251 662 693
(62) Efter en meget stærk stigning mellem 1996 og 1998, hvor
importen mere end fordobledes hvert år, tog væksten i importenaf fra 1998 til undersøgelsesperioden. Det skal dog bemærkes, at
importen fortsatte med at stige, omend langsommere, trods EF-
erhvervsgrenens bestræbelser for at imødegå priskonkurrencenfra den subsidierede import og genvinde markedsandel.
c) Markedsandel
(63) Den pågældende imports markedsandel udviklede sig således:
Importens markedsandel 1996 1997 1998Undersøgelses-
perioden
Indien, Malaysia og
Thailand i alt2,2 % 4,1 % 9,0 % 9,2 %
Indeks (1996 —
100)100 190 417 424
(64) Markedsandelen for import med oprindelse i Indien, Malaysia og
Thailand nåede 9,2 % i undersøgelsesperioden. Dette tal var2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 11
▼B
mere end fire gange så højt som tallet i 1996, hvor den betrag-
tede periode begyndte. Mellem 1998 og undersøgelsesperiodenblev denne imports markedsandel mere stabil som følge af den
ovenfor beskrevne mindre vækst i importen.
d) Importens priser
(65) Priserne på den pågældende import med oprindelse i Indien,
Malaysia og Thailand faldt med 34 % i løbet af perioden fra
1996 til undersøgelsesperioden. På årsbasis faldt de med 16 %
mellem 1996 og 1997, med 5 % mellem 1997 og 1998 og med13 % mellem 1998 og undersøgelsesperioden. I gennemsnit varcif-prisen, ufortoldet, på den pågældende vare med oprindelse idisse lande 516 EUR/ton i undersøgelsesperioden. Undersøgelsenviste, at et stort antal eksportører solgte til Fællesskabet med tab,
hvilket tydede på en aggressiv prispolitik på fællesskabsmar-
kedet.
e) Prisunderbud
(66) Følgende prisunderbud for den subsidierede import bekræftes, jf.
betragtning 254 i forordningen om midlertidig told:
Underbudsmargener: intervaller
Indien Malaysia Thailand
1,2-7,9 % 11,8-12,9 % 0 %
(67) I mangel af bemærkninger eller nye oplysninger fra interesserede
parter, der kan føre til andre konklusioner, bekræftes undersøgel-sesresultaterne om prisunderbud i betragtning 254 i forordningenom midlertidig told. Navnlig bemærkes det, at de lave gennem-snitlige underbudssatser skyldes det pristryk, der forårsagedes af
de eksporterende producenters adfærd, idet de ikke blot solgte
den pågældende vare på fællesskabsmarkedet til subsidieredepriser, men også med tab.
4.Virkningerne af ændringerne i den pågældende import for
vurderingen af skade og årsagssammenhæng
(68) Det skal bemærkes, at det forhold, at der ikke er taget hensyn tilimport med oprindelse i Taiwan ved skadesanalysen, ikke ændrerde udviklingstendenser, der konstateredes for den pågældendeimport i forordningen om midlertidig told. Det konkluderesderfor, at undersøgelsesresultaterne i forordningen om midler-
tidig told vedrørende den pågældende imports virkninger på EF-
erhvervsgrenens situation og årsagssammenhængen ikke erændret af de reviderede oplysninger, der fremgår af ovenstående.
5.EF-erhvervsgrenens situation
(69) I overensstemmelse med artikel 8, stk. 5, i grundforordningen
omfattede undersøgelsen af den subsidierede imports virkninger
på EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle relevante faktorer ogforhold, der har indflydelse på denne erhvervsgrens situation.
Undersøgelsen omfattede alle faktorer, der er anført i artikel
8, stk. 5, i grundforordningen. Visse faktorer blev imidlertidikke behandlet detaljeret, da de ikke fandtes at være relevante
for vurderingen af EF-erhvervsgrenens situation i forbindelse
med undersøgelsen (se nedenfor vedrørende lønninger og lagre).For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af de udlig-ningsberettigede subsidiebeløbs størrelse, kan de ikke anses forubetydelige i betragtning af mængden og priserne på importenfra de pågældende lande.2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 12
▼B
Faktorer, der undersøgtes i forordningen om midler-
tidig told
— Investeringer:
(70) Det konstateredes, at der i den foreløbige fase ikke var taget
hensyn til visse investeringer, som var foretaget af en samar-
bejdsvillig producent i Fællesskabet. Efter at disse tal er taget ibetragtning, ændrer investeringssituationen ikke den tidligerefastsatte udviklingstendens.
