1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B RÅDETS DIREKTIV 93/37/EØF
af 14. juni 1993
om samordning af fremgangsmåderne med hensyn til indgåelse af offentlige bygge- og anlægskon-
trakter
(EFT L 199 af 9.8.1993, s. 54)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1 Europa-parlamentets og Rådets direktiv 97/52/EF af 13. oktober 1997 L 328 1 28.11.1997
►M2 Kommissionens direktiv 2001/78/EF af 13. september 2001 L 285 1 29.10.2001
Ændret ved:
►A1 Tiltrædelsesakt for Østrig, Finland og Sverige C 241 21 29.8.1994
(tilpasset ved Rådets beslutning 95/1/EF, Euratom, EKSF) L 1 1 1.1.1995
►A2 Akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken
Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, RepublikkenLitauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken
Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse
og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæ-iske UnionL 236 33 23.9.2003
Berigtiget ved:
►C1 Berigtigelse, EFT L 111 af 30.4.1994, s. 115 (93/37/EØF)
►C2 Berigtigelse, EFT L 214 af 9.8.2002, s. 1 (2001/78/EF)
NB: I denne konsoliderede udgave forekommer henvisninger til den europæiske regningsenhed og/eller ecuen. Begge skal fra
den 1. januar 1999 forstås som henvisninger til euroen — Rådets forordning (EØF) nr. 3308/80 (EFT L 345 af 20.12.1980,s. 1) og Rådets forordning (EF) nr. 1103/97 (EFT L 162 af 19.6.1997, s. 1).
▼B
RÅDETS DIREKTIV 93/37/EØF
af 14. juni 1993
om samordning af fremgangsmåderne med hensyn til indgåelse af
offentlige bygge- og anlægskontrakter
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det EuropæiskeØkonomiske Fællesskab, særlig artikel 57, stk. 2, artikel 66 og artikel100 A,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (
1),
i samarbejde med Europa-Parlamentet (2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale
Udvalg (3), og
ud fra følgende betragtninger:
Rådets direktiv 71/305/EØF af 26. juli 1971 om samordning af frem-
gangsmåderne med hensyn til indgåelse af offentlige bygge- oganlægskontrakter (
4) har ved flere lejligheder været underkastet omfat-
tende ændringer; for klarhedens og forenklingens skyld bør der
foretages en kodificering af dette direktiv;
den samtidige gennemførelse af etableringsfriheden og den frie udveks-
ling af tjenesteydelser i forbindelse med offentlige bygge- oganlægskontrakter, som i medlemsstaterne indgås for statens, lokalemyndigheders og andre offentligretlige organers regning, indebærersammen med ophævelsen af begrænsningerne en samordning af denationale fremgangsmåder ved indgåelse af offentlige bygge- og
anlægskontrakter;
denne samordning skal i videst muligt omfang respektere de frem-
gangsmåder og den praksis, som er gældende i hver af
medlemsstaterne;
dette direktiv finder ikke anvendelse på visse bygge- og anlægskon-
trakter, der tildeles inden for vand-, energi-, transport- og
telekommunikationssektoren, og som er omfattet af direktiv 90/531/EØF;
som følge af koncessionskontrakters stigende betydning i forbindelse
med offentlige bygge- og anlægsarbejder og disse kontrakters særligeart bør nærværende direktiv indeholde regler om offentliggørelse pådette område;
bygge- og anlægskontrakter på under 5 mio. ECU kan udelukkes fra
konkurrencen, således som denne er reguleret ved dette direktiv; detbør derfor bestemmes, at samordningsforanstaltningerne ikke skal findeanvendelse på dem;
det er vigtigt at fastsætte de undtagelsestilfælde, hvor foranstaltnin-
gerne til samordning af fremgangsmåderne ikke kan finde anvendelse;
det er dog også vigtigt udtrykkeligt at begrænse disse undtagelsestil-
fælde;
Fremgangsmåden med udbud efter forhandling bør betragtes som en
undtagelse, og den bør derfor kun anvendes i disse klart afgrænsede
tilfælde;
der bør for det tekniske område fastsættes fælles regler, som tager
hensyn til fællesskabspolitikken på området for standardisering ogspecifikationer;1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 2
(1) EFT nr. C 46 af 20. 2. 1992, s. 79.
