02012D0757 — DA — 16.06.2020 — 002.001

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

►B KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 14. november 2012 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Drift og trafikstyring i jernbanesystemet i Den Europæiske Union og om ændring af beslutning 2007/756/EF (meddelt under nummer C(2012) 8075) (EØS-relevant tekst) (2012/757/EU) (EUT L 345 af 15.12.2012, s. 1)

Ændret ved:





Berigtiget ved:









▼B

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 14. november 2012

om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Drift og trafikstyring i jernbanesystemet i Den Europæiske Union og om ændring af beslutning 2007/756/EF

(meddelt under nummer C(2012) 8075)

(EØS-relevant tekst)

(2012/757/EU)







▼M2

Artikel 1

Genstand

Kommissionen vedtager herved den tekniske specifikation for interoperabilitet (TSI) for delsystemet Drift og trafikstyring i jernbanesystemet i hele Den Europæiske Union som anført i bilag I.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1. TSI'en i bilag I finder anvendelse på delsystemet Drift og trafikstyring i EU's jernbanesystem som fastsat i direktiv 2008/57/EF, bilag II, punkt 2.5.

2. TSI'en finder anvendelse på følgende banenet:

a) det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog som defineret i direktiv 2008/57/EF, bilag I, afsnit 1.1

b) det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog som defineret i direktiv 2008/57/EF, bilag I, afsnit 2.1, og

c) andre dele af banenettet i EU's jernbanesystem.

Det omfatter ikke de tilfælde, der er omhandlet i direktiv 2008/57/EF, artikel 1, stk. 3.

Artikel 3

Udestående punkter

1. På de punkter, der er kategoriseret som »udestående«, jf. tillæg I i bilag I, gælder følgende: Som grundlag for vurdering af interoperabilitet, jf. artikel 17, stk. 3, i direktiv 2008/57/EF, benyttes de gældende nationale forskrifter i den medlemsstat, hvor driften finder sted.

2. Senest den 1. januar 2016 underretter hver medlemsstat de øvrige medlemsstater og Kommissionen om sine relevante nationale forskrifter.

Artikel 3a

Særtilfælde

1. For særtilfældene, jf. punkt 7.3 i bilag I, gælder følgende: Som grundlag for vurdering af interoperabilitet, jf. artikel 17, stk. 3, i direktiv 2008/57/EF, benyttes de gældende nationale forskrifter i den medlemsstat, hvor driften finder sted.

2. Senest den 1. januar 2016 underretter hver medlemsstat de øvrige medlemsstater og Kommissionen om sine relevante nationale forskrifter.

Artikel 3b

Underretning om bilaterale aftaler

Medlemsstaterne skal senest den 1. januar 2016 underrette Kommissionen om følgende typer aftaler, hvis de ikke allerede har gjort det i medfør af Kommissionens beslutning 2006/920/EF ( 1 ), beslutning 2008/231/EF, afgørelse 2011/314/EU eller nærværende afgørelse:

a) nationale aftaler mellem medlemsstaterne og jernbanevirksomheder eller infrastrukturforvaltere, som er indgået for en begrænset periode eller på ubestemt tid, og som er nødvendige, fordi den omhandlede trafikforbindelse har en meget specifik eller lokal karakter

b) bilaterale eller multilaterale aftaler mellem en eller flere jernbanevirksomheder, infrastrukturforvaltere eller sikkerhedsmyndigheder, som fører til en høj grad af lokal eller regional interoperabilitet, og

c) internationale aftaler mellem en eller flere medlemsstater og mindst et tredjeland eller mellem en eller flere jernbanevirksomheder eller infrastrukturforvaltere fra medlemsstater og mindst en jernbanevirksomhed eller infrastrukturforvalter fra et tredjeland, som fører til en høj grad af lokal eller regional interoperabilitet.

Artikel 3c

Underretning om forskrifter for typen af slutsignal

Medlemsstaterne skal senest den 1. januar 2016 underrette Kommissionen om forskrifter, der fastsætter, hvilken type slutsignal der skal anvendes, jf. punkt 4.2.2.1.3.2 og 4.2.2.1.3.3 i bilag I, hvis de ikke allerede har gjort det i medfør af beslutning 2006/920/EF, beslutning 2008/231/EF, afgørelse 2011/314/EU eller nærværende afgørelse.

Artikel 3d

Gennemførelse

1. De skridt, der skal tages for at nå frem til interoperabilitet i delsystemet Drift og trafikstyring, er fastsat i afsnit 7 i bilag I.

2. Medlemsstaterne skal udarbejde en national gennemførelsesplan, som i overensstemmelse med afsnit 7 i bilag I beskriver de foranstaltninger, de vil træffe for at efterleve denne afgørelse.

Medlemsstaterne skal indsende deres nationale gennemførelsesplaner til Kommissionen senest den 1. juli 2017. Medlemsstaterne skal også indsende eventuelle ajourføringer af disse nationale gennemførelsesplaner.

3. Kommissionen offentliggør de nationale gennemførelsesplaner og senere indsendte revisioner på sit websted og underretter medlemsstaterne om dem gennem det i direktiv 2008/57/EF omhandlede udvalg.

4. Medlemsstater, som allerede har indsendt deres ajourførte gennemførelsesplaner, behøver ikke sende dem igen.

▼B

Artikel 4

Beslutning 2008/231/EF og afgørelse 2011/314/EU ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.

Artikel 5

Beslutning 2007/756/EF ændres således:

a) Følgende artikel indsættes efter artikel 1: »Artikel 1a Tillæg 6 til bilaget til denne beslutning anvendes fra den 1. januar 2014.«

b) Bilaget ændres i overensstemmelse med bilag II til denne afgørelse.

Artikel 6

1. Agenturet offentliggør på sit websted lister over de tekniske koder, der er nævnt i del 9, 10, 11, 12 og 13 i tillæg 6 til beslutning 2007/756/EF.

2. Agenturet fører listerne over de i artikel 1 nævnte koder ajour og underretter Kommissionen om eventuelle ændringer i disse koder. Kommissionen underretter medlemsstaterne om udviklingen i disse lister gennem det udvalg, der er nedsat ved artikel 29 i direktiv 2008/57/EF.

Artikel 7

Denne afgørelse anvendes fra den 1. januar 2014.

Artikel 8

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

▼M2









BILAG I

INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Indledning 1.1. Teknisk anvendelsesområde 1.2. Geografisk anvendelsesområde 1.3. Indholdet af denne TSI 2. Beskrivelse af delsystem og anvendelsesområde 2.1. Delsystem 2.2. Anvendelsesområde 2.2.1. Personale og tog 2.2.2. Principper 2.2.3. Anvendelse på eksisterende køretøjer og infrastruktur 3. Væsentlige krav 3.1. Overholdelse af væsentlige krav 3.2. Væsentlige krav — oversigt 4. Delsystemets egenskaber 4.1. Indledning 4.2. Funktionelle og tekniske specifikationer for delsystemet 4.2.1. Specifikationer for personale 4.2.1.1. Generelle krav 4.2.1.2. Dokumentation til lokomotivførerne 4.2.1.2.1. Lokomotivførerens regelsæt 4.2.1.2.2. Beskrivelse af banestrækningen og relevante anlæg langs de berørte strækninger 4.2.1.2.2.1. Udarbejdelse af strækningsoversigten 4.2.1.2.2.2. Ændring af oplysningerne i strækningsoversigten 4.2.1.2.2.3. Tidstro information til lokomotivføreren 4.2.1.2.3. Køreplaner 4.2.1.2.4. Rullende materiel 4.2.1.3. Dokumentation til andet personale i jernbanevirksomheden end lokomotivførerne 4.2.1.4. Dokumentation til infrastrukturforvalterens trafikstyringspersonale 4.2.1.5. Sikkerhedsrelateret kommunikation mellem togets personale, jernbanevirksomhedens øvrige personale og trafikstyringspersonalet 4.2.2. Specifikationer for tog 4.2.2.1. Kendings- og slutsignal 4.2.2.1.1. Generelt krav 4.2.2.1.2. Kendingssignal 4.2.2.1.3. Slutsignal 4.2.2.2. Togets lydgiver 4.2.2.2.1. Generelt krav 4.2.2.2.2. Betjening 4.2.2.3. Identifikation af køretøjer 4.2.2.4. Passagerernes og lastens sikkerhed 4.2.2.4.1. Lastens sikkerhed 4.2.2.4.2. Passagerernes sikkerhed 4.2.2.5. Oprangering 4.2.2.6. Bremsning af tog 4.2.2.6.1. Minimumskrav til bremsesystemet 4.2.2.6.2. Bremseevne og største tilladte hastighed 4.2.2.7. Kontrol af togets driftstilstand 4.2.2.7.1. Generelle krav 4.2.2.7.2. Datakrav 4.2.2.8. Krav angående observering af signaler og af faste mærker langs strækningen 4.2.2.9. Dødmandsanlæg 4.2.3. Specifikationer for togdrift 4.2.3.1. Køreplanlægning 4.2.3.2. Identificering af tog 4.2.3.2.1. Tognummerets format 4.2.3.3. Togafgang 4.2.3.3.1. Kontroller og test inden afgang 4.2.3.3.2. Information til infrastrukturforvalteren om togets driftsstatus 4.2.3.4. Trafikstyring 4.2.3.4.1. Generelle krav 4.2.3.4.2. Rapportering af togets position 4.2.3.4.2.1. Datakrav i forbindelse med rapportering af togets position 4.2.3.4.2.2. Forventet overdragelsestidspunkt 4.2.3.4.3. Farligt gods 4.2.3.4.4. Driftskvalitet 4.2.3.5. Dataregistrering 4.2.3.5.1. Registrering af overvågningsdata uden for toget 4.2.3.5.2. Registrering af overvågningsdata i toget 4.2.3.6. Uregelmæssig drift 4.2.3.6.1. Underretning af andre brugere 4.2.3.6.2. Underretning af lokomotivførerne 4.2.3.6.3. Beredskab 4.2.3.7. Håndtering af nødsituationer 4.2.3.8. Hjælp til togets personale i tilfælde af en hændelse eller alvorlig fejl ved det rullende materiel 4.3. Funktionelle og tekniske specifikationer for grænsefladerne 4.3.1. Grænseflader til TSI'en om infrastruktur 4.3.2. Grænseflader til TSI'en om togkontrol og kommunikation 4.3.3. Grænseflader til TSI'erne om rullende materiel 4.3.3.1. Grænseflader til TSI'en om lokomotiver og rullende materiel til passagertog 4.3.3.2. Grænseflader til TSI'en om godsvogne 4.3.4. Grænseflader til TSI'en om energi 4.3.5. Grænseflader til TSI'en om sikkerhed i jernbanetunneller 4.4. Driftsregler 4.5. Vedligeholdelsesregler 4.6. Faglige kompetencer 4.6.1. Faglig kompetence 4.6.2. Sprogkompetence 4.6.2.1. Principper 4.6.2.2. Sprogbeherskelse 4.6.3. Indledende og løbende evaluering af personalet 4.6.3.1. Grundelementer 4.6.3.2. Analyse og opdatering af uddannelsesbehov 4.6.4. Hjælpepersonale 4.7. Sundheds- og sikkerhedsmæssige betingelser 4.7.1. Indledning 4.7.2. Helbredsundersøgelser og psykologiske vurderinger 4.7.2.1. Før ansættelsen 4.7.2.1.1. Helbredsundersøgelsernes minimumsindhold 4.7.2.1.2. Psykologisk vurdering 4.7.2.2. Efter ansættelsen 4.7.2.2.1. Hyppigheden af de periodiske helbredsundersøgelser 4.7.2.2.2. Minimumskrav til indholdet af de periodiske helbredsundersøgelser 4.7.2.2.3. Supplerende helbredsundersøgelser og/eller psykologiske vurderinger 4.7.3. Helbredskrav 4.7.3.1. Generelle krav 4.7.3.2. Krav til synsevnen 4.7.3.3. Krav til hørelsen 4.8. Infrastrukturregister og køretøjsregister 4.8.1. Infrastruktur 4.8.2. Rullende materiel 5. Interoperabilitetskomponenter 5.1. Definition 5.2. Liste over komponenter 6. Vurdering af komponenternes overensstemmelse og/eller anvendelsesegnethed samt verifikation af delsystemet 6.1. Interoperabilitetskomponenter 6.2. Delsystemet Drift og trafikstyring 6.2.1. Principper 7. Gennemførelse 7.1. Principper 7.2. Retningslinjer for gennemførelsen 7.3. Særtilfælde 7.3.1. Indledning 7.3.2. Liste over særtilfælde 7.3.2.1. Midlertidigt særtilfælde (T1) for Estland, Letland og Litauen 7.3.2.2. Midlertidigt særtilfælde (T2) for Irland og Det Forenede Kongerige 7.3.2.3. Midlertidigt særtilfælde (T3) for Finland 7.3.2.4. Permanent særtilfælde (P1) for Finland Tillæg A: Driftsregler for ERTMS/ETCS Tillæg B: Fælles driftsprincipper og -regler Tillæg C: Sikkerhedsrelateret kommunikationsmetodologi Tillæg D: Oplysninger, som infrastrukturforvalteren skal give jernbanevirksomheden til brug for strækningsoversigten og for afgørelsen af, om toget er kompatibelt med den påtænkte driftsstrækning Tillæg E: Niveau for sprog- og kommunikationsfærdigheder Tillæg F: Minimumskrav til faglige kvalifikationer med henblik på opgaver i forbindelse med »ledsagelse af tog« Tillæg G: Minimumskrav til faglige kvalifikationer i forbindelse med klargøring af tog Tillæg H: Det europæiske køretøjsnummer og den dertil knyttede litrering på vognkassen Tillæg I: Liste over udestående punkter Tillæg J: Ordliste

1. INDLEDNING

1.1. Teknisk anvendelsesområde

Denne tekniske specifikation for interoperabilitet (TSI) vedrører delsystemet Drift og trafikstyring, der er anført på listen i punkt 1 i bilag II til direktiv 2008/57/EF. Delsystemet er nærmere beskrevet i kapitel 2.