Nogle interesserede parter fremførte, at størrelsen af EF-
erhvervsgrenens investeringer i 1998 viste, at den befandt sig ien sund finansiel situation. Andre bemærkede, at investeringsni-veauet i undersøgelsesperioden havde været lavt som følge afsituationen i de tidligere år, hvor EF-erhvervsgrenen havde haft
tab, og dette kunne ikke tilskrives virkningerne af den subsidie-
rede import i undersøgelsesperioden.
I denne forbindelse fremgår det klart af undersøgelsen, at udgif-
terne til investeringer i 1997, 1998 og undersøgelsesperiodenhovedsagelig skyldtes beslutninger truffet i 1995, hvor udsig-
terne i PET-sektoren var gode (selv om der var tab i 1996,
ansås denne situation for at være midlertidig). I en sådanerhvervsgren er det mere relevant at undersøge planer om inve-steringer end timingen af de faktiske udgifter. Som nævnt ibetragtning 264 i forordningen om midlertidig told bekræftes
det, at EF-erhvervsgrenen som følge af den yderligere forværring
af dens finansielle situation som følge af skadevoldende subsi-diering i undersøgelsesperioden ikke har planlagt nogenvæsentlig kapacitetsudvidelse for at kunne dække en fremtidigvækst i efterspørgslen.
— Lønninger og lagerbeholdninger:
Lønningerne og lagerbeholdningerne blev også undersøgt, men
lønningerne ansås ikke for en relevant faktor, da deres andel afde samlede omkostninger er lille og var stabil i den betragtedeperiode. For så vidt angår lagerbeholdningerne fandtes disse at
svinge betydeligt i årets løb på grund af PET-markedets sæson-
prægede karakter, og de blev derfor ikke anset for relevante iforbindelse med skadesanalysen.
— Vækst:
Selv om det ikke blev udtrykkelig nævnt i forordningen om
midlertidig told, undersøgte Kommissionen også spørgsmåletom vækst i forbindelse med analysen af markedsandele, der visteet svagt tab for EF-erhvervsgrenen i løbet af den betragtedeperiode.
Andre faktorer
(71) EF-erhvervsgrenens situation med hensyn til følgende faktorer
blev undersøgt yderligere.
— Evnen til at rejse kapital:
Som allerede nævnt i forordningen om midlertidig told havde
tabene i undersøgelsesperioden et sådant omfang, at der ikkekunne aftales nogen ny investeringsplan i undersøgelsespe-
rioden. Dette forbedrede naturligvis ikke EF-erhvervsgrenens
evne til at fremskaffe kapital i denne periode trods denforventede stigning i efterspørgslen.
— Produktivitet:
Produktiviteten målt i antallet af tons produceret pr. ansat
steg med 67 % fra 1996 til undersøgelsesperioden og med21 % fra 1998 til undersøgelsesperioden. En sådan betydeligproduktivitetsstigning viser, at EF-erhvervsgrenen udfoldedealle mulige bestræbelser for at forblive konkurrencedygtig.2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 13
▼B
— Afkast af investeringer:
1996 1997 1998Undersøgel-
sesperioden
Afkast af anvendt
kapital (1)–6% –7% 1% –8%
(1) Afkast af anvendt kapital er defineret som fortjenesten før skat efter behørige justeringer for alle
præferenceaktieudbytter, selskabsobligationer og renter på langfristede lån, der er betalt eller
modtaget, for at nå frem til dette tal, divideret med den samlede aktiekapital og de samlede reserver
plus selskabsobligationer og andre langfristede lån.
Denne indikator afspejler den samlede situation for EF-
erhvervsgrenen (herunder hovedsagelig PET-sektoren). Detfremgik af kontrollen, at en stor del af den negative udvik-ling i undersøgelsesperioden kunne tilskrives PET-sektoren.Denne indikator er i overensstemmelse med forværringen af
EF-erhvervsgrenens rentabilitet.
— Likviditet:
(EUR)
1996 Nettolikviditet (ind og ud) fra drifts-
aktiviteter– 79 002 884
1997 Nettolikviditet (ind og ud) fra drifts-
aktiviteter84 901 988
1998 Nettolikviditet (ind og ud) fra drifts-
aktiviteter132 915 718
Undersøgelsespe-
riodenNettolikviditet (ind og ud) fra drifts-
aktiviteter51 115 757
Denne indikator afspejler den samlede situation for EF-
erhvervsgrenen (herunder hovedsagelig PET-sektoren). Dener udtryk for disse selskabers bruttodriftsresultat før renter,afskrivning og hensættelser. Det fremgik af kontrollen, at enstor del af forværringen i undersøgelsesperioden kunnetilskrives PET-sektoren.