(2) EFT nr. C 125 af 18. 5. 1992, s. 171, og EFT nr. C 305 af 23. 11. 1992, s.
73.
(3) EFT nr. C 106 af 27. 4. 1992, s. 11.
(4) EFT nr. L 185 af 16. 8. 1971, s. 5. Direktivet er senest ændret ved
►C1 direktiv 93/4/EØF (EFT nr. L 38 af 16. 2. 1993, s. 31). ◄
▼B
udviklingen af en effektiv konkurrence med hensyn til offentlige
bygge- og anlægskontrakter nødvendiggør, at de udbudsbekendtgø-relser, de ordregivende myndigheder i medlemsstaterne udarbejder,
offentliggøres på fællesskabsplan; de oplysninger, som indeholdes i
disse udbudsbekendtgørelser, skal gøre det muligt for entreprenører iFællesskabets at vurdere, om de påtænkte kontrakter interesserer dem;med henblik herpå bør der gives dem tilstrækkeligt kendskab til detarbejde, der skal præsteres, og de dertil knyttede betingelser; ved
begrænset udbud har offentliggørelsen til formål at gøre det muligt for
medlemsstaternes entreprenører at vise deres interesse for kontrakterneved at anmode de ordregivende myndigheder om en opfordring til atafgive bud på de foreskrevne betingelser;
de supplerende oplysninger vedrørende kontrakterne skal, således som
det er almindeligt i medlemsstaterne, være indeholdt i udbudsbetingel-
serne for hver enkelt kontrakt eller i ethvert tilsvarende dokument;
der bør fastsættes fælles regler for deltagelse i offentlige bygge- og
anlægskontrakter, og de bør omfatte kriterierbåde for den kvalitativeudvægelse og for tildelingen af kontrakter;
det er hensigtsmæssigt, at give mulighed for, at visse tekniske forhold i
forbindelse med de bekendtgørelser og statistiske rapporter, der kræves
offentliggjort i henhold til nærværende direktiv kan tilpasses efterbehov; i bilag II til nærværende direktiv henvises der til Den Systema-tiske Fortegnelse over Økonomiske Aktiviteter i De EuropæiskeFællesskaber (NACE-nomenklaturen); Fællesskabet kan om nødvendigtrevidere eller udskifte den fælles nomenklatur; det er nødvendigt at
åbne mulighed for, at henvisningerne til NACE-nomenklaturen i
nævnte bilag II kan tilpasses i overensstemmelse hermed;
nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser
med hensyn til de i bilag VII anførte gennemførelses- og anvendelses-frister —
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
I dette direktiv forstås ved:
a) »offentlige bygge- og anlægskontrakter«, gensidigt bebyrdende
kontrakter, som indgås skrifteligt mellem en entreprenør på denene side og en ordregivende myndighed som defineret under litrab) på den anden side, og som til genstand har enten udførelse ellerbåde udførelse og projektering af arbejder vedrørende en af de i
bilag II omhandlede former for virksomhed eller bygge- og anlægs-
arbejde som defineret under litra c) eller ved et hvilket som helstmiddel at lade et bygge- og anlægsarbejde udføre, som svarer tilde af den ordregivende myndighed fastlagte behov;
b) »ordregivende myndigheder«, staten, lokale myndigheder, offentlig-
retlige organer og sammenslutninger af en/et eller flere af disselokale myndigheder eller offentligretlige organer.