Hvor det er nødvendigt, skelner TSI'en mellem krav til konventionelle tog og krav til højhastighedstog som defineret i direktiv 2008/57/EF, bilag I, afsnit 2.1.

1.2. Geografisk anvendelsesområde

Det geografiske anvendelsesområde for denne TSI er hele jernbanesystemet, som består af:

— det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (TEN) som beskrevet i direktiv 2008/57/EF, bilag I, afsnit 1.1, Net

— det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog (TEN) som beskrevet i direktiv 2008/57/EF, bilag I, afsnit 2.1, Net

— andre dele af nettet i det samlede jernbanesystem i overensstemmelse med den udvidelse af anvendelsesområdet, der er beskrevet i direktiv 2008/57/EF, bilag I, afsnit 4.

Det omfatter ikke de tilfælde, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, i direktiv 2008/57/EF.

1.3. Indholdet af denne TSI

Som foreskrevet i direktiv 2008/57/EF, artikel 5, stk. 3, fastlægger denne TSI følgende forhold:

a) Den angiver anvendelsesområdet for delsystemet Drift og trafikstyring — kapitel 2.

b) Den fastsætter væsentlige krav til det berørte delsystem og dets grænseflader til de andre delsystemer — kapitel 3.

c) Den fastlægger de funktionelle og tekniske specifikationer, som delsystemet og dets grænseflader til de andre delsystemer skal opfylde. Disse specifikationer kan, om nødvendigt, variere alt efter delsystemets anvendelse, f.eks. efter kategori af strækning, knudepunkt og/eller rullende materiel, jf. bilag I til direktiv 2008/57/EF — kapitel 4.

d) Den fastlægger, for hvilke interoperabilitetskomponenter og for hvilke grænseflader der udarbejdes europæiske specifikationer, herunder europæiske standarder, som er nødvendige for at tilvejebringe interoperabilitet i det europæiske jernbanesystem — kapitel 5.

e) Den angiver i hvert enkelt behandlet tilfælde, hvilke procedurer der skal anvendes ved vurderingen af overensstemmelsen eller anvendelsesegnetheden af interoperabilitetskomponenterne — kapitel 6.

f) Den angiver strategien for anvendelsen af TSI'en. Navnlig præciseres det, hvilke faser der skal gennemføres, og hvilke elementer der kan benyttes, i den gradvise overgang fra den bestående til den endelige situation, hvor overholdelse af TSI'en er generaliseret — kapitel 7.

g) Den angiver for det berørte personale, hvilke faglige kvalifikationer og hvilke sundheds- og sikkerhedsmæssige forhold på arbejdspladsen der er nødvendige for drift og vedligeholdelse af det pågældende delsystem og for gennemførelsen af TSI'en — kapitel 4.

I henhold til artikel 5, stk. 5, i direktiv 2008/57/EF kan der endvidere fastsættes særtilfælde for hver TSI. Disse særtilfælde er angivet i kapitel 7.

I kapitel 4 indeholder denne TSI desuden særlige drifts- og vedligeholdelsesregler for det anvendelsesområde, der er anført i punkt 1.1 og 1.2 i dette bilag.

2. BESKRIVELSE AF DELSYSTEM OG ANVENDELSESOMRÅDE

2.1. Delsystem

I direktiv 2008/57/EF, bilag II, punkt 2.5, er delsystemet Drift og trafikstyring beskrevet således:

»De procedurer med tilhørende udstyr, som giver mulighed for at sikre en sammenhængende drift af de forskellige strukturelt definerede delsystemer under både normal og uregelmæssig drift, herunder navnlig oprangering af tog og kørsel med tog samt planlægning og styring af trafikken.

De faglige kvalifikationer, som der kan stilles krav om som en forudsætning for varetagelse af grænseoverskridende trafikopgaver«.

2.2. Anvendelsesområde

Denne TSI finder anvendelse på delsystemet Drift og trafikstyring, der varetages af infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder, og omhandler togdrift i det europæiske jernbanesystem som defineret i punkt 1.2.

2.2.1. Personale og tog

Punkt 4.6 og 4.7 gælder for personale, der udfører sikkerhedskritiske opgaver i forbindelse med ledsagelse af tog.

Punkt 4.6.2 gælder for lokomotivførere i henhold til direktiv 2007/59/EF, bilag VI, punkt 8.

For så vidt angår personale, der udfører sikkerhedskritiske opgaver i forbindelse med togafgang og trafikstyring, gælder der gensidig anerkendelse mellem medlemsstaterne af faglige kvalifikationer og sundheds- og sikkerhedsmæssige betingelser.

Punkt 4.6 finder anvendelse for personale, der udfører sikkerhedskritiske opgaver i forbindelse med den sidste klargøring af tog før planmæssig grænsepassage, og som udfører arbejdet på den anden side af mindst én lokalitet, der er angivet som »grænselokalitet« i infrastrukturforvalterens netredegørelse og omfattet af dennes sikkerhedsgodkendelse; gensidig anerkendelse mellem medlemsstaterne finder anvendelse for det samme personale for så vidt angår punkt 4.7. Toget anses ikke for at være i grænseoverskridende trafik, hvis ingen af de køretøjer, der krydser landegrænsen, kører længere end til den eller de ovenomtalte »grænselokaliteter«.

2.2.2. Principper

Denne TSI omfatter de komponenter (jf. kapitel 4) i delsystemet Drift og trafikstyring, hvor de driftsmæssige grænseflader mellem jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere hovedsagelig forekommer, og hvor der især er mulighed for at fremme interoperabiliteten.

Jernbanevirksomhederne og infrastrukturforvalterne skal fastsætte passende procedurer, der sikrer, at alle krav i regler og procedurer samt dokumentation opfyldes. Fastsættelsen af disse procedurer er en relevant del af jernbanevirksomhedernes og infrastrukturforvalternes sikkerhedsledelsessystem i henhold til direktiv 2004/49/EF ( 2 ). Sikkerhedsledelsessystemet vurderes af den relevante nationale sikkerhedsmyndighed, før der udstedes et sikkerhedscertifikat eller en sikkerhedsgodkendelse.

2.2.3. Anvendelse på eksisterende køretøjer og infrastruktur

De fleste af kravene i denne TSI vedrører processer og procedurer, men nogle af dem vedrører også fysiske komponenter, tog og køretøjer, der er vigtige for driften.

Kriterierne for udformningen af disse komponenter er beskrevet i TSI'erne for andre delsystemer, f.eks. rullende materiel. I denne TSI fokuseres der på deres driftsmæssige funktion.

3. VÆSENTLIGE KRAV

3.1. Overholdelse af væsentlige krav

I henhold til artikel 4, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF skal EU's jernbanesystem og dets delsystemer og interoperabilitetskomponenter opfylde de væsentlige krav, der er anført i direktivets bilag III.

3.2. Væsentlige krav — oversigt

De væsentlige krav omfatter:

— sikkerhed

— driftssikkerhed og disponibilitet

— sundhed

— miljøbeskyttelse

— teknisk kompatibilitet

— tilgængelighed.

I henhold til direktiv 2008/57/EF består de væsentlige krav både af generelle krav, der gælder for hele det europæiske jernbanesystem, og særlige krav, der gælder for de enkelte delsystemer og deres komponenter.

Nedenstående tabel giver et overblik over forholdet mellem de væsentlige krav i bilag III til direktiv 2008/57/EF og denne TSI.







Punkt Overskrift Sikkerhed Driftssikkerhed og disponibilitet Sundhed Miljøbeskyttelse Teknisk kompatibilitet Væsentlige krav, der gælder specielt for drift og trafikstyring 1.1.1 1.1.2 1.1.3 1.1.4 1.1.5 1.2 1.3.1 1.3.2 1.4.1 1.4.2 1.4.3 1.4.4 1.4.5 1.5 2.6.1 2.6.2 2.6.3 4.2.1.2 Dokumentation til lokomotivførerne X X X 4.2.1.2.1 Regelsæt X X X 4.2.1.2.2 Strækningsoversigt X X 4.2.1.2.2.1 Udarbejdelse af strækningsoversigten X 4.2.1.2.2.2 Ændring af oplysningerne i strækningsoversigten X X 4.2.1.2.2.3 Tidstro information til lokomotivføreren X X X 4.2.1.2.3 Køreplaner X X X 4.2.1.2.4 Rullende materiel X X X 4.2.1.3 Dokumentation til andet personale i jernbanevirksomheden end lokomotivførerne X X X 4.2.1.4 Dokumentation til infrastrukturforvalterens trafikstyringspersonale X X X 4.2.1.5 Sikkerhedsrelateret kommunikation mellem togets personale, jernbanevirksomhedens øvrige personale og trafikstyringspersonalet X X X X 4.2.2.1 Kendings- og slutsignal X X X 4.2.2.1.1 Generelt krav X X X 4.2.2.1.2 Kendingssignal X X X 4.2.2.1.3 Slutsignal X X X 4.2.2.2 Togets lydgiver X X X X 4.2.2.2.1 Generelt krav X X X 4.2.2.2.2 Betjening X X 4.2.2.3 Identifikation af køretøjer X X X 4.2.2.4 Passagerernes og lastens sikkerhed X 4.2.2.5 Oprangering X 4.2.2.6 Bremsning af tog X X X 4.2.2.6.1 Minimumskrav til bremsesystemet X X X 4.2.2.6.2 Bremseevne X X X 4.2.2.7 Kontrol af togets driftstilstand X X X 4.2.2.7.1 Generelle krav X X 4.2.2.7.2 Datakrav X X 4.2.2.8 Krav angående observering af signaler og af faste mærker langs strækningen X X 4.2.2.9 Dødmandsanlæg X 4.2.3.1 Køreplanlægning X X X 4.2.3.2 Identificering af tog X X X 4.2.3.3 Togafgang X X 4.2.3.3.1 Kontroller og test inden afgang X X X X 4.2.3.3.2 Information til infrastrukturforvalteren om togets driftsstatus X X X X 4.2.3.4 Trafikstyring X X X 4.2.3.4.1 Generelle krav X X X 4.2.3.4.2 Rapportering af togets position X X X 4.2.3.4.2.1 Datakrav i forbindelse med rapportering af togets position X X 4.2.3.4.2.2 Forventet overdragelsestidspunkt X X 4.2.3.4.3 Farligt gods X X 4.2.3.4.4 Driftskvalitet X X 4.2.3.5 Dataregistrering X X 4.2.3.5.1 Registrering af overvågningsdata uden for toget X X 4.2.3.5.2 Registrering af overvågningsdata i toget X X 4.2.3.6 Uregelmæssig drift X X X 4.2.3.6.1 Underretning af andre brugere X X 4.2.3.6.2 Underretning af lokomotivførerne X 4.2.3.6.3 Beredskab X X X 4.2.3.7 Håndtering af nødsituationer X X X 4.2.3.8 Hjælp til togets personale i tilfælde af en hændelse eller alvorlig fejl ved det rullende materiel X 4.4 Driftsregler for ERTMS X X 4.6 Faglige kvalifikationer X X X 4.7 Sundheds- og sikkerhedsmæssige betingelser X

4. DELSYSTEMETS EGENSKABER

4.1. Indledning

Under hensyntagen til alle de relevante væsentlige krav omfatter delsystemet Drift og trafikstyring som beskrevet i punkt 2.2 kun de elementer, der er anført i dette kapitel.

Infrastrukturforvalteren har i henhold til direktiv 2012/34/EU ( 3 ) det overordnede ansvar for at formulere alle de relevante krav, der skal være opfyldt for at opnå tilladelse til togkørsel på dennes net, og skal i den forbindelse tage hensyn til de geografiske karakteristika, der knytter sig til de enkelte banestrækninger, og til de funktionelle og tekniske specifikationer, der er fastsat i dette kapitel.

4.2. Funktionelle og tekniske specifikationer for delsystemet

De funktionelle og tekniske specifikationer for delsystemet Drift og trafikstyring omfatter:

— specifikationer for personale

— specifikationer for tog

— specifikationer for togdrift.

4.2.1. Specifikationer for personale

4.2.1.1. Generelle krav

Dette punkt omhandler personale, som medvirker ved driften af delsystemet ved at udføre sikkerhedskritiske opgaver, hvor der er en direkte grænseflade mellem en jernbanevirksomhed og en infrastrukturforvalter.

1) Ansatte i jernbanevirksomheder, som: a) varetager fremføring af tog (»lokomotivfører«) og indgår i »togets personale« b) varetager andre opgaver i tog end fremføring og er en del af »togets personale« c) varetager klargøring af tog.

2) Ansatte i infrastrukturforvalterens trafikstyring Specifikationerne omfatter følgende områder: — dokumentation — kommunikation.

For det personale, der er omhandlet i punkt 2.2.1, fastsættes der i denne TSI desuden krav til:

— kvalifikationer (se punkt 4.6 og tillæg G)

— sundheds- og sikkerhedsmæssige betingelser (se punkt 4.7).

4.2.1.2. Dokumentation til lokomotivførerne

Den jernbanevirksomhed, der har ansvaret for togdriften, skal forsyne lokomotivføreren med alle de oplysninger og den dokumentation, der er nødvendige for, at han kan udføre sit arbejde.

Der skal oplyses om alle nødvendige aspekter med henblik på drift under normale og uregelmæssige driftsforhold og i nødsituationer for de strækninger, der arbejdes på, samt for det rullende materiel, der anvendes på disse strækninger.

4.2.1.2.1. Lokomotivførerens regelsæt

»Lokomotivførerens regelsæt«, som er navnet på et dokument eller computermedie, skal give anvisninger på alle de procedurer, som lokomotivføreren har brug for.

Lokomotivførerens regelsæt skal indeholde kravene til alle de strækninger og alt det på disse strækninger benyttede rullende materiel, som lokomotivføreren kan komme ud for, under hensyntagen til situationer med normal og uregelmæssig drift og nødsituationer.