6.Yderligere bemærkninger
a) Generelle bemærkninger til Kommissionens konklusioner
(72) Nogle interesserede parter anfægtede Kommissionens konklusi-
oner vedrørende skade, da nogle af skadesindikatorerne udviste
enten en stigende eller en stabil udvikling. I denne forbindelse
pegede en række interesserede parter på det lave prisunderbuds-niveau, det øgede salg og den samlede stabile markedsandel. Defandt, at disse indikatorer viste, at EF-erhvervsgrenen var sund,og at priserne nok var meget lave, men at de var på et normaltniveau i betragtning af de herskende markedsforhold.
(73) Dette argument kunne ikke accepteres. Som fastsat i forord-ningen om midlertidig told fandt stigningen i salget oggenvindingen af markedsandel i undersøgelsesperioden — efteret tab på 5 procentpoint mellem 1997 og 1998 — sted, da EF-
erhvervsgrenen sænkede sine priser betydeligt, så de svarede til
dumpingimportens priser. Som nævnt i forordningen om midler-tidig told konstateredes det, at der indførtes varer til subsidieredepriser. I denne forbindelse skyldes det lave prisunderbudsniveau,at EF-erhvervsgrenens priser var trykkede i undersøgelsespe-rioden. Dette pristryk skyldtes den subsidierede import, hvis2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 14
▼B
mængde og markedsandel var betydelig, og som tvang EF-
erhvervsgrenen til at reagere ved at sænke priserne.
b) Udviklingen efter undersøgelsesperioden
(74) Mange interesserede parter og repræsentanter fra medlemssta-
terne anmodede Kommissionen om at analysere og tage hensyntil visse tendenser i udviklingen efter undersøgelsesperioden.Navnlig fremhævede disse parter den hurtige og betydelige stig-
ning i EF-erhvervsgrenens PET-priser i forhold til stigningen i
råvareomkostningerne. Ifølge disse parter var EF-erhvervsgre-nens situation stærkt forbedret siden undersøgelsesperioden, ogdet var sandsynligt, at EF-erhvervsgrenen ikke længere ledvæsentlig skade.
(75) Det skal erindres, at artikel 11, stk. 1, i grundforordningen fast-sætter, at der normalt ikke skal tages hensyn til oplysninger, somvedrører en periode efter undersøgelsesperioden. Ifølge Domsto-lens retspraksis kan der kun tages hensyn til udviklingen efter
undersøgelsesperioden, hvis den gør det åbenbart uhensigtsmæs-
sigt at indføre udligningsforanstaltninger.
(76) Kommissionen analyserede udviklingen på PET-markedet i den
periode på ni måneder, der fulgte undersøgelsesperioden, dvs. 1.
oktober 1999 til 30. juni 2000. Det konstateredes, at priserne vedEF-erhvervsgrenens PET-salg på fællesskabsmarkedet udviste enfortsat stigning. Den gennemsnitlige salgspris i de ni månedervar ca. 40 % højere end gennemsnitsprisen i undersøgelsespe-rioden. Denne stigning var større end stigningen i
omkostningerne (ca. 20 %), hvilket førte til en forbedring af
EF-erhvervsgrenens finansielle situation. Ikke desto mindre varafkastet af EF-erhvervsgrenens salg i disse ni måneder stadignegativt med – 2 %, hvilket tyder på, at dens finansielle resul-tater fortsat var utilfredsstillende og langt fra et niveau, der kan
sikre denne erhvervsgrens levedygtighed.
(77) Denne dramatiske prisændring skyldes i væsentlig grad de stig-
ninger i råoliepriserne, der har fundet sted siden midten af1999, og som mærkbart påvirkede alle polymerpriser nogle få
måneder senere. Det skal også bemærkes, at der har været en
støt stigning i EF-erhvervsgrenens salg og markedsandel påbekostning af den subsidierede import. Faldet i mængden afsubsidieret import kan dog skyldes, at der er indledt en antisub-sidieundersøgelse. I det aktuelle tilfælde har udviklingen i
kursforholdet mellem dollar og euro også gjort den pågældende
import mindre attraktiv.
(78) Det skal bemærkes, at valutakurser ligesom råoliepriserne eryderst foranderlige, og ændringer kan være midlertidige. Hvis
den igangværende antisubsidieundersøgelse afsluttes uden
indførelse af foranstaltninger, kan den subsidierede importdesuden hurtigt genvinde markedsandele.
