1. Skovforvaltningsplan eller et tilsvarende instrument 1.1. Aktiviteten finder sted på et areal, der er underlagt en skovforvaltningsplan eller et tilsvarende instrument som fastsat i national lovgivning eller, hvis national lovgivning ikke fastsætter en skovforvaltningsplan eller et tilsvarende instrument, som omhandlet i FAO's definition af »skovareal med langsigtet skovforvaltningsplan« (1). Skovforvaltningsplanen eller det tilsvarende instrument dækker en periode på ti år eller mere og ajourføres løbende. 1.2. Der gives oplysninger om følgende punkter, som ikke allerede er dokumenteret i skovforvaltningsplanen eller et tilsvarende system: a) forvaltningsmål, herunder større begrænsninger (2) b) generelle strategier og aktiviteter, der er planlagt for at nå forvaltningsmålene, herunder forventede operationer i løbet af hele skovcyklussen c) definition af skovnaturtypens kontekst, herunder de vigtigste eksisterende og påtænkte træsorter samt deres udbredelse og fordeling d) definition af arealet i henhold til bekendtgørelsen heraf i matrikelregisteret e) kompartmenter, veje, færdselsret og andre offentlige færdselsrettigheder, fysiske træk, herunder vandløb, arealer, der er omfattet af lovpligtige eller andre restriktioner f) foranstaltninger, der er truffet for at bevare skovøkosystemers gode tilstand g) hensyntagen til samfundsmæssige spørgsmål (herunder bevarelse af landskabet, høring af interesserede parter i overensstemmelse med de vilkår og betingelser, der er fastsat i national lovgivning) h) vurdering af skovrelaterede risici, herunder skovbrande samt skadedyrs- og sygdomsudbrud, med det formål at forebygge, reducere og kontrollere de risici og foranstaltninger, der er truffet, for at sikre beskyttelse mod og tilpasning til restrisici i) alle DNSH-kriterier, der er relevante for skovforvaltning. 1.3. Skovforvaltningssystemernes bæredygtighed, som dokumenteret i den plan, der er omhandlet i punkt 1.1, sikres ved at vælge de mest ambitiøse af følgende tilgange: a) skovforvaltningen stemmer overens med den gældende nationale definition af bæredygtig skovforvaltning b) skovforvaltningen stemmer overens med Forest Europes definition (3) af bæredygtig skovforvaltning og er i overensstemmelse med de fælleseuropæiske retningslinjer for bæredygtig skovforvaltning (4) c) det indførte forvaltningssystem er i overensstemmelse med de bæredygtighedskriterier for skove, der er fastsat i artikel 29, stk. 6, i direktiv (EU) 2018/2001, og fra datoen for dets anvendelse med den gennemførelsesretsakt, der fastsætter den operationelle vejledning om energi fra skovbiomasse, og som er vedtaget i henhold til det nævnte direktivs artikel 29, stk. 8. 1.4. Aktiviteten indebærer ikke forringelse af arealer med stort kulstoflager (5). 1.5. Det forvaltningssystem, der er forbundet med den indførte aktivitet, er i overensstemmelse med forpligtelsen til due diligence og kravene om lovlighed, der er fastsat i forordning (EU) nr. 995/2010. 1.6. Med skovforvaltningsplanen eller det tilsvarende instrument fastsættes den overvågning, som sikrer, at oplysningerne i planen er korrekte, navnlig for så vidt angår de data, der vedrører det involverede areal. 2. Vurdering af klimamæssige fordele 2.1. For arealer, der opfylder kravene på skovbrugets kildeområdeniveau for at sikre, at niveauerne for kulstoflagre og -dræn i skovene opretholdes eller forbedres på lang sigt i overensstemmelse med artikel 29, stk. 7, litra b), i direktiv (EU) 2018/2001, opfylder aktiviteten følgende kriterier: a) vurderingen af klimamæssige fordele viser, at nettobalancen mellem drivhusgasemissioner og -optag, der genereres af aktiviteten over en periode på 30 år efter aktivitetens påbegyndelse, er lavere end et referencescenario, der svarer til balancen mellem drivhusgasemissioner og -optag over en periode på 30 år begyndende ved aktivitetens påbegyndelse, og som er forbundet med den sædvanlige praksis, som ville have fundet sted på det berørte areal uden aktiviteten b) langsigtede klimamæssige fordele anses for at være dokumenteret ved at være i overensstemmelse med artikel 29, stk. 7, litra b), i direktiv (EU) 2018/2001. 2.2. For arealer, der ikke opfylder kravene på skovbrugets kildeområdeniveau for at sikre, at niveauerne for kulstoflagre og -dræn i skovene opretholdes eller forbedres på lang sigt i overensstemmelse med artikel 29, stk. 7, litra b), i direktiv (EU) 2018/2001, opfylder aktiviteten følgende kriterier: a) vurderingen af klimamæssige fordele viser, at nettobalancen mellem drivhusgasemissioner og -optag, der genereres af aktiviteten over en periode på 30 år efter aktivitetens påbegyndelse, er lavere end et referencescenario, der svarer til balancen mellem drivhusgasemissioner og -optag over en periode på 30 år begyndende ved aktivitetens påbegyndelse, og som er forbundet med den sædvanlige praksis, som ville have fundet sted på det berørte areal uden aktiviteten b) den forventede langsigtede gennemsnitlige nettodrivhusgasbalance for aktiviteten er lavere end den langsigtede gennemsnitlige drivhusgasbalance, der er beregnet for referencescenariet, jf. punkt 2.2, hvor den langsigtede periode svarer til den længere varighed mellem 100 år og varigheden af en hel skovcyklus. 