Lokomotivførerens regelsæt skal omfatte to særskilte områder:

— et område, der beskriver de fælles regler og procedurer (under hensyntagen til indholdet af tillæg A, B og C)

— og et andet område, beskriver de særlige regler og procedurer, der i givet fald anvendes af hver enkelt infrastrukturforvalter.

Regelsættet skal mindst omfatte procedurer for følgende forhold:

— personalets sikkerhed

— kommunikation og togkontrol

— betjening af toget, herunder drift under uregelmæssige driftsforhold

— trækkraft og rullende materiel

— hændelser og ulykker.

Ansvaret for at sammensætte lokomotivførerens regelsæt påhviler jernbanevirksomheden.

Jernbanevirksomheden skal give lokomotivførerens regelsæt en klar udformning for hele den infrastruktur, dennes lokomotivførere skal køre på.

Jernbanevirksomheden skal sammenstille lokomotivførerens regelsæt på en sådan måde, at lokomotivføreren sættes i stand til at anvende alle driftsbestemmelser.

Det skal indeholde to tillæg:

— Tillæg 1: Manual for kommunikationsprocedurer

— Tillæg 2: Blanketsamling.

Standardmeddelelser og -blanketter skal udarbejdes på den eller de pågældende infrastrukturforvalteres »driftssprog«.

Lokomotivførerens regelsæt skal udarbejdes og ajourføres i følgende trin:

— Infrastrukturforvalteren (eller den organisation, der har til opgave at udarbejde driftsreglerne) skal forsyne jernbanevirksomheden med de fornødne oplysninger på infrastrukturforvalterens driftssprog.

— Jernbanevirksomheden skal udarbejde hhv. ajourføre dokumentet.

— Hvis jernbanevirksomheden har valgt at formulere lokomotivførerens regelsæt på et andet sprog end det, som de fornødne oplysninger er fremsendt på, påhviler det jernbanevirksomheden at sørge for en eventuel oversættelse og/eller indsætte forklarende tekst på et andet sprog.

Infrastrukturforvalteren skal sikre, at indholdet af den dokumentation, der leveres til jernbanevirksomhederne, er komplet og korrekt.

Jernbanevirksomheden skal sikre, at indholdet af lokomotivførerens regelsæt er komplet og korrekt.

4.2.1.2.2. Beskrivelse af banestrækningen og relevante anlæg langs de berørte strækninger

Lokomotivførerne skal udstyres med en beskrivelse af de banestrækninger, de skal køre på, og de anlæg langs strækningerne, der er relevante for lokomotivførerens varetagelse af sin opgave. Disse oplysninger skal angives i et samlet dokument ved navn »strækningsoversigten« (som enten kan være et traditionelt dokument eller computerbaseret).

Strækningsoversigten skal mindst indeholde følgende oplysninger:

— generelle driftsforhold

— strækningens stigninger og fald

— detaljeret diagram over banestrækningen.

4.2.1.2.2.1. Udarbejdelse af strækningsoversigten

Strækningsoversigten skal udarbejdes i samme udformning for alle de infrastrukturanlæg, som tog fra den samme jernbanevirksomhed kører på.

Ansvaret for på grundlag af oplysningerne fra en eller flere infrastrukturforvaltere at sammenstille en komplet og korrekt strækningsoversigt påhviler jernbanevirksomheden.

Infrastrukturforvalteren skal mindst stille de oplysninger til rådighed for jernbanevirksomheden, der er fastsat i tillæg D.

Strækningsoversigten skal indeholde følgende oplysninger (listen er ikke udtømmende):

a) Generelle driftsforhold: a) type af signalsystem og dertil svarende trafikafvikling (dobbeltspor, vekselspor, venstre- eller højrekørsel osv.) b) kørestrømssystem c) type radioudstyr til kommunikation mellem infrastruktur og tog.

b) Oplysning om ændringer i stigningsforhold med værdier for stigningsforhold og angivelser af områder med stigninger.

c) Detaljeret diagram over banestrækningen: — navn og beliggenhed for stationer og andre vigtige anlæg på strækningen — tunnellers beliggenhed, navn og længde med særlige oplysninger om eksempelvis nødfortove og sikre nødudgange samt angivelse af sikre områder, hvor evakuering af passagerer kan finde sted — vigtige lokaliteter som f.eks. neutralsektioner — hastighedsprofil for de enkelte spor og eventuelt forskellig tilladt hastighed for de enkelte togtyper — den ansvarlige infrastrukturforvalter — midler til kommunikation med trafikstyringen/kontrolcentret under normale og uregelmæssige driftsforhold.

Infrastrukturforvalteren skal sikre, at indholdet af den dokumentation, der leveres til jernbanevirksomhederne, er komplet og korrekt.

Jernbanevirksomheden skal sikre, at indholdet af strækningsoversigten er komplet og korrekt.

4.2.1.2.2.2. Ændring af oplysningerne i strækningsoversigten

Infrastrukturforvalteren skal underrette jernbanevirksomheden om enhver permanent eller midlertidig ændring af oplysninger, der er givet i overensstemmelse med punkt 4.2.1.2.2.1.

Disse ændringer skal jernbanevirksomheden samle i et særskilt dokument eller på et computermedie, der har samme udformning for alle de infrastrukturanlæg, som tog fra den pågældende jernbanevirksomhed kører på.

Infrastrukturforvalteren skal sikre, at indholdet af den dokumentation, der leveres til jernbanevirksomhederne, er komplet og korrekt.

Jernbanevirksomheden skal sikre, at indholdet af det dokument, der samler ændringerne af oplysningerne i strækningsoversigten, er komplet og korrekt.

4.2.1.2.2.3. Tidstro information til lokomotivføreren

Infrastrukturforvalteren skal underrette lokomotivførerne om enhver ændring af banestrækningen eller de relevante anlæg langs banestrækningerne, der ikke er meddelt som ændringer af oplysningerne til strækningsoversigten i henhold til punkt 4.2.1.2.2.2.

4.2.1.2.3. Køreplaner

Oplysninger om de planlagte togtider medvirker til, at togene kører præcist, og at der ydes en tilfredsstillende service.

Jernbanevirksomheden skal forsyne lokomotivførerne med de informationer, der er nødvendige for normal drift af toget, herunder mindst:

— tognummer

— togets køredage (hvis relevant)

— standsningssteder og de aktiviteter, der skal udføres der

— andre koordineringspunkter

— tidspunkter for ankomst/afgang/passage ved hvert af disse steder.

Disse informationer om togdriften skal bygge på de oplysninger, infrastrukturforvalteren leverer, og kan enten tilvejebringes elektronisk eller på papir.

Informationerne skal præsenteres for lokomotivførerne på en ensartet måde for alle de strækninger, jernbanevirksomheden betjener.

4.2.1.2.4. Rullende materiel

Jernbanevirksomheden skal forsyne lokomotivføreren med alle oplysninger, der er relevante for kørsel med det rullende materiel under uregelmæssige driftsforhold (f.eks. når der skal ydes hjælp til togene). Der skal i denne dokumentation også fokuseres på den særlige grænseflade til infrastrukturforvalterens personale i disse tilfælde.

4.2.1.3. Dokumentation til andet personale i jernbanevirksomheden end lokomotivførerne

Jernbanevirksomheden skal forsyne alle de medarbejdere (uanset om de arbejder i togene eller ej), som udfører sikkerhedskritiske opgaver, der bringer dem i direkte kontakt med infrastrukturforvalterens personale, udstyr eller systemer, med de oplysninger om regler, procedurer, rullende materiel og banestrækninger, som den finder nødvendige for varetagelsen af disse opgaver. Oplysningerne skal kunne anvendes under både normale og uregelmæssige driftsforhold.

Disse oplysninger til togets personale skal med hensyn til struktur, form, indhold, udarbejdelse og ajourføring bygge på specifikationerne i punkt 4.2.1.2.

4.2.1.4. Dokumentation til infrastrukturforvalterens trafikstyringspersonale

Alle oplysninger, der er nødvendige for den sikkerhedsrelaterede kommunikation mellem trafikstyringspersonalet og togets personale, skal angives i:

— de dokumenter, der beskriver kommunikationsprincipperne (tillæg C)

— blanketsamlingen.

Infrastrukturforvalteren skal udarbejde disse dokumenter på sit eget driftssprog.

4.2.1.5. Sikkerhedsrelateret kommunikation mellem togets personale, jernbanevirksomhedens øvrige personale og trafikstyringspersonalet

Den sikkerhedsrelaterede kommunikation mellem togets personale, jernbanevirksomhedens øvrige personale (jf. tillæg G) og trafikstyringspersonalet skal foregå på det driftssprog (defineret i tillæg J), som infrastrukturforvalteren anvender på den pågældende banestrækning.

Principperne for den sikkerhedsrelaterede kommunikation mellem togets personale og trafikstyringspersonalet er anført i tillæg C.

Infrastrukturforvalteren har ifølge direktiv 2012/34/EU pligt til at oplyse, hvilket driftssprog dennes ansatte anvender i deres daglige arbejde.

Kræver lokal praksis, at der også benyttes et andet sprog, påhviler det infrastrukturforvalteren at fastlægge de geografiske grænser for anvendelsen af dette sprog.

4.2.2. Specifikationer for tog

4.2.2.1. Kendings- og slutsignal

4.2.2.1.1. Generelt krav

Jernbanevirksomheden skal sørge for, at togene er udstyret med anordninger, der markerer togets for- og bagende.

4.2.2.1.2. Kendingssignal

Jernbanevirksomheden skal sørge for, at et tog, der nærmer sig, er klart synligt og genkendeligt som tog i kraft af tændte hvide frontlanterner i et bestemt arrangement.

Det forreste køretøj i et tog skal på fronten have monteret tre lanterner arrangeret i en ligebenet trekant med spidsen opad som vist herunder. Lanternerne skal altid være tændt, når toget fremføres fra denne ende.

Kendingssignalet skal gøre det let at få øje på toget (identificeringslys), sikre, at lokomotivføreren har tilstrækkeligt udsyn (frontlys) om natten og ved nedsat sigtbarhed, og det må ikke blænde lokomotivførere i modkørende tog.

Standarderne for afstanden mellem lanternerne, deres højde over sporet, diameter og lysstyrke samt den udsendte lyskegles dimensioner og form både ved kørsel i dagslys og i mørke er fastsat i Kommissionens forordning (EU) nr. 1302/2014 ( 4 ) (TSI'en om Rullende materiel — lokomotiver og rullende materiel til passagertog) (TSI LOC&PAS).

4.2.2.1.3. Slutsignal

Jernbanevirksomheden skal sørge for, at togene er udstyret med anordninger, der markerer togets bagende. Slutsignalet må kun vises på bagenden af det bageste køretøj i toget. Det skal vises som illustreret nedenfor.









4.2.2.1.3.1. Passagertog

Slutsignalet på et passagertog skal bestå af to fast lysende røde lygter, som på en tværakse er placeret i samme højde over pufferne.

4.2.2.1.3.2. Godstog i international trafik

Medlemsstaten skal meddele Kommissionen, hvilken af følgende regler der på dens jernbanenet gælder for tog, der krydser en grænse mellem to medlemsstater:

Enten

— to fast lysende røde lygter eller

— to reflekterende plader af følgende form med hvide trekanter i siden og en rød trekant øverst og nederst:

Lygterne eller pladerne skal på en tværakse være placeret i samme højde over pufferne.

Medlemsstater, der kræver to reflekterende plader, skal også acceptere to fast lysende røde lygter som slutsignal.

Medlemsstater, der kræver to fast lysende røde lygter, skal også acceptere to reflekterende plader som slutsignal, hvis følgende to betingelser er opfyldt på hele banenettet:

— Driftsreglerne for kørsel ind i et blokafsnit, der muligvis ikke er frit, foreskriver, at lokomotivføreren skal kunne standse foran enhver hindring. Og

— Det er ikke et krav, at trafiklederne visuelt skal kontrollere, om toget har et slutsignal, for at sikre sig, at toget er komplet.

4.2.2.1.3.3. Godstog, som ikke krydser en grænse mellem to medlemsstater

Medlemsstaten skal meddele Kommissionen, hvilke regler der på dens banenet gælder for tog, der ikke krydser en grænse.

Desuden skal de anmeldte regler for godstog i international trafik, jf. punkt 4.2.2.1.3.2, også accepteres for tog, der ikke krydser en grænse.

4.2.2.2. Togets lydgiver

4.2.2.2.1 Generelt krav

Jernbanevirksomheden skal sørge for, at togene udstyres med en lydgiver, som kan advare om, at toget nærmer sig.

4.2.2.2.2. Betjening

Lokomotivføreren skal kunne aktivere lydgiveren fra alle kørepositioner.

4.2.2.3. Identifikation af køretøjer

Det enkelte køretøj skal tildeles et nummer, der klart adskiller det fra alle andre jernbanekøretøjer. Nummeret skal placeres på et iøjnefaldende sted og mindst være anført på begge langsider af køretøjet.

Køretøjets driftsmæssige begrænsninger skal også fremgå.

Der er fastsat yderligere krav i tillæg H.

4.2.2.4. Passagerernes og lastens sikkerhed

4.2.2.4.1. Lastens sikkerhed

Jernbanevirksomheden skal sørge for, at godsvogne er læsset på en sikker og forsvarlig måde under hele transporten.

4.2.2.4.2. Passagerernes sikkerhed

Jernbanevirksomheden skal sørge for, at passagertransporten foregår på en sikker måde ved afgang og under hele rejsen.

4.2.2.5. Oprangering

Jernbanevirksomheden skal fastsætte de regler og procedurer, som dens ansatte skal overholde for at sikre, at toget opfylder kravene for den tildelte køreplanskanal.