(79) Det konkluderedes derfor, at udviklingen efter undersøgelsespe-rioden ikke viser, at den skade, som den subsidierede importhar forvoldt, er forsvundet. Derfor er det ikke åbenbart uhen-sigtsmæssigt at indføre udligningsforanstaltninger.
7.Konklusion om skade
(80) Da der ikke blev modtaget andre bemærkninger vedrørende den
skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, bekræftes konklusi-onen i betragtning 265 til 268 i forordningen om midlertidigtold om, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel8 i grundforordningen.
G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(81) Flere interesserede parter vedblev at hævde, at Kommissionen
fejlagtigt konkluderede, at importen med oprindelse i de pågæl-dende lande var årsag til den skade, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, hvorimod EF-erhvervsgrenens situation og pris-2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 15
▼B
niveauet på fællesskabsmarkedet efter deres mening skyldtes en
kombination af andre faktorer. I denne forbindelse gentog de deargumenter, der allerede var fremført i den foreløbige fase (her-
under prisen på råmaterialer, situationen med overkapacitet og
konkurrencen mellem PET-producenter).
(82) Da der ikke blev modtaget andre argumenter vedrørende årsagentil den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, bekræfteskonklusionen om, at dumpingimporten af PET fra de pågældende
lande har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, jf. betragtning 290 i
forordningen om midlertidig told.
H. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1.Sandsynlige virkninger for aftagerindustrierne, hvis der
indføres foranstaltninger
a) Yderligere undersøgelse
(83) I betragtning af brugernes begrænsede samarbejdsvilje i undersø-
gelsens første fase besluttede Kommissionen at foretage enyderligere undersøgelse af de sandsynlige virkninger for aftage-rindustrierne, hvis der indføres foranstaltninger. Kommissionen
sendte derfor 90 nye og forenklede spørgeskemaer til brugere af
PET, hvoraf nogle allerede var blevet kontaktet, men ikke havdesvaret. 19 selskaber, som tidligere ikke var samarbejdsvillige,besvarede skemaet fyldestgørende inden for de fastsatte frister.
De nye samarbejdsvillige selskaber er:
— tre omdannere af præforme til flasker:
Lux PET GmbH & Co. (Luxembourg)
Puccetti SpA (Italien)EBP SA (Spanien)
— fire producenter af PET-folie og -plader, som benytter den
pågældende vare:
RPC Cobelplast Montonate Srl (Italien)
Moplast SpA (Italien)Alusuisse Thermoplastic (Det Forenede Kongerige)Klöckner Pentaplast BV (Nederlandene)
— fire producenter af læskedrikke:
L'abeille (Frankrig)
Pepsico Food Beverages Intl. Ltd (Italien)Pepsico France (Frankrig)
Europe embouteillage Snc (Frankrig)
— otte producenter af mineral- og kildevand:
Aguas Minerales Pasqual SL (Spanien)
Eycam Perrier SA (Spanien)Font Vella SA & Aguas de Lanjarón SA (Spanien)Italaquae SpA (Italien)Neptune SA (Frankrig)Roxane SA (Frankrig)
San Benedetto (Italien)
Società Generale delle acque minerali arl (Italien)
I alt dækkede de oplysninger, der blev afgivet af selskaber, som
besvarede enten det første eller det andet spørgeskema, 26 % af
forbruget af PET i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Deomkostningstal, der blev fastsat ved at sammenfatte disse oplys-ninger, blev anset for repræsentative for de forskelligeundersektorer af brugere, da oplysninger for individuelle2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 16
▼B
selskaber viste en stor grad af overensstemmelse mellem
selskaber, der tilhørte samme undersektor.
(84) Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger modtogKommissionen flere henvendelser fra brugere eller deres repræ-sentative sammenslutninger. Disse indeholdt oftestbemærkninger til den tidligere udvikling på PET-markedet og
diskussioner af den mulige virkning af foranstaltninger på
brugersektorerne. Henvendelserne kom fra:
— Schmalbach-Lubeca, den største omdanner i Europa (18 % af
forbruget i Fællesskabet)
— sammenslutningen European Plastics Converters (EUPC)
— UNESDA, en sammenslutning som repræsenterer produ-
center af læskedrikke
— Nestlé-gruppen, som gentog, at de oplyste tal for det franske
marked er repræsentative for deres samlede europæiske
marked. (Gruppens samlede køb af PET tegner sig for ca.9 % af forbruget af PET i Fællesskabet, hvoraf 3 % kun ertil det franske marked).