Ved »offentligretligt organ« forstås ethvert organ:
— der er oprettet specielt med henblik på at imødekomme almenhe-
dens behov, dog ikke behov af industriel eller kommerciel
karakter, og
— som er en juridisk person, og— hvis drift enten for mere end halvdelens vedkommende finan-
sieres af staten, lokale myndigheder eller andre offentligretligeorganer, eller hvis drift er underlagt disses kontrol, eller hvortilstaten, lokale myndigheder eller andre offentligretlige organerkan udpege mere end halvdelen af medlemmerne i administra-tions-, ledelses- eller tilsynsorganet.1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 3
▼B
Fortegnelser over de offentligretlige organer eller kategorier af
organer, der opfylder de kriterier, der er nævnt i andet afsnit i dettelitra, findes i bilag I. Disse fortegnelser er så fuldstændige som
muligt og kan revideres efter fremgangsmåden i artikel 35. Med
henblik på en sådan revision underretter medlemsstaterne jævnligtKommissionen om ændringer, der er foretaget i deres fortegnelser.
c) »bygge- og anlægsarbejde«, resultatet af et sæt bygge- og anlægsak-
tiviteter bestemt til i sig selv at udfylde en økonomisk eller tekniskfunktion
d) »koncessionskontrakt om offentlige bygge- og anlægsarbejder«, en
kontrakt med samme karakteristika som dem, der er omhandletunder litra a), bortset fra, at vederlaget for det arbejde, som skal
præsteres, enten udelukkende består i retten til at udnytte bygge-
og anlægsarbejdet, eller i denne ret sammen med betaling af en pris
e) »offentlig udbud«, nationale fremgangsmåder, hvorved alle interes-
serede entreprenører kan afgive bud
f) »begrænset udbud«, nationale fremgangsmåder, hvorved kun de
entreprenører, der af de ordregivende myndigheder modtager opfor-dring dertil, kan afgive bud
g) »udbud efter forhandling«, nationale fremgangsmåder, hvorved de
ordregivende myndigheder henvender sig til de af dem valgte entre-prenører og forhandler kontraktens vilkår med en eller flere af disse
h) »bydende«, en entreprenør, som har afgivet bud, og »ansøger«, en
entreprenør, der har anmodet om en opfordring til at deltage i etbegrænset udbud eller et udbud efter forhandling.
Artikel 2
1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at
sikre, at de ordregivende myndigheder overholder eller sørger for, at
bestemmelserne i dette direktiv bliver overholdt, når de yder direkte
tilskud på mere end 50 % til en bygge- og anlægskontrakt, som indgåsaf andre end dem selv.
2. Stk. 1 vedrører kun kontrakter, der falder ind under klasse 50,
gruppe 502, i den systematiske fortegnelse overøkonomiske aktiviteter
i De Europæiske Fællesskaber (NACE), og kontrakter, der vedrøreropførelse af hospitaler, sportsanlæg, rekreative anlæg, anlæg til fritids-formål, skole- og universitetsbygninger og bygninger til administrativeformål.
Artikel 3
1. Indgår de ordregivende myndigheder en koncessionskontrakt om
offentlige bygge- eller anlægsarbejder, anvendes bestemmelserne omoffentliggørelse i artikel 11, stk. 3, 6, 7 og 9 til 13, og artikel 15 på
denne kontrakt, når dens værdi andrager 5 000 000 ECU eller derover.
2. De ordregivende myndigheder kan:
— pålægge indehavere af koncessionskontrakter om offentlige bygge-
og anlægsarbejder at overdrage kontrakter, der udgør mindst 30 %af den samlede værdi af det arbejde, der omfattes af koncessions-kontrakten, til tredjemand, idet ansøgerne dog skal kunne øge
denne procentdel. Denne minimumsprocent skal angives i koncessi-
onskontrakten om bygge- og anlægsarbejdet
— eller opfordre ansøgerne om koncessionskontrakter til selv i deres
tilbud at anføre den eventuelle procentdel af den samlede værdi afdet arbejde, der omfattes af koncessionskontrakten, som de påregner
at overdrage til tredjemand.