Kravene til togets oprangering skal være fastsat under hensyntagen til følgende forhold:

a) Køretøjerne — Alle køretøjerne i toget skal opfylde alle de krav, der gælder på de strækninger, toget skal køre på. — Alle køretøjerne i toget skal være i stand til at køre med den maksimale hastighed, som det er planlagt, at toget skal køre med.

b) Alle køretøjerne i toget skal være vedligeholdt inden for det foreskrevne vedligeholdelsesinterval, og dette interval må ikke overskrides (hverken med hensyn til tid eller afstand) under den planlagte kørsel.

c) Toget — De køretøjer, toget består af, skal oprangeres ud fra de tekniske begrænsninger, der gælder på den pågældende banestrækning, og toget må ikke overskride den maksimale længde, der er fastsat for afsendelses- og bestemmelsesstederne.

d) Det påhviler jernbanevirksomheden at sikre, at toget både før og under hele kørslen er teknisk i orden til den pågældende kørsel.

e) Vægt og akseltryk.

f) Togets vægt må ikke overskride det maksimum, der gælder for den pågældende strækning, koblingernes styrke, trækkraften og andre relevante togegenskaber. Det maksimale akseltryk skal overholdes.

g) Togets maksimale hastighed — Togets maksimale kørehastighed skal fastsættes ud fra eventuelle begrænsninger vedrørende den eller de pågældende strækninger, bremseevnen, akseltrykket og køretøjstypen.

h) Det kinematiske profil.

i) Det kinematiske profil for de enkelte køretøjer (inklusive last) i toget må ikke overstige de maksimumsværdier, der gælder for den pågældende banestrækning.

Der kan være behov for eller pålægges yderligere begrænsninger af hensyn til det enkelte togs bremsesystem eller trækkraft.

Når den tildelte kanals egenskaber ændres, skal infrastrukturforvalteren straks underrette jernbanevirksomheden om ændringerne. I tillæg D er det fastsat, hvilke forhold der skal kontrolleres for at sikre, at toget opfylder kravene til at køre i den tildelte kanal.

4.2.2.6. Bremsning af tog

4.2.2.6.1. Minimumskrav til bremsesystemet

Alle køretøjer i toget skal tilsluttes det gennemgående automatiske bremsesystem, der er beskrevet i TSI'en om rullende materiel.

Den automatiske bremse skal være virksom på forreste og bageste køretøj (herunder eventuelle trækkraftenheder) i toget.

Hvis toget ved et uheld deles i to, skal de to adskilte togdele automatisk bringes til standsning ved maksimal aktivering af bremsen.

4.2.2.6.2. Bremseevne og største tilladte hastighed

1) Infrastrukturforvalteren skal for hver kørestrækning oplyse jernbanevirksomheden om alle relevante strækningsegenskaber: — signalafstande (advarselssignaler, hovedsignaler), inklusive sikkerhedsmargener — stigninger/fald — tilladte maksimalhastigheder og — betingelser for anvendelse af bremsesystemer, der kan påvirke infrastrukturen, som f.eks. magnetskinnebremser, regenerative bremser og hvirvelstrømsbremser.

2) Derudover kan infrastrukturforvalteren give følgende oplysninger: i) For tog med en maksimal kørehastighed på over 200 km/t: retardationsprofil og ækvivalent reaktionstid på plant spor. ii) For togsæt og fast oprangerede tog, der ikke kan opnå en kørehastighed på over 200 km/t: retardation (som ovenfor i nr. i) eller bremseprocent. iii) For andre tog (variabelt oprangerede tog, der ikke kan opnå en kørehastighed på over 200 km/t): bremseprocent. Udleverer infrastrukturforvalteren ovennævnte oplysninger, skal de stilles til rådighed for alle jernbanevirksomheder, der har til hensigt at fremføre tog på dennes banenet. Også gældende bremsetabeller, der er godkendt for eksisterende strækninger på datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, skal stilles til rådighed.

3) Jernbanevirksomheden skal i planlægningsfasen bestemme togets bremseevne og den dertil svarende maksimale hastighed under hensyntagen til følgende: — De relevante strækningsegenskaber, jf. nr. 1), eller i givet fald de oplysninger, som infrastrukturforvalteren har stillet til rådighed som anført i nr. 2). Hvis infrastrukturforvalteren har leveret oplysningerne i nr. 2), skal jernbanevirksomheden udtrykke bremseevnen ved anvendelse af de samme oplysninger. Og — Margener relateret til det rullende materiel afledt af bremsesystemets driftssikkerhed og disponibilitet.

Derudover skal jernbanevirksomheden sikre, at hvert tog i drift mindst når op på den nødvendige bremseevne. Jernbanevirksomheden skal udarbejde og gennemføre regler herom og administrere dem i sit sikkerhedsledelsessystem.

Jernbanevirksomheden skal især udarbejde regler for eventuelle situationer, hvor et tog ikke opnår den nødvendige bremseevne under drift. I sådanne tilfælde skal jernbanevirksomheden straks underrette infrastrukturforvalteren. Infrastrukturforvalteren kan træffe foranstaltninger for at begrænse indvirkningen på den samlede trafik på banenettet.

4.2.2.7. Kontrol af togets driftstilstand

4.2.2.7.1. Generelle krav

Jernbanevirksomheden skal fastsætte en procedure, der sikrer, at alt sikkerhedsrelateret indbygget udstyr i toget er fuldt funktionsdygtigt, og at toget kan fremføres sikkert.

Jernbanevirksomheden skal oplyse infrastrukturforvalteren om enhver ændring af togets egenskaber, som påvirker dets ydeevne, og om enhver ændring, der kan have betydning for togets evne til at benytte den tildelte kanal.

Infrastrukturforvalteren og jernbanevirksomheden skal fastsætte og ajourføre krav til og procedurer for togdrift under uregelmæssige forhold.

4.2.2.7.2. Datakrav

De data, der er nødvendige for en sikker og effektiv drift, og den procedure, der benyttes ved fremsendelsen af disse data, skal omfatte:

— tognummer

— identiteten af den jernbanevirksomhed, der er ansvarlig for toget

— togets faktiske længde

— om toget ekstraordinært medtager passagerer eller dyr

— eventuelle driftsmæssige begrænsninger og angivelse af det/de pågældende køretøjer (profil, hastighedsgrænser mv.)

— oplysninger, som infrastrukturforvalteren kræver i forbindelse med transport af farligt gods.

Jernbanevirksomheden skal sørge for, at disse data stilles til rådighed for infrastrukturforvalteren/-erne, inden toget afgår.

Jernbanevirksomheden skal underrette infrastrukturforvalteren/-erne, hvis toget ikke kommer til at benytte den tildelte køreplanskanal eller bliver aflyst.

4.2.2.8. Krav angående observering af signaler og faste mærker langs strækningen

Lokomotivføreren skal kunne observere signaler og strækningsmærker, og de skal være synlige for lokomotivføreren i alle situationer, hvor der er behov for det. Det samme gælder for andre former for markeringer langs strækningen, såfremt de er af sikkerhedsmæssig art.

Derfor skal signaler, mærker, markeringer og informationstavler udformes og placeres på en ensartet måde, der letter denne opgave for lokomotivføreren. Der skal tages hensyn til følgende faktorer:

— de skal placeres på et hensigtsmæssigt sted, således at lokomotivføreren kan opfatte informationerne ved hjælp af togets frontlanterner

— når det er nødvendigt at belyse informationerne, skal belysningen være velegnet og tilstrækkelig kraftig

— når der anvendes lysreflekterende belægning, skal reflektionsegenskaberne opfylde de relevante specifikationer, og mærkerne skal fremstilles således, at det er let for lokomotivføreren at aflæse informationerne ved hjælp af togets frontlanterner.

Førerrummene skal til enhver tid indrettes, så lokomotivføreren uden vanskeligheder kan se de informationer, der vises for lokomotivføreren.

4.2.2.9. Dødmandsanlæg

Tog skal være udstyret med et system til overvågning af, at lokomotivføreren er opmærksom. Dette skal bringe toget til standsning, hvis lokomotivføreren ikke reagerer inden for et bestemt tidsrum, som er fastsat i TSI'erne om rullende materiel.

4.2.3. Specifikationer for togdrift

4.2.3.1. Køreplanlægning

I henhold til direktiv 2012/34/EU skal infrastrukturforvalteren oplyse, hvilke data der kræves, når der ansøges om en køreplanskanal til tog.

4.2.3.2. Identificering af tog

Det enkelte tog skal identificeres ved hjælp af et tognummer. Tognummeret tildeles af infrastrukturforvalteren, når denne tildeler en køreplanskanal, og det skal kendes af jernbanevirksomheden og alle infrastrukturforvaltere, som står for togets drift. Tognummeret skal være entydigt for hvert net. Tognummeret bør ikke ændres undervejs.

4.2.3.2.1. Tognummerets format

Tognummerets format er fastsat i Kommissionens afgørelse 2012/88/EU ( 5 ), med senere ændringer (TSI'en om togkontrol og kommunikation (»TSI CCS«).

4.2.3.3. Togafgang

4.2.3.3.1. Kontroller og test inden afgang

Jernbanevirksomheden skal fastsætte, hvilke kontroller og test der skal foretages for at sikre, at afgangen foregår på en sikker måde (f.eks. døre, last og bremser).

4.2.3.3.72. Information til infrastrukturforvalteren om togets driftsstatus

Jernbanevirksomheden skal orientere infrastrukturforvalteren om, at et tog er klar til at få adgang til nettet.

Jernbanevirksomheden skal både før togets afgang og undervejs orientere infrastrukturforvalteren om enhver unormal tilstand, der vil kunne påvirke togkørslen.

4.2.3.4. Trafikstyring

4.2.3.4.1. Generelle krav

Formålet med trafikstyring er at skabe en sikker, effektiv og præcis jernbanedrift og at sætte effektivt ind mod driftsforstyrrelser.

Infrastrukturforvalteren skal fastsætte procedurer og metoder for:

— tidstro overvågning og disponering af togenes kørsel

— driftsforanstaltninger for at sikre, at infrastrukturen fungerer med størst mulig kapacitet i tilfælde af faktiske eller forventede forsinkelser eller hændelser, og

— underretning af jernbanevirksomheden/-erne i sådanne tilfælde.

Hvis jernbanevirksomheden har behov for yderligere procedurer, som berører grænsefladen til infrastrukturforvalteren/-erne, kan disse indføres efter aftale med infrastrukturforvalteren/-erne.

4.2.3.4.2. Rapportering af togets position

4.2.3.4.2.1. Datakrav i forbindelse med rapportering af togets position

Infrastrukturforvalteren skal:

a) fastsætte en metode til tidstro registrering af de tidspunkter, hvor togene afgår fra, ankommer til eller passerer bestemte foruddefinerede rapporteringspunkter på deres net, og af tidsafvigelser i forhold til togets køreplan

b) tilvejebringe de data, der kræves for at rapportere togets position. Disse oplysninger skal omfatte: — tognummer — identifikation af rapporteringspunkt — strækning, toget kører på — plantid ved rapporteringspunktet — faktisk tid ved rapporteringspunktet (og om det er afgangs-, ankomst- eller passagetid — ved mellemliggende rapporteringspunkter, hvor toget standser, skal der angives særskilte ankomst- og afgangstider) — antal minutter forud for tid eller forsinket ved rapporteringspunktet — den umiddelbare årsag til enhver forsinkelse, der er større end 10 minutter, eller som krævet i regularitetsovervågningssystemet — forsinkelse af en rapportering og med hvor mange minutter — eventuelt tidligere tognummer — aflysning af toget over hele kørestrækningen eller en del af den.

4.2.3.4.2.2. Forventet overdragelsestidspunkt

Infrastrukturforvalteren skal have en procedure, der gør det muligt at oplyse om den forventede afvigelse i minutter fra plantiden for overdragelse af et tog fra en infrastrukturforvalter til en anden.

Der skal i den forbindelse oplyses om driftsforstyrrelser (beskrivelse af problemet og hvor det er opstået).

4.2.3.4.3. Farligt gods

Jernbanevirksomheden skal fastsætte procedurer for overvågning af transport af farligt gods.

Disse procedurer skal omfatte:

— bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF ( 6

— oplysning til lokomotivføreren om tilstedeværelsen og placeringen af farligt gods i toget

— oplysninger, som infrastrukturforvalteren kræver i forbindelse med transport af farligt gods

— fastlæggelse af kommunikationsveje i samarbejde med infrastrukturforvalteren og planlægning af de særlige foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af nødsituationer, som er relateret til det pågældende gods.

4.2.3.4.4 Driftskvalitet

Infrastrukturforvalteren og jernbanevirksomheden skal iværksætte procedurer, der gør det muligt at overvåge, om jernbanedriften afvikles på en effektiv måde.

Overvågningsprocedurerne skal gøre det muligt at analysere data og identificere de underliggende tendenser, både hvad angår menneskelige fejl og systemfejl. Resultaterne af denne analyse skal anvendes til at iværksætte forbedringstiltag for at forhindre hændelser, der kan gøre driften af nettet mindre effektiv, eller for at begrænse følgerne af disse hændelser.

I tilfælde hvor sådanne forbedringstiltag vil være til gavn for hele nettet, dvs. også for andre infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder, skal der informeres om dem på en passende måde, uden at forretningsoplysninger afsløres.

Hændelser, der har haft væsentlig indvirkning på driften, skal analyseres så hurtigt som muligt af infrastrukturforvalteren. Infrastrukturforvalteren skal, hvor det er hensigtsmæssigt, opfordre den eller de jernbanevirksomheder, der er involveret i hændelsen, til at bidrage til analysen; det gælder især, hvor en af deres ansatte er berørt. Hvis resultatet af analysen udmøntes i anbefalinger til forbedring af nettet, som sigter mod at fjerne eller imødegå årsagerne til, at ulykker/hændelser indtræffer, skal alle de berørte infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder gøres bekendt med disse anbefalinger.

Disse procedurer skal dokumenteres og kontrolleres internt.