Der er blevet taget hensyn til disse bemærkninger samt til
bemærkninger fremsat af sammenslutninger, der repræsenterer
vandproducenterne (som havde givet sig til kende i første fase
af undersøgelsen), og det samlede antal henvendelser repræsen-terer mindst halvdelen af markedet.
b) Beskrivelse af brugersektorerne
(85) Efter at alle de afgivne oplysninger var analyseret, fandtes det, at
brugersektoren, der tidligere blev opfattet som bestående af tregrupper (producenter af præforme, vandproducenter og integre-rede producenter af læskedrikke), mere præcist kan beskrivessom to grupper:
— Omdannere, herunder producenter af præforme og flasker
samt producenter af plader. Disse brugere udfører en enkelomdannelsesaktivitet; derfor er omkostningerne til PET deresallerstørste omkostningselement. Producenterne af flasker og
præforme sælger langt størstedelen af deres produktion til
aftappere af ikke-alkoholholdige drikkevarer. Producenterneaf plader, der kun udgør en lille del af omdannersektoren,sælger til mange forskellige erhvervsgrene, der hovedsageligbenytter plader til indpakning af deres varer.
— Aftappere af ikke-alkoholholdige drikkevarer, herunder vand,
kulsyreholdige og andre læskedrikke, mælk, frugtjuice osv.Opdelingen af denne gruppe brugere i producenter af vand
og læskedrikke er ikke relevant, da de samme producenter i
mange tilfælde aftapper både vand og læskedrikke. Det ermere relevant at skelne mellem de forskellige drikkevarer,de fremstiller, da PET's andel i deres produktionsomkost-ninger relativt set afhænger af de reelle omkostninger i
forbindelse med disse drikkevarer (råmaterialerne til soda-
vand eller frugtjuice er mere omkostningskrævende end tilvand). Under alle omstændigheder er PET stadig et ret vigtigtomkostningselement, og aftappernes problemer med hensyntil leverancer af PET er de samme, uanset hvilken vare deaftapper.
(86) Det skal bemærkes, at der er en meget tæt driftsmæssig forbin-delse mellem omdannerne (undtagen pladeproducenterne) ogaftapperne.
— Aftapperne køber næsten hele omdannernes produktion.
— Alle omdannere har et meget begrænset antal kunder (ofte
kun en).
— Omdannerne opererer på grundlag af kontrakter med deres
kunder, og disse kontrakter indeholder meget ofte bestem-melser, der automatisk tager hensyn til ændringer i PET-priserne, eller som regelmæssigt genforhandles.2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 17
▼B
Derfor bør virkningerne af foranstaltninger som beskrevet her-
under ikke kumuleres, da størstedelen af disse virkninger vilblive direkte overvæltet på omdannernes vigtigste kunder, dvs.
aftapperne af ikke-alkoholholdige drikkevarer.
c) Forventelige virkninger af foranstaltninger på brugerne
(87) Efter at der er taget hensyn til de nye tal, som er oplyst, var
situationen for de brugere, der havde afgivet alle oplysninger,følgende:
Forbruget af
PET i % af
forbruget i
FællesskabetPET i % af
produktions-
omkostnin-
gerneAntal ansatte,
som beskæf-
tiger sig med
varer, hvortil
der benyttes
PET
Omdannere Producenter af
præforme ogflasker7 66 770
Producenter af
plader1 55 186
Aftappere af ikke-
alkoholholdigedrikkevarerMineral- og
kildevand18 24 6 766
Læskedrikke 1 9 298
I alt 26 8 020
d) Virkningen på omdannerne
(88) Det skønnedes, at hvis de foreslåede udligningsforanstaltninger
bliver indført, vil dette under hensyntagen til omfanget af
omdannernes køb af PET med oprindelse i de pågældende landei undersøgelsesperioden føre til en stigning i produktionsomkost-ningerne på 0,75 % for omdannere, som fremstiller præforme ogflasker. De tilsvarende virkninger af foranstaltninger for produ-
center af plader vil være ca. 0,4 %. På grund af de
kontraktmæssige forbindelser mellem omdannerne og dereskunder er det sandsynligt, at omdannerne vil kunne videregivehovedparten af denne omkostningsstigning til deres kunder.Virkningerne af udligningsforanstaltninger på disse selskabersrentabilitet skønnes derfor at blive meget begrænset.
e) Virkningerne på aftappere af ikke-alkoholholdige drikkevarer
(89) Det skønnedes, at hvis de foreslåede udligningsforanstaltninger
bliver indført, vil dette under hensyntagen til omfanget af dereskøb af PET med oprindelse i de pågældende lande i undersøgel-sesperioden føre til en gennemsnitlig stigning i
produktionsomkostningerne på 0,2 % for aftappere af ikke-alko-
holholdige drikkevarer. Omkostningsstigningerne kan såledesanses for ubetydelige.