3. Hvis indehaveren af koncessionskontrakten selv er en ordregi-
vende myndighed som omhandlet i artikel 1, litra b), er han forpligtettil at overholde bestemmelserne i dette direktiv, hvad angår arbejde,
som skal udføres af tredjemand.
4. Medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger for at
sikre, at indehavere af en koncessionskontrakt om offentlige bygge-og anlægsarbejder, der ikke er en ordregivende myndighed, anvender1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 4
▼B
reglerne om offentliggørelse i artikel 11, stk. 4, 6, 7 og 9 til 13, og
artikel 16 ved indgåelsen af kontrakter om bygge- og anlægsarbejdermed tredjemand, nær værdien af disse kontrakter andrager
5 000 000 ECU eller derover. Offentliggørelse kråves dog ikke, når
bygge- og anlægskontrakten opfylder betingelserne for anvendelse afde i artikel 7, stk. 3, omhandlede bestemmelser.
Som tredjemand betragtes ikke virksomheder, der har dannet en
sammenslutning med henblik på at opnå koncessionskontrakten, ellerderes tilknyttede virksomheder.
Ved »tilknyttede virksomheder« forstås virksomheder, på hvilke inde-
haveren af koncessionskontrakten direkte eller indirekte kan øvebestemmende indflydelse, eller virksomheder, der kan øve bestem-mende indflydelse på indehaveren af koncessionskontrakten, eller somligesom indehaveren af koncessionskontrakten er underlagt en andenvirksomheds bestemmende indflydelse i kraft af ejendomsret, kapitalin-
teresser eller reglerne for virksomheden. Der er formodning for
bestemmende indflydelse på en anden virksomhed, når en virksomheddirekte eller indirekte:
— besidder majoriteten af den ansvarlige kapital i denne virksomhed,
eller
— besidder majoriteten af de stemmerettigheder, der er knyttet til
kapitalandele i virksomheden, eller
— kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne i virksomhedens
administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan.
En fuldstændig fortegnelse over disse virksomheder vedlægges ansøg-
ningen om koncessionskontrakten. Denne fortegnelse ajourføres,efterhånden som der sker senere ændringer i forbindelserne mellemvirksomhederne.
Artikel 4
Dette direktiv finder ikke anvendelse på:
a) kontrakter, som indgås inden for de områder, der er nævnt i artikel
2, 7, 8 og 9 i direktiv 90/531/EØF, eller på kontrakter, der opfylderbetingelserne i artikel 6, stk. 2, i nævnte direktiv
b) offentlige bygge- og anlægskontrakter, hvis de er erklæret hemme-
lige, eller hvis arbejdets udførelse skal ledsages af særlige
sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med de gældendelove og administrative bestemmelser i den pågældende medlemsstat,eller hvis beskyttelsen af medlemsstaternes væsentlige interesser gørdet nødvendigt.
Artikel 5
Dette direktiv finder ikke anvendelse på offentlige kontrakter, som er
omfattet af andre procedureregler, og som indgås i henhold til:
a) en international aftale, som under overholdelse af Traktaten er
indgået mellem en medlemsstat og et eller flere tredjelande omarbejder med henblik på signatarstaternes fælles gennemførelse ellerudnyttelse af et bygge- og anlægsarbejde; enhver aftale skalmeddeles Kommissionen, der kan høre Det Rådgivende Udvalg for
Offentlige Aftaler, som er nedsat ved afgørelse 71/306/EØF (
1)
b) en international aftale, der er indgået i forbindelse med troppestati-
onering, når aftalen vedrører virksomheder i en medlemsstat eller iet tredjeland
c) en international organisations særlige procedure.1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 5
(1) EFT nr. L 185 af 16. 8. 1971, s. 15. Afgørelsen er ændret ved afgørelse 77/
63/EØF (EFT nr. L 13 af 15. 1. 1977, s. 15).