4.2.3.5. Dataregistrering

Data om togkørslen skal registreres og opbevares med henblik på:

— at sikre en systematisk overvågning af sikkerheden, der gør det muligt at forebygge hændelser og ulykker

— at undersøge lokomotivførerens, togets og infrastrukturens præstationer i det tidsrum, der leder op til en hændelse eller ulykke og, hvis det er relevant, umiddelbart efter denne for at afdække årsager og vurdere grundlaget for nye eller ændrede foranstaltninger, der kan forhindre gentagelser

— at registrere oplysninger om såvel lokomotivets/trækkraftenhedens og lokomotivførerens præstationer.

De registrerede data skal kunne henføres til:

— dato og tidspunkt for registreringen

— nøjagtig geografisk lokalisering af den registrerede hændelse

— tognummer

— lokomotivførerens identitet.

I ETCS/GSM-R skal de data registreres, der er fastsat i TSI'en om togkontrol og kommunikation, og som er relevante under hensyntagen til kravene i punkt 4.2.3.5.

Dataene skal være forsvarligt forseglet og opbevares under betryggende forhold, og de skal være tilgængelige for bemyndigede organer, herunder de nationale undersøgelsesorganer, når de varetager deres opgaver i medfør af direktiv 2004/49/EF, artikel 19.

4.2.3.5.1. Registrering af overvågningsdata uden for toget

Infrastrukturforvalteren skal mindst registrere data om:

— svigt i de anlæg på banestrækningerne, som er knyttet til togenes kørsel (signaler, sporskifter mv.)

— detektering af et overhedet akselleje, hvis dette udstyr er monteret

— sikkerhedsrelateret kommunikation mellem lokomotivfører og trafikleder.

4.2.3.5.2. Registrering af overvågningsdata i toget

Jernbanevirksomheden skal mindst registrere data om:

— detektering af forbikørsel af signaler i stopstilling eller af endepunktet for kørtilladelsen

— aktivering af nødbremsen

— den hastighed, toget kører med

— enhver udkobling eller overstropning af togets mobile togkontrolsystemer

— aktivering af lydgiver

— betjening af døre (frigivning, lukning), hvis dette udstyr er monteret

— detekteringer fra eventuelle indbyggede alarmsystemer, der vedrører sikker drift af toget

— identifikation af det førerrum, for hvilket der registreres data med henblik på kontrol.

Nærmere tekniske specifikationer for registreringsapparatet er fastsat i TSI LOC&PAS.

4.2.3.6. Uregelmæssig drift

4.2.3.6.1. Underretning af andre brugere

Infrastrukturforvalteren skal sammen med jernbanevirksomheden/-erne etablere en procedure for hurtig gensidig underretning i situationer, der forringer jernbanenettets eller det rullende materiels sikkerhed, præstation og/eller disponibilitet.

4.2.3.6.2. Underretning af lokomotivførerne

Er der uregelmæssig drift på en infrastrukturforvalters område, skal infrastrukturforvalteren give lokomotivførerne udtrykkelige instrukser om, hvad de skal gøre for at håndtere situationen på en sikker måde.

4.2.3.6.3. Beredskab

Infrastrukturforvalteren skal sammen med alle de jernbanevirksomheder, der anvender dennes infrastruktur, og eventuelle naboinfrastrukturforvaltere fastsætte, bekendtgøre og tilvejebringe de fornødne beredskabsforanstaltninger samt klarlægge ansvarsfordelingen ud fra kravet om at mindske eventuelle negative virkninger af den uregelmæssige drift.

Planlægningskravene og reaktionen på sådanne hændelser skal stå i et rimeligt forhold til det pågældende svigt og dets potentielle konsekvenser.

Foranstaltningerne skal under alle omstændigheder omfatte planer for genoprettelse af »normal« drift på nettet og desuden omhandle:

— fejl ved det rullende materiel (f.eks. fejl, der kan resultere i alvorlige driftsforstyrrelser, og procedurer for hjælp til nedbrudte tog)

— fejl ved infrastrukturen (f.eks. i forbindelse med strømsvigt eller i situationer, hvor togene kan blive omdirigeret til en anden kørestrækning end planlagt)

— ekstreme vejrforhold.

Infrastrukturforvalteren skal indhente og ajourføre kontaktoplysninger vedrørende nøglepersonale hos infrastrukturforvalteren og jernbanevirksomheden, som kan kontaktes i tilfælde af driftsforstyrrelser, der resulterer i uregelmæssig drift. Det skal oplyses, hvordan de pågældende kan kontaktes både i og uden for arbejdstiden.

Jernbanevirksomheden skal levere denne information til infrastrukturforvalteren og orientere infrastrukturforvalteren om ændringer i disse kontaktoplysninger.

Infrastrukturforvalteren skal underrette jernbanevirksomheden/-erne om ændringer i sine kontaktoplysninger.

4.2.3.7. Håndtering af nødsituationer

Infrastrukturforvalteren skal i samråd med:

— alle de jernbanevirksomheder, der anvender dennes infrastruktur, eller de eventuelle organer, som repræsenterer de jernbanevirksomheder, der benytter dennes infrastruktur

— naboinfrastrukturforvaltere

— lokale myndigheder og organer på lokalt eller nationalt niveau, der repræsenterer beredskabstjenesterne (herunder brand- og redningstjenesterne)

fastsætte, bekendtgøre og tilvejebringe de foranstaltninger, der er nødvendige for at håndtere nødsituationer og genskabe normal drift på strækningen.

Disse foranstaltninger skal typisk tage hensyn til:

— sammenstød

— brand i toget

— evakuering af tog

— ulykker i tunneler

— hændelser, der involverer farligt gods

— afsporinger.

Jernbanevirksomheden skal give infrastrukturforvalteren de nødvendige oplysninger til brug i sådanne situationer, navnlig med hensyn til bjærgning eller sporsætning af deres tog.

Jernbanevirksomheden skal desuden fastsætte retningslinjer for underretning af passagererne om togets nød- og sikkerhedsprocedurer.

4.2.3.8. Hjælp til togets personale i tilfælde af en hændelse eller alvorlig fejl ved det rullende materiel

Jernbanevirksomheden skal fastsætte passende procedurer for hjælpen til togets personale under uregelmæssige forhold med henblik på at forhindre eller reducere forsinkelser, der skyldes fejl af teknisk eller anden art ved det rullende materiel (f.eks. vedrørende kommunikationsveje og foranstaltninger, der skal træffes i forbindelse med evakuering af et tog).

4.3. Funktionelle og tekniske specifikationer for grænsefladerne

På baggrund af de væsentlige krav i kapitel 3 gælder der følgende funktionelle og tekniske specifikationer for grænsefladerne:

4.3.1. Grænseflader til TSI'en om infrastruktur







Reference i TSI'en om drift og trafikstyring Reference i TSI'en om infrastruktur Parameter Punkt Parameter Punkt Bremseevne og største tilladte hastighed 4.2.2.6.2 Sporets evne til at optage langsgående kræfter 4.2.6.2 Ændring af oplysningerne i strækningsoversigten 4.2.1.2.2.2 Driftsregler 4.4 Uregelmæssig drift 4.2.3.6

4.3.2. Grænseflader til TSI'en om togkontrol og kommunikation







Reference i TSI'en om drift og trafikstyring Reference i TSI'en om togkontrol og kommunikation Parameter Punkt Parameter Punkt Regelsæt 4.2.1.2.1 Driftsregler 4.4 Driftsregler 4.4 Krav angående observering af signaler og af faste mærker langs strækningen 4.2.2.8 Faste togkontrolelementers synlighed 4.2.15 Bremsning af tog 4.2.2.6 Bremseydeevne for toget og specifikationer herfor 4.3.2.3 Regelsæt 4.2.1.2.1 Brug af sandingsudstyr 4.2.10 Tognummer 4.2.3.2.1 ETCS DMI 4.2.12 GSM-R DMI 4.2.13 Dataregistrering i toget 4.2.3.5 Grænseflade for lovpligtig registrering af data (havarilog) 4.2.14

4.3.3. Grænseflader til TSI'erne om rullende materiel

4.3.3.1. Grænseflader til TSI'en om lokomotiver og rullende materiel til passagertog







Reference i TSI'en om drift og trafikstyring Reference i TSI LOC&PAS Parameter Punkt Parameter Punkt Beredskab 4.2.3.6.3 Nødkobling 4.2.2.2.4 Endekobling 4.2.2.2.3 Oprangering 4.2.2.5 Akseltrykparameter 4.2.3.2 Bremsning af tog 4.2.2.6 Bremseevne 4.2.4.5 Kendings- og slutsignal 4.2.2.1 Udvendige lygter 4.2.7.1 Togets lydgiver 4.2.2.2 Tyfon 4.2.7.2 Krav angående observering af signaler og af faste mærker langs strækningen 4.2.2.8 Udsyn 4.2.9.1.3 Forrudens optiske egenskaber 4.2.9.2.2 Indvendig belysning 4.2.9.1.8 Dødmandsanlæg 4.2.2.9 Kontrol med lokomotivførerens aktivitet 4.2.9.3.1 Registrering af overvågningsdata i toget 4.2.3.5.2 Registreringsapparat 4.2.9.6 Håndtering af nødsituationer 4.2.3.7 Løftediagram og -instrukser 4.2.12.5 Beskrivelser vedrørende redning 4.2.12.6 Oprangering 4.2.2.5 Dokumentation vedrørende drift 4.2.12.4 Minimumskrav til faglige kvalifikationer med henblik på opgaver i forbindelse med »ledsagelse af tog« Tillæg F Sanding Tillæg B Isolering af emissioner 4.2.3.3.1.1

4.3.3.2. Grænseflader til TSI'en om godsvogne







Reference i TSI'en om drift og trafikstyring Henvisning til TSI'en om godsvogne Parameter Punkt Parameter Punkt Slutsignal 4.2.2.1.3.2 Fastgørelsesanordninger til togets slutsignal 4.2.6.3 Slutsignal Tillæg E Oprangering 4.2.2.5 Profilbestemmelse 4.2.3.1 Oprangering 4.2.2.5 Kompatibilitet med strækningsklasser 4.2.3.2 Beredskab 4.2.3.6.3 Enhedens styrke — løftning og hævning 4.2.2.2 Bremsning af tog 4.2.2.6 Bremse 4.2.4

4.3.4. Grænseflader til TSI'en om energi







Reference i TSI'en om drift og trafikstyring Reference i TSI'en om energi Parameter Punkt Parameter Punkt Oprangering 4.2.2.5 Maksimal togstrøm 4.2.4.1 Udarbejdelse af strækningsoversigten 4.2.1.2.2.1 Oprangering 4.2.2.5 Sektioner til: Udarbejdelse af strækningsoversigten 4.2.1.2.2.1 faseadskillelse 4.2.15 systemadskillelse 4.2.16

4.3.5. Grænseflader til TSI'en om sikkerhed i jernbanetunneller







Reference i TSI'en om drift og trafikstyring Reference i TSI SRT Parameter Punkt Parameter Punkt Kontrol af togets driftstilstand 4.2.2.7 Beredskabsforskrifter 4.4.1 Togafgang 4.2.3.3 Uregelmæssig drift 4.2.3.6 Håndtering af nødsituationer 4.2.3.7 Tunnelberedskabsplan 4.4.2 Tunnelberedskabsøvelser 4.4.3 Underretning af passagererne om togets sikkerheds- og nødprocedurer 4.4.5 Faglig kompetence 4.6.1 Togpersonalets og andre ansattes særlige kompetence hvad angår tunneler 4.6.1

4.4. Driftsregler

Regler og procedurer, der skal sikre en sammenhængende drift af nye og forskellige strukturelt definerede delsystemer, der forudsættes anvendt i EU's jernbanesystem, skal være identiske i ensartede situationer. Det gælder navnlig dem, der er direkte knyttet til driften af et nyt togkontrol- og signalsystem.

De driftsprincipper og -regler, der gælder specifikt for det europæiske system til styring af jernbanetrafik (ERTMS/ETCS) og for radiosystemet ERTMS/GSM-R er anført i tillæg A.

Driftsprincipper og -regler, der er fælles for hele jernbanesystemet i EU, er anført i tillæg B.

4.5. Vedligeholdelsesregler

Ikke relevant.

4.6. Faglige kompetencer

4.6.1. Faglig kompetence

Jernbanevirksomhedens og infrastrukturforvalterens personale skal være i besiddelse af den faglige kompetence, der kræves for at varetage alle nødvendige sikkerhedskritiske opgaver under normale og uregelmæssige driftsforhold og i nødsituationer. Denne kompetence omfatter faglig viden og evne til at anvende denne viden i praksis.

Minimumskravene til de faglige kvalifikationer, der kræves for at kunne udføre de enkelte opgaver, er anført i tillæg F og G.

4.6.2. Sprogkompetence

4.6.2.1. Principper

Infrastrukturforvalteren og jernbanevirksomheden skal sørge for, at det relevante personale er i stand til at benytte de kommunikationsprotokoller og -principper, der er fastlagt i tillæg C.

Hvis infrastrukturforvalteren benytter et andet driftssprog end det, jernbanevirksomhedens personale plejer at anvende, er det vigtigt, at jernbanevirksomheden fokuserer på undervisning i sprog og kommunikation i sit overordnede kompetencestyringssystem.

De af jernbanevirksomhedens ansatte, der i forbindelse med deres arbejde er nødt til at kommunikere med infrastrukturforvalterens ansatte om sikkerhedskritiske forhold, skal, uanset om der er tale om normale eller uregelmæssige driftsforhold eller nødsituationer, have tilstrækkeligt kendskab til infrastrukturforvalterens driftssprog.

4.6.2.2. Sprogbeherskelse

Kendskabet til infrastrukturforvalterens driftssprog skal ligge på et tilstrækkeligt højt niveau, til at det kan bruges om sikkerhedsmæssige forhold.

a) Lokomotivføreren skal som et minimum være i stand til: — at afgive og forstå alle de meddelelser, der er angivet i tillæg C — at kommunikere effektivt under normale og uregelmæssige driftsforhold og i nødsituationer — at udfylde de blanketter, der er knyttet til anvendelsen af blanketsamlingen.

b) Andet personale i toget, der i forbindelse med sit arbejde kommunikerer med infrastrukturforvalteren om sikkerhedsmæssige forhold, skal som et minimum være i stand til at afgive og forstå informationer, der beskriver toget og dets driftsstatus.