2.Detailpriserne på drikkevarer
(90) Det konstateredes, at priserne på aftappet vand og aftappede
læskedrikke er steget forholdsvis støt med 1 % til 2 % om året
i det seneste årti (ifølge Eurostats detailprisindex). I sammeperiode har priserne på PET været yderst svingende, uden atdette dog har påvirket detailpriserne på vand og læskedrikke påflasker. Påstanden om, at foranstaltningerne vil kunne øge detail-priserne på vand og læskedrikke på flasker, afvises derfor.2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 18
▼B
3.De sandsynlige virkninger for EF-erhvervsgrenen og afta-
gerindustrierne, hvis der indføres foranstaltninger
(91) De foreslåede foranstaltninger vil efter al sandsynlighed være tilfordel for EF-erhvervsgrenen, der ved sin omstruktureringsind-sats og imponerende produktivitetsstigning har demonstreret sinvilje til at fastholde sin tilstedeværelse på det hastigt voksende
fællesskabsmarked. En indførelse af foranstaltninger vil gøre det
muligt for denne erhvervsgren at forbedre rentabiliteten og fore-tage de nye investeringer, som er afgørende for, at dennekapitalintensive aktivitet på lang sigt kan udøves i Fællesskabet.
(92) Da Fællesskabets aftagerindustris situation afhænger af, atFællesskabets PET-producenter er finansielt sunde, vil en forbed-ring af situationen for de sidstnævnte som følge af en indførelseaf foranstaltninger, også være til fordel for aftagerindustrien.
Dette er blevet bekræftet af samarbejdsvillige selskaber i aftage-
rindustrierne.
4.Konklusion om Fællesskabets interesser
(93) På grundlag af de yderligere oplysninger, der er indhentet fra
brugerne, konkluderes det, at virkningen af foranstaltningerne
på brugerne vil være begrænset. Da omdannerne kan videregive
størstedelen af omkostningsstigningerne til deres kunder, anslåsdet, at den samlede virkning af foranstaltningerne for drikkevare-producenterne vil være marginal for denne sektors samlederentabilitet.
(94) Desuden bekræftes det, at en udflytning af produktionen afpræforme uden for Fællesskabet ikke er sandsynlig, at detailpri-serne på ikke-alkoholholdige drikkevarer sædvanligvis ikke
påvirkes meget af svingninger i PET-priserne, og at en indførelse
af foranstaltninger klart er i EF-erhvervsgrenens og aftagerin-dustriernes interesse.
(95) Da der ikke blev modtaget andre bemærkninger vedrørende
Fællesskabets interesser, bekræftes konklusionen i betragtning
344 i forordningen om midlertidig told om, at der ikke er tvin-gende årsager til ikke at indføre foranstaltninger.
I.INGEN INDFØRELSE AF FORANSTALTNINGER
(96) Da det konstateredes, at de landsdækkende vejede gennemsnit-
lige subsidiemargener for importen med oprindelse i Indonesien,Korea og Taiwan er ubetydelige, besluttedes det endeligt, at derikke skal indføres udligningsforanstaltninger over for importenmed oprindelse i disse lande. Proceduren bør derfor afsluttes for
så vidt angår import fra disse lande.
J.ENDELIG FREMGANGSMÅDE
(97) I betragtning af konklusionerne vedrørende subsidiering, skade,
årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføresendelige udligningsforanstaltninger for at hindre, at den subsidie-
rede import med oprindelse i Indien, Malaysia og Thailand
forårsager yderligere skade for Fællesskabet.
(98) Da der ikke er fremkommet nye oplysninger, bekræftes den
metode, som er benyttet til at fastsætte skadesmargenen, og
som er beskrevet i betragtning 349 og 350 i forordningen ommidlertidig told.
(99) For at undgå, at svingninger i PET-priserne som følge af sving-ninger i råoliepriserne fører til opkrævning af højere told, findesdet passende, at der indføres told i form af et specifikt beløb pr.ton. Dette beløb følger af den anvendelse af udligningstolden påcif-eksportpriserne, som blev benyttet ved beregningen af skade-stærsklen i undersøgelsesperioden.2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 19
▼B
(100) Dette gav følgende udligningstoldsatser (EUR pr. ton) for de
samarbejdsvillige eksporterende producenter:
a) INDIEN
Reliance Industries Limited 41,3 EUR/ton
Pearl Engineering Polymers Limited 31,3 EUR/tonElque Polyesters Limited 22,0 EUR/tonFutura Polymer Limited 0
b) MALAYSIA
MPI Polyester Industries Sdn. Bhd. 0
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. 16,6 EUR/ton
c) THAILAND
Thai Shingkong Industry Corporation
Limited49,1 EUR/ton
(101) For at undgå at belønne manglende samarbejdsvilje blev det
anset for passende at fastsætte tolden for ikke-samarbejdsvilligeselskaber som den højeste sats, der fastsattes for en samarbejds-villig eksporterende producent, dvs. 41,3 EUR/ton for indiskeproducenter, 16,6 EUR/ton for malaysiske producenter og49,1 EUR/ton for thailandske producenter.