▼B
Artikel 6
1. Dette direktiv finder anvendelse
a) på offentlige bygge- og anlægskontrakter, såfremt den anslåede
værdi eksklusive moms andrager mindst modværdien i ecu af5 000 000 særlige trækningsrettigheder (SDR)
b) på offentlige bygge- og anlægskontrakter som omhandlet i artikel 2,
stk. 1, såfremt den anslåede værdi eksklusive moms andrager mindst5 000 000 ECU.
2. a) Modværdien i ecu og i national valuta af den tærskel, der er
fastsat i stk. 1, skal i princippet og med virkning fra den 1. januar1996 justeres en gang hvert andet år. Beregningen af dissemodværdier sker på grundlag af gennemsnittet af ecuens dags-kurs udtrykt i SDR og gennemsnittet af de nationale valutaersdagskurs udtrykt i ecu for de 24 måneder, der slutter den sidste
dag i august umiddelbart forud for den justering, der får virkning
fra den 1. januar.
Tærskelbeløbet i stk. 1 og dets modværdi i ecu og i national
valuta offentliggøres i Amtsblatt der Europäischen Gemeinsch-
aften i begyndelsen af november umiddelbart efter den i første
afsnit omhandlede justering.
b) Den i litra a) fastsatte beregningsmetode revideres på Kommis-
sionens foranledning af Det Rådgivende Udvalg for OffentligeAftaler, i princippet to år efter, at den første gang er bragt ianvendelse.
3. Er bygge- og anlægsarbejdet opdelt i flere delarbejder, for hvilke
der ingås særskilte kontrakter, tages værdien af hvert delarbejde ibetragtning ved beregningen af det i stk. 1 omhandlede beløb. Er delar-bejdernes samlede værdi lig med eller større end det i stk. 1
omhandlede beløb, finder dette stykke anvendelse på alle delarbej-
derne. De ordregivende myndigheder kan undlade at anvende stk. 1 pådelarbejder, hvis anslåede værdi uden moms er under 1 000 000 ECU,forudsat at den samlede værdi af disse delarbejder ikke overstiger 20 %af arbejdets samlede værdi.
4. Intet bygge- og anlægsarbejde og ingen kontrakt må opdeles med
henblik på at undgå, at arbejdet eller kontrakten omfattes af dette
direktiv.
5. Ved beregningen af det beløb, som omhandles i stk. 1 og i artikel
7, skal foruden bygge- og anlægskontraktens værdi tages hensyn til denanslåede værdi af de til arbejdets udførelse nødvendige materialer, som
stilles til entreprenørens rådighed af de ordregivende myndigheder
6. De ordregivende myndigheder påser, at de enkelte entreprenører
ikke udsættes for forskelsbehandling.
Artikel 7
1. De ordregivende myndigheder anvender ved indgåelse af offent-
lige bygge- og anlægskontrakter de i artikel 1, litra e), f) og g),
definerede fremgangsmåder, tilpasset til dette direktiv.
2. De ordregivende myndigheder kan indgå bygge- og anlægskon-
trakter ved udbud efter forhandling efter at have offentliggjort enudbudsbekendtgørelse og udvalgt ansøgerne efter kendte kvalitativekriterier i følgende tilfælde:
a) når der i forbindelse med et offentlig eller et begrænset udbud er
afgivet bud, som ikke er forskriftsmæssige, eller er afgivet bud,som er uantagelige efter nationale bestemmelser, der er i overens-stemmelse med afsnit IV, forudsat at de oprindeligeudbudsbetingelser ikke ændres væsentligt. De ordregivende myndig-heder behøver ikke at offentliggøre en udbudsbekendtgørelse, hvis1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 6
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
udbuddet efter forhandling omfatter alle de virksomheder, der
opfylder de i artikel 24 til 29 omhandlede kriterier, og som underdet forudgående offentlige eller begrænsede udbud har afgivet bud,
der i overensstemmelse med udbudsprocedurens formelle krav
b) når der er tale om arbejder, der udelukkende udføres med henblik på
forsøg, forskning eller videreudvikling, og som ikke skal sikre renta-biliteten af forsknings- og udviklingsomkostningerne eller dækningaf disse
c) i undtagelsestilfælde, når arbejdets art eller de hermed forbundne
risici ikke muliggør en forudgående samlet prisfastsættelse.