Togets personale ud over lokomotivføreren skal mindst have sprogkundskaber på niveau 2 som beskrevet i tillæg E.

4.6.3. Indledende og løbende evaluering af personalet

4.6.3.1. Grundelementer

Jernbanevirksomhederne og infrastrukturforvalterne skal fastsætte en fremgangsmåde til vurdering af deres personale, som opfylder kravene i Kommissionens forordning (EU) nr. 1158/2010 ( 7 ) og (EU) nr. 1169/2010 ( 8 ).

4.6.3.2. Analyse og opdatering af uddannelsesbehov

Jernbanevirksomhederne og infrastrukturforvalterne skal analysere behovet for uddannelse hos det berørte personale og fastlægge en procedure for revurdering og ajourføring af den enkelte ansattes uddannelsesbehov, således at kravene i forordning (EU) nr. 1158/2010 og (EU) nr. 1169/2010 opfyldes.

Analysen skal klarlægge både omfang og kompleksitet og tage hensyn til de risici, der er forbundet med driften af tog, trækkraft og rullende materiel. Jernbanevirksomheden skal definere, hvordan togets personale skaffer sig viden om de strækninger, der køres på, og hvordan denne viden vedligeholdes. Det skal ske:

— på grundlag af infrastrukturforvalterens oplysninger om strækningen og

— i overensstemmelse med den procedure, der er beskrevet i punkt 4.2.1.

For opgaver i forbindelse med »ledsagelse af tog« og »klargøring af tog« er de forhold, der skal tages i betragtning, anført i tillæg F hhv. tillæg G. Uddannelsen af personalet skal i nødvendigt omfang tage hensyn til disse forhold.

Det er muligt, at den driftsform, en jernbanevirksomhed påtænker, eller karakteren infrastrukturforvalterens banenet, indebærer, at nogle af elementerne i tillæg F og G ikke er relevante. Analysen af uddannelsesbehovene skal klarlægge, hvilke elementer der ikke anses for relevante, og hvorfor.

4.6.4. Hjælpepersonale

Jernbanevirksomheden skal sikre sig, at det hjælpepersonale (f.eks. catering- og rengøringspersonale), der ikke er en del af togets personale, ud over deres grundlæggende uddannelse også instrueres i, hvordan de skal reagere på anvisninger fra fuldt uddannede medlemmer af togets personale.

4.7. Sundheds- og sikkerhedsmæssige betingelser

4.7.1. Indledning

Personale, der som beskrevet i punkt 4.2.1 udfører sikkerhedskritiske opgaver i henhold til punkt 2.2, skal opfylde egnethedskrav, der gør det muligt at sikre, at de generelle drifts- og sikkerhedsnormer efterleves.

Jernbanevirksomhederne og infrastrukturforvalterne skal tilrettelægge og dokumentere de procedurer, de iværksætter som led i deres sikkerhedsledelsessystem for at opfylde de medicinske, psykologiske og helbredsmæssige krav, der stilles til deres personale.

De helbredsundersøgelser, der er anført i punkt 4.7.2, skal foretages og eventuelle afgørelser om den enkelte ansattes egnethed træffes af en læge.

Personalet må ikke varetage sikkerhedskritiske opgaver, hvis deres årvågenhed er nedsat efter indtagelse af stoffer som alkohol, narkotika eller psykofarmaka. Jernbanevirksomheden og infrastrukturforvalteren skal derfor iværksætte procedurer, der kan håndtere risikoen for, at ansatte kommer på arbejde, når de er påvirket af sådanne stoffer, eller at de indtager sådanne stoffer under arbejdet.

Indtagelsen af de nævnte stoffer er underlagt restriktionerne i de nationale regler, der gælder i den medlemsstat, hvor togdriften finder sted.

4.7.2. Helbredsundersøgelser og psykologiske vurderinger

4.7.2.1. Før ansættelsen

4.7.2.1.1. Helbredsundersøgelsernes minimumsindhold

Helbredsundersøgelserne skal omfatte:

— en generel lægeundersøgelse

— en undersøgelse af sansefunktionerne (syn, hørelse og farvesans)

— en analyse af urin- eller blodprøve for at undersøge for sukkersyge (diabetes mellitus) og andre helbredstilstande efter indikation fra den kliniske undersøgelse

— en screening for stofmisbrug.

4.7.2.1.2. Psykologisk vurdering

Formålet med den psykologiske vurdering er at understøtte jernbanevirksomheden med at ansætte og lede personale, der har de kognitive, psykomotoriske, adfærdsmæssige og personlighedsmæssige egenskaber, som gør dem egnede til at udføre deres opgaver uden risiko.

Ved fastsættelsen af indholdet af den psykologiske vurdering skal psykologen som minimum tage hensyn til følgende kriterier, som er relevante for de enkelte sikkerhedsfunktioner:

a) Kognitive egenskaber: — opmærksomhed og koncentration — hukommelse — opfattelsesevne — dømmekraft — kommunikation.

b) Psykomotoriske egenskaber: — reaktionshastighed — koordinering af bevægelser.

c) Adfærds- og personlighedsmæssige egenskaber: — følelsesmæssig selvkontrol — adfærdsmæssig pålidelighed — selvstændighed — samvittighedsfuldhed.

Hvis et af ovennævnte kriterier udelades, skal beslutningen herom begrundes og dokumenteres af en psykolog.

Ansøgerne skal godtgøre deres psykologiske egnethed ved en undersøgelse foretaget af eller under tilsyn af — efter medlemsstatens afgørelse — en psykolog eller en læge.

4.7.2.2. Efter ansættelsen

4.7.2.2.1. Hyppigheden af de periodiske helbredsundersøgelser

Der skal foretages en helbredsundersøgelse mindst:

— hvert femte år for personale i alderen indtil 40 år

— hvert tredje år for personale, der er mellem 41 og 62 år

— hvert år for personale, der er over 62 år.

Lægen skal tilrettelægge hyppigere undersøgelser, hvis den ansattes helbredstilstand kræver det.

▼M3

Hvis en periodisk helbredsundersøgelse skulle have været gennemført mellem den 1. marts 2020 og den 31. august 2020, forlænges den periode, inden for hvilken den skal gennemføres, med seks måneder, uden at dette berører punkt 4.7.2.2.3 om supplerende helbredsundersøgelser og/eller psykologiske vurderinger. Forlængelsen finder ikke anvendelse, når en læge har tilrettelagt hyppigere undersøgelser, medmindre medlemsstaten vedtager andet. Jernbanevirksomheden og infrastrukturforvalteren iværksætter procedurer, der kan håndtere risikoen for, at ansatte kommer på arbejde og ikke er i stand til at arbejde.

▼M2

4.7.2.2.2. Minimumskrav til indholdet af de periodiske helbredsundersøgelser

Hvis den ansatte opfylder kriterierne ved den undersøgelse, der foretages, før han påbegynder arbejdet, skal de periodiske undersøgelser mindst indeholde:

— en generel lægeundersøgelse

— en undersøgelse af sansefunktionerne (syn, hørelse og farvesans)

— en analyse af urin- eller blodprøve for at undersøge for sukkersyge (diabetes mellitus) og andre helbredstilstande efter indikation fra den kliniske undersøgelse

— screening for stofmisbrug, hvis den kliniske undersøgelse indikerer det.

4.7.2.2.3. Supplerende helbredsundersøgelser og/eller psykologiske vurderinger

Ud over den periodiske helbredsundersøgelse skal der udføres en særlig supplerende helbredsundersøgelse og/eller psykologisk vurdering, hvis der er rimelig grund til at betvivle den ansattes fysiske eller psykologiske egnethed, eller der foreligger begrundet mistanke om stofmisbrug eller indtagelse af alkohol i større mængder end tilladt. Det vil navnlig være tilfældet efter en hændelse eller en ulykke, som skyldes menneskelige fejl begået af den pågældende.

Jernbanevirksomheden og infrastrukturforvalteren skal iværksætte systemer for at sikre, at der foretages de supplerende undersøgelser og vurderinger, der måtte være behov for.

4.7.3. Helbredskrav

4.7.3.1. Generelle krav

Personalet må ikke have helbredsproblemer eller være under en medicinsk behandling, der kan forårsage:

— pludselig bevidstløshed

— nedsat opmærksomhed eller koncentration

— pludseligt tab af arbejdsevnen

— nedsat balance- eller koncentrationsevne

— betydelig begrænsning af bevægelsesevnen.

Der stilles følgende krav til synsevnen og hørelsen:

4.7.3.2. Krav til synsevnen

— Synsstyrke på afstand med eller uden korrektion: 0,8 (højre øje + venstre øje — målt separat); mindst 0,3 på det svagest seende øje.

— Maksimalværdier for korrigerende linser: langsynethed + 5 / nærsynethed - 8. Lægen kan i særlige tilfælde tillade værdier, der ligger uden for dette interval, efter at have indhentet en udtalelse fra en øjenlæge.

— Synsstyrke på kort og mellemlang afstand: tilstrækkelig med eller uden korrektion.

— Kontaktlinser er tilladt.

— Normalt farvesyn: Der anvendes en anerkendt test, f.eks. Ishihara, suppleret af en anden anerkendt test, hvis det kræves.

— Synsfelt: normalt (ingen abnormitet af betydning for det arbejde, der skal udføres).

— Syn på begge øjne: fyldestgørende.

— Binokulært syn: fyldestgørende.

— Kontrastfølsomhed: god.

— Ingen fremadskridende øjensygdom.

— Øjenimplantater, keratotomi og keratektomi er kun tilladt, hvis de kontrolleres årligt eller med en hyppighed, som lægen fastsætter.

4.7.3.3. Krav til hørelsen

Tilstrækkelig hørelse bekræftet ved toneaudiogram, dvs.:

— Hørelsen skal være tilstrækkelig til, at personen kan føre en telefonsamtale samt høre alarmtoner og radiomeldinger.

— Brug af høreapparat er tilladt.

4.8. Infrastrukturregister og køretøjsregister

På grund af infrastrukturregisterets og køretøjsregisterets egenskaber, som er fastsat i artikel 33, 34 og 35 i direktiv 2008/57/EF, er de ikke relevante for de konkrete krav, der stilles under delsystemet Drift og trafikstyring. Denne TSI indeholder derfor ikke nærmere bestemmelser om disse registre.

Et af driftskravene går dog ud på, at visse data vedrørende infrastrukturen skal stilles til rådighed for jernbanevirksomheden, og at visse data vedrørende det rullende materiel omvendt skal stilles til rådighed for infrastrukturforvalteren, jf. punkt 4.8.1 og punkt 4.8.2. De pågældende data skal i begge tilfælde være komplette og korrekte.

4.8.1. Infrastruktur

Kravene til de data vedrørende jernbaneinfrastrukturen, der skal stilles til rådighed for jernbanevirksomhederne, er for delsystemet Drift og trafikstyring angivet i tillæg D. Infrastrukturforvalteren har ansvaret for, at dataene er korrekte.

4.8.2. Rullende materiel

Følgende data vedrørende rullende materiel skal stilles til rådighed for infrastrukturforvalterne. Ihændehaveren har ansvaret for, at dataene er korrekte:

— hvorvidt køretøjet er konstrueret af materialer, der kan være farlige i forbindelse med ulykker eller brand (f.eks. asbest)

— køretøjets samlede længde over pufferne/koblingerne.

5. INTEROPERABILITETSKOMPONENTER

5.1. Definition

I direktiv 2008/57/EF, artikel 2, litra f), defineres interoperabilitetskomponent som »hver enkelt del, gruppe af dele, underenhed eller komplet enhed af udstyr, som indgår i eller er bestemt til at indgå i et delsystem, som er direkte eller indirekte afgørende for interoperabiliteten i jernbanesystemet. Begrebet »komponent« omfatter både materielle og immaterielle objekter, f.eks. programmel«.

5.2. Liste over komponenter

Der er ingen interoperabilitetskomponenter i delsystemet Drift og trafikstyring.

6. VURDERING AF KOMPONENTERNES OVERENSSTEMMELSE OG/ELLER ANVENDELSESEGNETHED SAMT VERIFIKATION AF DELSYSTEMET

6.1. Interoperabilitetskomponenter

Da der endnu ikke er specificeret interoperabilitetskomponenter i denne TSI, er der ikke truffet bestemmelser om vurderingen heraf.

6.2. Delsystemet Drift og trafikstyring

6.2.1. Principper

Delsystemet Drift og trafikstyring er et funktionelt defineret delsystem, jf. bilag II til direktiv 2008/57/EF.

I henhold til artikel 10 og 11 i direktiv 2004/49/EF skal jernbanevirksomhederne og infrastrukturforvalterne påvise, at de opfylder kravene i denne TSI inden for deres sikkerhedsledelsessystem, når de ansøger om nye eller ændrede sikkerhedscertifikater eller -godkendelser.

I henhold til de fælles sikkerhedsmetoder til vurdering af kravoverholdelse skal de nationale sikkerhedsmyndigheder indføre en ordning for tilsyn med og overvågning af den daglige overholdelse af sikkerhedsledelsessystemet for alle TSI'er. Det bemærkes, at det ikke kræves, at elementer i denne TSI vurderes særskilt af et bemyndiget organ.

De krav i denne TSI, der angår strukturelt definerede delsystemer, og som er anført under grænsefladerne (punkt 4.3), vurderes efter de pågældende TSI'er for strukturelt definerede delsystemer.

7. GENNEMFØRELSE

7.1. Principper

Hvordan denne TSI og de relevante punkter i den skal gennemføres og efterleves, skal fastsættes i en gennemførelsesplan, som de enkelte medlemsstater skal udarbejde for de strækninger, de har ansvaret for.