(102) De individuelle udligningstoldsatser i denne forordning er fast-lagt på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Deafspejler derfor den situation, der konstateredes ved undersøgel-sen med hensyn til de pågældende selskaber. Disse toldsatsergælder således udelukkende de nævnte specifikke retlige enheder
(i modsætning til den landsomfattende told, der gælder for »alle
andre selskaber«). Importerede varer, der er fremstillet af andreselskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt ved navn i den opera-tive del af denne forordning, herunder enheder, som erforretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte selskaber,kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af told-
satsen for »alle andre selskaber«.
(103) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle udlig-
ningstoldsatser (f.eks. efter ændring i den pågældende enhedsnavn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder)indgives omgående til Kommissionen (
1) sammen med alle rele-
vante oplysninger, navnlig om ændringer i selskabets aktiviteter
vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i
tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller denpågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Kommis-sionen vil efter høring af det rådgivende udvalg ændreforordningen i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen
over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser.
K. OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD
(104) I betragtning af størrelsen af de udligningsberettigede subsidier,
der konstateredes for de eksporterende producenter, og af
alvoren af den skade, der er forvoldt erhvervsgrenen i Fælles-
skabet, findes det nødvendigt, at de beløb, for hvilke der erstillet sikkerhed i form af midlertidig udligningstold i henhold2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 20
(1) Europa-Kommissionen
Generaldirektoratet for Handel
Direktorat C
TERV 0/13
Rue de la Loi/Wetstraat 200
B-1049 Bruxelles/Brussel.
▼B
til forordning (EF) nr. 1741/2000, opkræves endeligt med satsen
for den endelige told. I tilfælde, hvor den endelige told er højereend den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der
er stillet sikkerhed med niveauet for den midlertidige told, ende-
ligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form afmidlertidig udligningstold på import af visse typer polyethylente-rephthalat med oprindelse i Taiwan, frigives.
L.TILSAGN
(105) Efter indførelsen af midlertidig udligningstold afgav to eksporte-
rende producenter i Indien et pristilsagn i henhold til artikel 13,stk. 1, i grundforordningen.
(106) Kommissionen finder, at pristilsagnene fra Reliance IndustriesLimited og Pearl Engineering Polymers Limited kangodtages (
1), da de afhjælper de skadelige virkninger af subsidie-
ringen. Endvidere vil de regelmæssige og detaljerede rapporter,som selskaberne forpligtede sig til at aflægge til Kommissionen,
muliggøre en effektiv kontrol. Desuden har selskaberne en salgs-
struktur, der gør, at Kommissionen finder, at risikoen foromgåelse af tilsagnene er meget begrænset.
(107) For at sikre en effektiv overholdelse og overvågning af tilsag-nene, er toldfritagelsen betinget af, at der ved fremsættelse afen anmodning om overgang til fri omsætning i henhold til tilsag-nene over for den relevante medlemsstats toldmyndighederfremlægges en gyldig »tilsagnsfaktura«, som er udstedt af en
producerende producent, hvis tilsagn er godtaget, og som inde-
holder de oplysninger, der er anført i bilaget. Hvis der ikkefremlægges en sådan faktura, eller hvis den ikke svarer til denvare, der frembydes for toldmyndighederne, betales den rele-vante udligningstold for at sikre en effektiv anvendelse aftilsagnene.
(108) Hvis tilsagnene brydes eller trækkes tilbage, kan der indføresudligningstold, jf. artikel 13, stk. 9 og 10, i grundforordningen—
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres endelig udligningstold på import af polyethylente-
rephthalat med en viskositetskoefficient på 78 ml/g eller deroverifølge DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 og henhørende under KN-kode 3907 60 20 og KN-kode ex 3907 60 80 (Taric-kode3907 60 80 10).