3. De ordregivende myndigheder kan indgå bygge- og anlægskon-
trakter ved udbud efter forhandling uden forudgående offentliggørelseaf en udbudsbekendtgørelse i følgende tilfælde:
a) når der i forbindelse med et offentligt eller et begrænset udbud ikke
er afgivet bud eller ikke er afgivet et egnet bud, forudsat at deoprindelige udbudsbetingelser ikke ændres væsentligt. På Kommis-
sionens anmodning forelægges der denne en rapport
b) når der tale om arbejder, hvis udførelse af tekniske eller kunstne-
riske årsager eller af årsager, der vedrører beskyttelsen afenerettigheder, kun kan overdrages til en bestemt entreprenør
c) såfremt det er strengt nødvendigt, når tvingende grunde som følge af
begivenheder, som de ordregivende myndigheder ikke har kunnetforudse, ikke gør det muligt at overholde de tidsfrister, der gælder
ved offentlige eller begrænsede udbud eller ved udbud efter
forhandling som omhandlet i stk. 2. De omstændigheder, derpåberåbes som begrundelse for den tvingende nødvendighed, måunder ingen omstændigheder kunne tilskrives de ordregivendemyndigheder
d) ved supplerende arbejder, som ikke er omfattet af de oprindelige
udbud eller den først indgåede kontrakt, og som på grund af uforud-
sete forhold er blevet nødvendige for fuldførelsen af det
projekterede bygge- og anlægsarbejde, forudsat at ordren tildelesden entreprenør, som udfører dette bygge- og anlægsarbejde:
— når disse arbejder teknisk eller økonomisk ikke kan adskilles fra
den oprindelige kontrakt uden væsentlige ulemper for de ordre-givende myndigheder
— eller når disse arbejder, til trods for at de kan adskilles fra den
oprindelige kontrakt, er strengt nødvendige for den fuldstændigegennemførelse af denne.
Dog må den samlede værdi af kontrakter, som indgås om supple-
rende arbejder, ikke overstiger 50 % af værdien af den oprindelige
kontrakt
e) ved nye arbejder, der er en gentagelse af tilsvarende arbejder, og
som overdrages til den virksomhed, der fik overdraget det oprinde-lige arbejde af de samme ordregivende myndigheder, forudsat atgentagelsesarbejdet er i overensstemmelse med det oprindeligeprojekt, og at kontrakten om dette arbejde er indgået i henhold tilfremgangsmåderne i stk. 4.
Muligheden for at denne fremgangsmåden kan tænkes anvendt, skal
anføres allerede ved det oprindelige udbud, og den samlede anslåede
værdi af gentagelsesarbejderne skal tages i betragtning af de ordre-givende myndigheder ved anvendelse af artikel 6. Dennefremgangsmåde kan kun benyttes inden for en periode på tre år efterindgåelsen af den oprindelige kontrakt.
4. I alle andre tilfælde anvender de ordregivende myndigheder ved
indgåelse af bygge- og anlægskontrakter offentligt eller begrænsetudbud.
Artikel 8
1. Senest 15 dage efter datoen for modtagelsen af en skriftlig
anmodning herom skal den ordregivende myndighed over for alle forbi-1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 7
▼M1
▼M1
gåede ansøgere eller bydende begrunde, hvorfor deres ansøgning eller
bud er forkastet, og til bydende, der har afgivet et antageligt bud, giveoplysning om det antagne buds egenskaber og relative fordele samt
navnet på den bydende, hvis bud er antaget.