I denne plan skal der tages hensyn til:

a) de særlige menneskelige faktorer, der spiller ind ved driften af en konkret strækning

b) de enkelte drifts- og sikkerhedselementer, der vedrører hver af de pågældende strækninger og

c) hvorvidt gennemførelsen af det/de omhandlede elementer skal gælde: — for alle tog på den pågældende strækning eller kun for en del af disse tog — kun for visse strækninger — for alle strækninger — for alle tog, der kører på jernbanenettet

d) relationer til gennemførelsen af de øvrige delsystemer (togkontrol og kommunikation, rullende materiel osv.).

Eventuelle særlige undtagelser skal i den forbindelse tages i betragtning og dokumenteres som led i planen.

Gennemførelsesplanen skal udarbejdes under hensyntagen til de forskellige gennemførelsesmuligheder i følgende situationer:

a) når en jernbanevirksomhed eller infrastrukturforvalter påbegynder driften

b) når en jernbanevirksomhed eller infrastrukturforvalter fornyer eller opdaterer sine driftssystemer

c) når et nyt eller opdateret delsystem for infrastruktur, energi, rullende materiel eller togkontrol og kommunikation, som kræver et tilsvarende sæt driftsregler, tages i brug.

Det siger sig selv, at denne TSI ikke vil kunne gennemføres på alle punkter, før den hardware (infrastruktur, togkontrol mv.), der skal benyttes, er blevet harmoniseret. Retningslinjerne i dette kapitel skal derfor kun ses som en overgangsløsning på vej mod iværksættelsen af det endelige system.

7.2. Retningslinjer for gennemførelsen

Gennemførelsen bygger på tre forskellige elementer:

a) bekræftelse af, at eventuelle eksisterende systemer og procedurer opfylder kravene i denne TSI

b) tilpasning af eventuelle eksisterende systemer og procedurer, så de opfylder kravene i denne TSI

c) indførelse af nye systemer og procedurer i forbindelse med gennemførelsen af andre delsystemer — nye eller opgraderede konventionelle strækninger (infrastruktur/energi) — nye eller opgraderede ETCS-togkontrolanlæg, GSM-R-kommunikationssystemer, varmløbningsdetektorer osv. (togkontrol og kommunikation) — nyt rullende materiel (rullende materiel).

7.3. Særtilfælde

7.3.1. Indledning

Følgende særlige bestemmelser er tilladt i de nedenfor anførte særtilfælde.

Disse særtilfælde falder inden for to kategorier:

a) Bestemmelserne gælder enten permanent (P-tilfælde) eller midlertidigt (T-tilfælde).

b) I midlertidige tilfælde skal medlemsstaterne indføre det relevante delsystem enten i 2030 (T1-tilfælde), i 2024 (T2-tilfælde) eller i 2018 (T3-tilfælde).

7.3.2. Liste over særtilfælde

7.3.2.1. Midlertidigt særtilfælde (T1) for Estland, Letland og Litauen

Med henblik på gennemførelsen af punkt 4.2.2.1.3.2 og 4.2.2.1.3.3 kan tog, der udelukkende kører på Estlands, Letlands og Litauens jernbanenet med sporvidde 1 520 mm, anvende et andet nærmere angivet slutsignal på togene.

7.3.2.2. Midlertidigt særtilfælde (T2) for Irland og Det Forenede Kongerige

Med henblik på gennemførelsen af punkt 4.2.3.2.1 benytter Irland og Det Forenede Kongerige alfanumeriske numre i de eksisterende systemer. Medlemsstaterne fastsætter kravene til og tidsplanen for overgangen fra alfanumeriske tognumre til numeriske tognumre i det endelige system.

7.3.2.3. Midlertidigt særtilfælde (T3) for Finland

Med henblik på gennemførelsen af den fælles driftsregel 5 i tillæg B, kan Finland anvende en anden regel for at afbøde virkningerne af, at slutsignalet på persontog svigter helt.

7.3.2.4. Permanent særtilfælde (P1) for Finland

Med henblik på gennemførelsen af punkt 4.2.2.1.3.3 og gennemførelsen af den fælles driftsregel 5 i tillæg B, anvender Finland ikke noget slutsignal til godstog. De midler til at angive togets slutsignal for godstog, der er anført i punkt 4.2.2.1.3.2, accepteres også i Finland.









Tillæg A

Driftsregler for ERTMS/ETCS

Driftsreglerne for ERTMS/ETCS og ERTMS/GSM-R er fastsat i det tekniske dokument »ETCS and GSM-R rules and principles — version 4«, som er offentliggjort på Jernbaneagenturets websted (www.era.europa.eu).









Tillæg B

Fælles driftsprincipper og -regler

I tilfælde af uregelmæssig drift skal der desuden tages hensyn til de beredskabsplaner, der er fastsat i punkt 4.2.3.6.3.

1. SANDING

Hvis toget er udstyret med sandingsanlæg, som aktiveres manuelt, skal lokomotivføreren altid have mulighed for at tilføre sand, men dette bør så vidt muligt undgås:

— omkring sporskifter og sporkryds

— ved opbremsning ved hastigheder på under 20 km/t

— når toget holder stille.

Undtagelser herfra gøres:

— hvis der er risiko for passage af et signal i stopstilling (SPAD), eller for andre alvorlige hændelser, hvor sanding vil kunne forbedre adhæsionen

— ved igangsætning af tog

— når det er nødvendigt for at afprøve sandingsanlægget på trækkraftenheden.

2. TOGAFGANG

Lokomotivføreren må sætte toget i gang på udgangsstationen eller efter et planmæssigt stop, når følgende betingelser er opfyldt:

— lokomotivføreren har fået kørtilladelse

— betingelserne for drift af toget er opfyldt

— afgangstidspunktet er inde, medmindre der er givet afgangstilladelse inden planmæssig afgangstid.

3. KØRTILLADELSE IKKE GIVET PÅ DET FORVENTEDE TIDSPUNKT

Hvis lokomotivføreren ikke har fået kørtilladelse på det forventede tidspunkt og ikke har fået oplysninger om årsagen, skal lokomotivføreren underrette trafiklederen.

4. FRONTLANTERNER SVIGTER HELT

Hvis lokomotivføreren ikke kan tænde nogen af frontlanternerne:

4.1. Ved god sigtbarhed

Lokomotivføreren skal underrette trafiklederen om fejlen. Toget fortsætter med den højeste tilladte hastighed til det nærmeste sted, hvor der er mulighed for at få frontlanternerne repareret eller udskiftet eller det ramte køretøj udskiftet. Under kørslen skal lokomotivføreren bruge togets lydgiver i nødvendigt omfang eller efter trafiklederens anvisning.

4.2. I mørke eller ved ringe sigtbarhed

Lokomotivføreren skal underrette trafiklederen om fejlen. Hvis der monteres en flytbar, hvidtlysende frontlanterne på togets forende, fortsætter toget kørslen ved den højeste hastighed, der er tilladt ved en sådan fejl, til det nærmeste sted, hvor frontlanternen kan blive repareret eller udskiftet, eller det ramte køretøj udskiftet.

Hvis der ikke er en flytbar frontlanterne til rådighed, må toget ikke køre videre, medmindre trafiklederen giver udtrykkelig anvisning om at fortsætte til det nærmeste sted, hvor toget ikke blokerer strækningen.

Under kørslen skal lokomotivføreren bruge togets lydgiver i nødvendigt omfang eller efter trafiklederens anvisning.

5. SLUTSIGNAL SVIGTER HELT

1) Bliver trafiklederen opmærksom på, at togets slutsignal svigter helt, skal han foretage sig det fornødne for at standse toget på et passende sted og underrette lokomotivføreren.

2) Lokomotivføreren skal derpå kontrollere, om toget er komplet, og om nødvendigt reparere eller udskifte slutsignalet.

3) Lokomotivføreren skal melde til trafiklederen, at toget er klar til at køre videre. Hvis problemet ikke kan afhjælpes, må toget ikke køre videre, medmindre trafiklederen og lokomotivføreren træffer særlige forholdsregler.

6. TOGETS LYDGIVER SVIGTER

Hvis lydgiveren svigter, skal lokomotivføreren underrette trafiklederen om fejlen. Toget må ikke køre hurtigere end tilladt med svigtende lydgiver, før det har nået det nærmeste sted, hvor lydgiveren kan repareres, eller det berørte køretøj udskiftes. Lokomotivføreren skal kunne standse toget, før det passerer en jernbaneoverkørsel, hvor lydgiveren skal aktiveres, og må derefter først passere overkørslen, når det er forsvarligt. Ved en defekt i en flertonet lydgiver, hvor dog mindst en tone fungerer, kan toget køre videre på normal vis.

7. JERNBANEOVERKØRSLER SVIGTER

7.1. Standsning af tog, der skal passere en defekt jernbaneoverkørsel

Når der er konstateret et teknisk svigt, som har betydning for, om det er sikkert at lade tog køre over en jernbaneoverkørsel, skal det forhindres, at tog passerer overkørslen på normal vis, indtil sikker drift er genetableret.

7.2. Fremføring af tog over den defekte jernbaneoverkørsel (med tilladelse)

1) Hvor funktionssvigtet er af en art, der tillader fortsat togtrafik, får hvert togs lokomotivfører tilladelse til at køre videre og passere overkørslen.

2) Efter at have fået instruks om at passere den svigtende overkørsel skal lokomotivføreren passere overkørslen i overensstemmelse med anvisningerne. Hvis der dukker en hindring op i jernbaneoverkørslen, skal lokomotivføreren gøre alt, hvad der kan gøres for at standse toget.

3) Når toget nærmer sig jernbaneoverkørslen, skal lokomotivføreren bruge lydgiveren i nødvendigt omfang, eller når trafiklederen giver udtrykkelige instrukser om det. Hvis der er fri bane i jernbaneoverkørslen, skal lokomotivføreren køre frem og derpå accelerere, så snart togets front er kommet over overkørslen.

8. SVIGT I MUNDTLIG RADIOKOMMUNIKATION

8.1. Svigt i togradio konstateret under klargøring af tog

Er der svigt i det togmonterede radioudstyr, må toget ikke få kørselstilladelse på strækninger, hvor radio er påkrævet.

8.2. Togradioen svigter under driften

Når lokomotivføreren bliver opmærksom på svigt i radioudstyret til mundtlig kommunikation, skal han underrette trafiklederen så hurtigt som praktisk muligt. Derpå skal lokomotivføreren følge trafiklederens udtrykkelige anvisninger om togets videre kørsel. Et tog med defekt togradio kan fortsætte kørslen:

— så længe der er et andet middel til nødkommunikation mellem lokomotivfører og trafikleder, eller

— til det nærmeste sted, hvor togradioen kan repareres eller det ramte køretøj udskiftes, hvis der er et andet kommunikationsmiddel mellem lokomotivfører og trafikleder.

9. KØRSEL PÅ SIGT

En lokomotivfører, der er nødt til at køre på sigt, skal:

— køre videre med forsigtighed og afpasse hastigheden efter, hvor langt fremad strækningen foran toget er synlig, så toget kan standses, inden det rammer et køretøj eller en hindring eller passerer et stopsignal, og

— overholde hastighedsgrænsen for kørsel på sigt.

10. HJÆLP TIL ET NEDBRUDT TOG

1) Hvis toget er standset på grund af en fejl, skal lokomotivføreren straks underrette trafiklederen om fejlen og de nærmere omstændigheder.

2) Er der behov for et hjælpetog, skal lokomotivføreren og trafiklederen sammen afklare mindst følgende forhold:

— hvilken type hjælpetog der er behov for

— om hjælpetoget skal komme fra en bestemt retning (for- eller bagfra)

— hvor det nedbrudte tog holder.

Når lokomotivføreren har anmodet om hjælp, må toget, selv om den konstaterede fejl er udbedret, ikke flyttes før:

— hjælpetoget er ankommet, eller

— lokomotivføreren og trafiklederen har aftalt alternative ordninger.

3) Trafiklederen må ikke give hjælpetog tilladelse til at køre ind i det strækningsafsnit, hvor det nedbrudte tog holder, medmindre der er modtaget bekræftelse på, at det nedbrudte tog ikke vil blive flyttet.

Når hjælpetoget er klar til at køre ind på det strækningsafsnit, hvor det nedbrudte tog holder, skal trafiklederen mindst underrette hjælpetogets lokomotivfører om:

— hvor det nedbrudte tog holder

— hvor det nedbrudte tog skal køres hen.

4) Det sammenkoblede togs lokomotivfører skal sikre sig:

— at hjælpetoget er koblet til det nedbrudte tog, og

— at togets bremseevne er kontrolleret, at den automatiske bremse, hvis det er muligt, er tilsluttet, og at der er foretaget en bremseprøve.

5) Når det sammenkoblede tog er køreklart, skal den aktive lokomotivfører kontakte trafiklederen og underrette trafiklederen om eventuelle begrænsninger og fremføre toget i overensstemmelse med trafiklederens anvisninger.

11. TILLADELSE TIL AT PASSERE ET SIGNAL I STOPSTILLING

Det berørte togs lokomotivfører må kun passere et signal i stopstilling med tilladelse.

Når trafiklederen giver tilladelse, skal han give lokomotivføreren eventuelle anvisninger om den videre kørsel.

Lokomotivføreren skal følge anvisningerne og må ikke overskride en eventuel hastighedsbegrænsning, før toget er fremme på det sted, hvor normal drift kan genoptages.

12. UREGELMÆSSIGE YDRE SIGNALER

Hvis nogen af følgende uregelmæssigheder observeres:

— der vises ikke noget signal, hvor der skulle have været et

— det viste signal er unormalt

— der vises en unormal sekvens af signaler undervejs frem mod signalet

— det er ikke tydeligt, hvilket signal der vises

skal lokomotivføreren handle i overensstemmelse med den mest restriktive visning, som signalet giver mulighed for.

I alle tilfælde skal lokomotivføreren melde den unormale signalvisning til trafiklederen, så snart den er observeret.

13. NØDOPKALD

Når lokomotivføreren modtager et nødopkald, skal han antage, at der foreligger en farlig situation, og træffe alle de forholdsregler, der er nødvendige for at undgå eller mindske følgerne af denne situation.