2. Den endelige udligningstold fastsættes til følgende af nettoprisen,
frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer med oprindelse i
følgende lande, jf. dog stk. 3:
LandEndelig told
(EUR pr. ton)Taric-tillægskode
Indien 41,3 A999
Malaysia 16,6 A999
Thailand 49,1 A9992000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 21
(1) Se side 88 i denne Tidende.
▼B
3. Disse satser finder ikke anvendelse på varer fremstillet af
nedenfor anførte selskaber, for hvilke der gælder følgende udlignings-told:
Land SelskabEndelig told
(EUR pr. ton)Taric-tillægs-
kode
Indien Reliance Industries Limited 41,3 A181
Indien Pearl Engineering Polymers
Limited31,3 A182
Indien Elque Polyesters Limited 22,2 A183
Indien Futura Polymer Limited 0 A184
Malaysia MPI Polyester Industries Sdn.
Bhd.0 A185
Malaysia Hualon Corporation (M) Sdn.
Bhd.16,6 A186
Thailand Thai Shingkong Industry Corpo-
ration Limited49,1 A190
Thailand Indo Pet (Thailand) Ltd 23,9 A468
4. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri
omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales,
derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold
til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (1), redu-
ceres det toldbeløb, der er beregnet på grundlag af de ovenfor anførtebeløb, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, derfaktisk er betalt eller skal betales.
5. Uanset bestemmelserne i stk. 1, finder den endelige told ikke
anvendelse på import, der er overgået til fri omsætning i overensstem-melse med bestemmelserne i artikel 2.
6. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse,
medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Importerede varer undtages fra den ved artikel 1 indførte udlig-
ningstold, forudsat at de af de selskaber, som er anført i stk. 3, erfremstillet og direkte eksporteret (dvs. faktureret og sendt) til etselskab, der handler som importør i Fællesskabet, samt at de er angivetunder den relevante Taric-tillægskode, og at betingelserne i stk. 2 eropfyldt.
2. Når der fremsættes anmodning om overgang til fri omsætning, er
toldfritagelsen betinget af, at der over for den relevante medlemsstatstoldmyndigheder fremlægges en gyldig »tilsagnsfaktura«, som erudstedt af et eksporterende selskab anført i stk. 3, og som indeholderde oplysninger, der er anført i bilaget til denne forordning. Toldfrita-
gelsen er yderligere betinget af, at de varer, der er angivet og
frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtigt til beskrivelsen itilsagnsfakturaen.2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 22
(1) EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forord-
ning (EF) nr. 502/1999 (EFT L 65 af 12.3.1999, s. 1).▼M1
▼B
▼B
3. Importerede varer, der ledsages af en tilsagnsfaktura, skal angives
under følgende Taric-tillægskoder:
Selskab Land Taric-tillægskode
Reliance Industries Limited Indien A181
Pearl Engineering Polymers Limited Indien A182
Artikel 3
Beløb, der i henhold til forordning (EF) nr. 1741/2000 er stillet som
sikkerhed i form af midlertidig udligningstold på import af visse typer
polyethylenterephthalat med oprindelse i Indien, Malaysia og Thailand,
opkræves med en sats svarende til den endelige told. Beløb, der erstillet som sikkerhed ud over satsen for den endelige udligningstold,frigives.
Artikel 4
Antisubsidieproceduren vedrørende import af visse typer polyethylente-
rephthalat med oprindelse i Indonesien, Republikken Korea og Taiwanafsluttes.
Artikel 5
De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1741/2000 er
stillet sikkerhed i form af midlertidig udligningstold på import af visse
typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Taiwan, frigives.
Artikel 6
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De
Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat.2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 23
▼B
BILAG
Oplysninger, der skal fremgå af den i artikel 2, stk. 2, omhandlede tilsagnsfak-
tura:
1. Tilsagnsfakturaens nummer.
2. Den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer kan
toldbehandles ved Fællesskabets grænse (som anført i forordningen).
3. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder:
— varerapporteringskodenummeret (som fastsat i det tilsagn, der er afgivet
af den pågældende eksporterende producent)
— KN-kode— mængde (i enheder).
4. En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:
— pris pr. enhed
— betalingsbetingelser— leveringsbetingelser— samlede rabatter og nedslag.
5. Navnet på det selskab, der handler som importør, og til hvilket fakturaen er
udstedt direkte af selskabet.
6. Navnet på den funktionær i selskabet, der har udstedt tilsagnsfakturaen, og
følgende underskrevne erklæring:
»Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske
Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden
for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivetaf … [selskabet], og som Europa-Kommissionen har godtaget ved beslutning
(2000/745/EF). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige
og korrekte.«2000R2603 — DA — 30.04.2004 — 001.001 — 24