2.3. Beregningen af klimamæssige fordele opfylder alle følgende kriterier: a) analysen er i overensstemmelse med 2019-finjusteringen af IPCC's retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 (6). Vurderingen af klimamæssige fordele er baseret på gennemsigtige, nøjagtige, konsekvente, fuldstændige og sammenlignelige oplysninger, dækker alle kulstofpuljer, der påvirkes af aktiviteten, herunder overjordisk biomasse, underjordisk biomasse, dødt træ, affald og jordbund, bygger på de mest forsigtige antagelser for beregningerne og omfatter passende overvejelser om risikoen for, at kulstofbinding ikke er permanent og omvendes, risikoen for mætning og risikoen for udsivning. b) scenariet med uændret praksis, herunder praksis for træhøstning, er et af følgende: i) den forvaltningspraksis, der er dokumenteret i den seneste udgave af skovforvaltningsplanen eller i et dertil svarende instrument inden aktivitetens påbegyndelse, hvis det er relevant ii) det seneste scenarie med uændret praksis inden aktivitetens påbegyndelse iii) den praksis, der svarer til et forvaltningssystem, der sikrer, at niveauerne for kulstoflagre og -dræn i skovene opretholdes eller forbedres på lang sigt som fastsat i artikel 29, stk. 7, litra b), i direktiv (EU) 2018/2001. c) analysens løsning står i et rimeligt forhold til størrelsen af det pågældende areal, og der anvendes værdier, der er specifikke for det pågældende areal. d) emissioner og optag, der skyldes naturlige forstyrrelser, f.eks. skadedyrs- og sygdomsangreb, skovbrande, vind, stormskader, der har indvirkninger på arealet og forårsager utilstrækkelige resultater, medfører ikke uoverensstemmelse med forordning (EU) 2020/852, forudsat at vurderingen af klimamæssige fordele er i overensstemmelse med 2019-finjusteringen af IPCC's retningslinjer fra 2006 for nationale drivhusgasopgørelser med hensyn til emissioner og optag, der skyldes naturlige forstyrrelser. 2.4. Skovbrugsbedrifter på under 13 ha er ikke forpligtet til at foretage en vurdering af klimamæssige fordele. 3. Garanti for stabilitet 3.1. I overensstemmelse med national lovgivning garanteres skovstatus for det areal, hvor aktiviteten finder sted, ved en af følgende foranstaltninger: a) arealet er klassificeret i det permanente skovbrug som defineret af FAO (7) b) arealet er klassificeret som et beskyttet areal c) arealet er omfattet af enhver retlig eller kontraktmæssig garanti, der sikrer, at det forbliver en skov. 3.2. Operatøren af aktiviteten giver i overensstemmelse med national lov tilsagn om, at fremtidige ajourføringer af skovforvaltningsplanen eller et dertil svarende instrument, ud over den aktivitet, der finansieres, fortsat vil stræbe efter de klimamæssige fordele, som er fastlagt under punkt 2. Desuden giver operatøren af aktiviteten tilsagn om at kompensere for enhver reduktion af den klimamæssige fordel, der er fastsat i punkt 2, med en tilsvarende klimamæssig fordel som følge af udøvelsen af en aktivitet, der svarer til en af de skovbrugsaktiviteter, der er defineret i denne forordning. 4. Audit Senest to år efter aktivitetens påbegyndelse og derefter hvert tiende år kontrolleres aktivitetens overensstemmelse med kriterierne for et væsentligt bidrag til modvirkning af klimaændringer og DNSH-kriterierne af en af følgende: a) de relevante nationale kompetente myndigheder b) et uafhængigt tredjepartscertificeringsorgan efter anmodning fra nationale myndigheder eller fra aktivitetens operatør. For at nedbringe omkostningerne kan der udføres audits sammen med enhver skovcertificering, klimacertificering eller anden audit. Det uafhængige tredjepartscertificeringsorgan må ikke have en interessekonflikt med ejeren eller bidragyderen og må ikke være involveret i udviklingen eller driften af aktiviteten. 5. Gruppevurdering Overholdelsen af kriterierne for et væsentligt bidrag til modvirkning af klimaændringer og af DNSH-kriterier kan kontrolleres: a) på skovbrugets kildeområdeniveau (8) som defineret i artikel 2, nr. 30), i direktiv (EU) 2018/2001 b) af en gruppe af bedrifter, der er tilstrækkelig ensartede til at vurdere risikoen for skovaktivitetens bæredygtighed, forudsat at alle disse bedrifter har et varigt indbyrdes forhold og deltager i aktiviteten, og at gruppen af disse bedrifter forbliver den samme i alle efterfølgende audits.