Desuden skal lokomotivføreren:

— straks nedsætte togets hastighed til den hastighed, der gælder for kørsel på sigt, og

— køre på sigt, medmindre trafiklederen giver andre anvisninger, og

— efterkomme trafiklederens anvisninger.

Har lokomotivføreren fået ordre om at stoppe, må han ikke sætte i gang igen uden tilladelse fra trafiklederen. I andre tilfælde skal lokomotivføreren køre videre på sigt, indtil trafiklederen giver anvisning om, at det ikke længere nødvendigt at køre på sigt.

14. ØJEBLIKKELIGE FORANSTALTNINGER FOR AT FORHINDRE FARE FOR TOG

1) Ethvert medlem af personalet hos en jernbanevirksomhed eller infrastrukturforvalter, der bliver opmærksom på en fare for togene, skal øjeblikkelig tage skridt til at standse alle tog, der kan blive berørt, og træffe enhver anden foranstaltning, som er nødvendig for at undgå skader eller tab.

2) Enhver lokomotivfører, der bliver opmærksom på en fare for sit tog, skal standse og straks advare trafiklederen om faren.









Tillæg C

Sikkerhedsrelateret kommunikationsmetodologi

1. ANVENDELSESOMRÅDE OG FORMÅL

1.1. I dette tillæg fastsættes reglerne for sikkerhedsrelateret kommunikation mellem togets personale, hovedsagelig lokomotivføreren, og trafiklederen, især denne kommunikations struktur og metoder. Sikkerhedsrelateret kommunikation har prioritet frem for al anden kommunikation.

2. KOMMUNIKATIONSSTRUKTUR

2.1. Mundtlige sikkerhedsmeddelelser skal være korte og klare og må ikke indeholde forkortelser. For at sikre, at meddelelserne bliver forstået, og at de nødvendige foranstaltninger kan træffes, skal afsenderen:

— oplyse sin nøjagtige position

— oplyse, hvilken opgave han er i færd med at udføre, og hvilken handling der er nødvendig

— sikre, at meddelelsen modtages og om nødvendigt gentages af modtageren

— rette eventuelle fejl i meddelelsen

— om nødvendigt oplyse modtageren om, hvordan afsenderen kan kontaktes.

2.2. Meddelelser i nødsituationer har til formål hurtigt at give vigtige driftsinstruktioner, der har direkte betydning for jernbanens sikkerhed. Ved sådanne meddelelser kan gentagelse undlades.

3. KOMMUNIKATIONSMETODOLOGI

3.1. Lokomotivførerne skal identificere sig ved tognummer og position. Trafiklederne skal identificere sig ved fjernstyringscentralens identitet eller ved kommandopostens placering.

3.2. Ved kommunikation mellem trafikledere og lokomotivførere er det trafikledernes ansvar at sikre sig, at de taler med en lokomotivfører, der befinder sig i deres fjernstyringscentrals område. Dette er afgørende, når kommunikationen finder sted i områder, hvor kommunikationsgrænserne overlapper hinanden. Dette princip gælder også, når transmissionen har været afbrudt.

3.3. Med dette formål anvender parterne følgende meddelelser:

— Trafiklederen: Tognummer … Her er … (fjernstyringscentralens identitet/kommandopostens placering).

— Lokomotivføreren: Her er tognummer … på … (position).

4. REGLER FOR KOMMUNIKATION

4.1. Uanset hvilket kommunikationsmiddel der benyttes, skal nedenstående regler overholdes for at sikre, at sikkerhedsrelateret kommunikation forstås rigtigt:

4.2. Det internationale fonetiske alfabet skal anvendes:

— til at identificere bogstaver

— til at stave ord og stednavne, der er svære at udtale eller kan blive misforstået

— når der er interferens på radioen eller telefonen

— når identiteten af signaler og sporskifter skal angives.

A Alpha B Bravo C Charlie D Delta E Echo F Foxtrot G Golf H Hotel I India J Juliet K Kilo L Lima M Mike N November O Oscar P Papa Q Quebec R Romeo S Sierra T Tango U Uniform V Victor W Whisky X X-ray Y Yankee Z Zulu

4.3 Tal skal udtales et ciffer ad gangen.

0 = Nul 1 = Et 2 = To 3 = Tre 4 = Fire 5 = Fem 6 = Seks 7 = Syv 8 = Otte 9 = Ni

5. TERMER (GENERELT)

Standardterminologi, der skal anvendes i kommunikationsproceduren

5.1. Procedure for mundtlige meddelelser

5.1.1. Term, der giver modparten mulighed for at tale: skifter

5.2. Procedure for modtagelse af meddelelse

5.2.1. Når en direkte meddelelse modtages:

Term, der bekræfter, at den sendte meddelelse er modtaget:

modtaget

5.2.2. Term, der anvendes, hvis meddelelsen skal gentages i tilfælde af dårlig modtagelse eller misforståelse:

gentag (+ tal langsomt)

5.2.3. Ved modtagelse af en meddelelse, der er blevet gentaget af modtageren:

Term, der anvendes til at fastslå, om en meddelelse, modtageren har gentaget, stemmer helt overens med den sendte meddelelse:

korrekt

5.2.4. Eller, hvis det ikke er tilfældet: forkert (+ jeg gentager)

5.3. Procedure for afbrydelse af kommunikation

5.3.1. Hvis meddelelsen er slut: slut

5.3.2. Hvis afbrydelsen er midlertidig, og forbindelsen ikke afbrydes: Term, der anvendes for at bede modparten vente: vent

5.3.3. Term, der anvendes for at fortælle modparten, at kommunikationen måske vil blive afbrudt, men formentlig vil blive genoptaget senere: jeg kalder op igen

6. SKRIFTLIGE ANVISNINGER

6.1. En skriftlig anvisning må kun udsendes, når toget holder stille, og skal af trafiklederen være forsynet med et entydigt identifikations- eller tilladelsesnummer.

6.2. En skriftlig anvisning har forrang frem for de tilsvarende anvisninger fra ydre signaler og/eller lokomotivførerens brugergrænseflade, medmindre sidstnævnte foreskriver en lavere tilladt hastighed eller løsehastighed end den maksimalhastighed, der foreskrives i den skriftlige anvisning.

6.3. En skriftlig anvisning skal udstedes så tæt som praktisk muligt på det berørte område.

6.4. En skriftlig anvisning må først udstedes, når lokomotivføreren har identificeret tognummeret og togets/rangerbevægelsens position.

6.5. En skriftlig anvisning skal mindst oplyse:

— hvorfra den er udsendt (kommandopost …)

— på hvilket tidspunkt og hvilken dato den er udsendt

— hvilket tog/hvilken rangerbevægelse den henviser til

— togets/rangerbevægelsens position

— hvilket sted anvisningen gælder for

— klare, præcise og utvetydige instrukser

— et entydigt identifikations- eller tilladelsesnummer.

6.6. En skriftlig anvisning kan formidles:

— fysisk på papir eller

— i form af mundtlige instrukser, som lokomotivføreren skal skrive ned, eller

— ved hjælp af andre sikre kommunikationsmetoder, der opfylder ovenstående krav.

6.7. Når lokomotivføreren modtager en skriftlig anvisning, skal han kontrollere, at den vedrører hans tog/rangerbevægelse og henviser til hans aktuelle position.

6.8. En udstedt skriftlig anvisning kan kun tilbagekaldes af en ny skriftlig anvisning, der udtrykkeligt henviser til den foregående.

7. TERMER (SKRIFTLIGE ANVISNINGER)

Standardterminologi, der skal anvendes i kommunikationsproceduren

Annullering af en skriftlig anvisning

7.1. Term, der anvendes til at annullere en igangværende skriftlig anvisningsprocedure:

annullér blanket …

7.2. Hvis meddelelsen derefter skal genoptages, skal proceduren gentages fra starten.

Fejl under afsendelse af melding

7.3. Når en fejl opdages af afsenderen selv, skal afsenderen kræve annullering ved at sende følgende proceduremeddelelse:

forkert (+ udfyld ny blanket …)

eller:

forkert + jeg gentager

og derefter sende den oprindelige meddelelse igen.

Fejl, når modtageren gentager meddelelsen

7.4. Når afsenderen opdager en fejl, idet meddelelsen gentages af modtageren, skal afsenderen sende følgende proceduremeddelelse:

forkert + jeg gentager

og sende den oprindelige meddelelse igen.

Misforståelse

7.5. Hvis en af parterne ikke fuldt ud forstår en meddelelse, skal han bede den anden part gentage meddelelsen ved at bruge følgende udtryk:

gentag (+ tal langsomt)

8. BLANKETSAMLING

8.1. Infrastrukturforvalteren har ansvaret for udarbejdelsen af blanketsamlingen og selve blanketterne på det anvendte driftssprog.

8.2. Alle de blanketter, der skal anvendes, skal samles i et papirdokument eller et computermedie under navnet blanketsamling.

8.3. Der skal udarbejdes en entydig forkortelse eller nummerering for proceduren til identifikation af blanketterne.

8.4. Blanketsamlingen skal anvendes af både lokomotivføreren og trafikstyringspersonalet. Lokomotivførerens blanketsamling og trafikstyringspersonalets blanketsamling skal derfor være struktureret og nummereret på samme måde.

8.5. Blanketsamlingen består af to dele.

8.5.1. Den første del skal mindst indeholde:

— en indeksliste over blanketter til skriftlige anvisninger

— en liste over de situationer, hvor hver enkelt blanket finder anvendelse

— skemaet over det internationale fonetiske alfabet.

8.5.2. Den anden del indeholder selve blanketterne. Disse skal samles af jernbanevirksomheden og gives til lokomotivføreren.

9. ORDLISTE MED JERNBANETERMER

9.1. Jernbanevirksomheden skal udarbejde en ordliste med jernbanetermer til hvert af de net, der køres på. Den skal indeholde de udtryk, der normalt anvendes på det sprog, som jernbanevirksomheden har valgt, og på driftssproget for de infrastrukturforvaltere, hvis infrastruktur jernbanevirksomheden anvender.

9.2. Ordlisten skal bestå af to dele:

— en emneopdelt termliste

— en alfabetisk termliste.









Tillæg D

Oplysninger, som infrastrukturforvalteren skal give jernbanevirksomheden til brug for strækningsoversigten og for afgørelsen af, om toget er kompatibelt med den påtænkte driftsstrækning







Nummer Betegnelse Strækningsoversigt Togets kompatibilitet med den påtænkte driftsstrækning 1. Generel information om infrastrukturforvalteren 1.1. Infrastrukturforvalterens navn X X 1.2. Medlemsstat X 2. Kort og diagrammer 2.1. Kort: Skematisk oversigt med 2.1.1. Strækningsafsnit X 2.1.2. Vigtigste lokaliteter (stationer, rangerområder, knudepunkter, godsterminaler) X 2.2. Strækningsdiagram Informationer, der skal medtages i diagrammerne, om nødvendigt med supplerende tekst. Når der leveres et særskilt diagram over stationer/rangerområder/depoter, kan oplysningerne i strækningsdiagrammet forenkles. 2.2.1. Angivelse af togvejsspor (hovedspor og vigespor), dæknings- og afløbssporskifter og forbindelser til sidespor X 2.2.2. Vigtigste lokaliteter (stationer, rangerområder, knudepunkter, godsterminaler) og deres position i forhold til banestrækningen X 2.2.3. Placering, type og navn på alle faste signaler med relevans for tog X 2.3. Diagrammer over stationer/rangerområder/depoter Informationer, der skal medtages i diagrammer over de enkelte lokaliteter, om nødvendigt med supplerende tekst 2.3.1. Lokalitetens navn X X 2.3.2. Type lokalitet: passagerterminal, godsterminal, rangerområde, depot X 2.3.3. Placering, type og identifikation af faste signaler, der beskytter farepunkter X 2.3.4. Identifikation af og plan over sporene, inklusive sporskifter X 2.3.5. Identifikation af perroner X X 2.3.6. Perronlængde X X 2.3.7. Perronhøjde X X 2.3.8. Identifikation af vigespor X X 2.3.9. Længde på vigespor X 3. Information om de enkelte strækningsafsnit 3.1. Generelle karakteristika 3.1.1. Strækningsafsnit endepunkt 1 X X 3.1.2. Strækningsafsnit endepunkt 2 X X 3.1.3. Afstandsangivelser langs strækningen (hyppighed, udseende og placering) X 3.1.4. Største tilladt(e) hastighed(er)/Hastigheder ifølge køreplanen for den tildelte kanal X X 3.1.5. Andre oplysninger, som lokomotivføreren skal være opmærksom på X 3.1.6. Særlige geografiske oplysninger om den lokale infrastruktur X 3.1.7. Særlige begrænsninger vedrørende farligt gods X 3.1.8. Særlige læssebegrænsninger X 3.1.9. Midler til kommunikation med trafikstyringen/kontrolcentret under normale og uregelmæssige driftsforhold og i nødsituationer X 3.2. Særlige tekniske karakteristika 3.2.1. Sporvidde X 3.2.2. Fritrumsprofil X 3.2.3. Maksimalt akseltryk X 3.2.4. Maksimal metervægt X 3.2.5. Maksimalt overhøjdeunderskud X 3.2.6. Mindste vandrette kurveradius X 3.2.7. Stigninger og fald i procent X X 3.2.8. Stedsangivelse for stigninger og fald X X 3.2.9. Oplysninger med relevans for bremseevnen X 3.2.10. Tilladt bremsekraft for bremsesystemer, der er uafhængige af adhæsionsforholdene X 3.2.11. Tunneller: Brandsikkerhedskategorisering og tunneldata i afsnit 4.2.1.2.2.1, litra c) X X 3.2.12. Områder, hvor der ikke må standses: Identifikation, stedsangivelse og type X 3.2.13. Arbejdsrisici — steder, hvor det er farligt for lokomotivføreren at stige ud X 3.2.14. Stedsangivelse for områder, der er ud