De ordregivende myndigheder kan dog beslutte, at bestemte oplys-
ninger om kontrakttildelingen, som omhandlet i første afsnit, ikke skaloffentliggøres, såfremt offentliggørelse af oplysningerne ville være tilhinder for retshåndhævelsen eller på anden måde stride mod offentligeinteresser, eller såfremt dette ville være til skade for bestemte offent-lige eller private virksomheders legitime forretningsmæssige interesser
eller til skade for en loyal konkurrence mellem entreprenører.
2. De ordregivende myndigheder underretter hurtigst muligt ansø-
gere og bydende om, hvilke afgørelser der er truffet med hensyn til
kontrakttildelingen, herunder bl.a. begrundelsen for, at de har besluttetikke at tildele en kontrakt, som har været udbudt, eller at gøre proce-duren om; underretningen sker skriftligt, hvis der anmodes herom. Deunderretter også De Europæiske Fællesskabers Publikationskontor omdisse afgørelser.
3. For hver indgået kontrakt udarbejder de ordregivende myndig-
heder en rapport, der mindst skal omfatte følgende oplysninger:
— den ordregivende myndigheds navn og adresse samt kontraktens
genstand og værdi
— navnene på de valgte ansøgere eller bydende og begrundelsen for
valget af dem
— navnene på de forbigåede ansøgere eller bydende og begrundelsen
for tilsidesættelsen af dem
— navnet på den valgte entreprenør og begrundelsen for valget af hans
bud samt, hvis dette vides, oplysning om, hvor stor en del afarbejdet den valgte entreprenør har til hensigt at give i underentre-
prise til tredjemand
— ved udbud efter forhandling de i artikel 7 omhandlede omstændig-
heder, der har begrundet anvendelse af denne fremgangsmåde.
Denne rapport eller dens hovedpunkter meddeles Kommissionen på
dennes anmodning.
Artikel 9
I de tilfælde, hvor kontrakter vedrører planlægning og opførelse af et
socialt boligkompleks, hvor det på grund af det pågældende arbejdesomfang, komplicerede karakter og formodede varighed er nødvendigthelt fra begyndelsen at lægge en plan på basis af et snævert samarbejde
inden for en gruppe, der omfatter repræsentanter for de ordregivende
myndigheder, sagkyndige og den entreprenør, som det påhviler atudføre arbejdet, kan der vælges en særlig fremgangsmåde med hensyntil tildeling af kontrakten med henblik på at udpege den entreprenør,som er bedst egnet til at optages i gruppen.
Specielt skal de ordregivende myndigheder i udbudsbekendtgørelsen
give en så nøjagtig beskrivelse af arbejdet som muligt for at sætte de
entreprenører, der måtte være interesseret i arbejdet, i stand til effektivt
at vurdere det projekt, der skal udføres. Endvidere skal de ordregivendemyndigheder i denne bekendtgørelse i henhold til artikel 24 til 29anføre de personlige, tekniske og økonomiske betingelser, som ansø-gerne skal opfylde.
Når de ordregivende myndigheder benytter en sådan fremgangsmåde,
skal de anvende de fælles regler for offentliggørelse af et begrænsetudbud samt kriterierne for kvalitativ udvælgelse.1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 8
▼B
▼B
AFSNIT II
FÆLLES REGLER PÅ DET TEKNISKE OMRÅDE
Artikel 10
1. De tekniske specifikationer i bilag III anføres i de generelle doku-
menter eller i kontraktdokumenterne vedrørende hver kontrakt.
2. Uden at dette berører medlemsstaternes obligatoriske tekniske
forskrifter, for så vidt disse er forenelige med fællesskabsretten, fast-sættes de tekniske specifikationer af de ordregivende myndigheder vedhenvisning til de nationalestandarder, der gennemfører europæiske stan-darder, ved henvisning til europæiske tekniske godkendelser eller ved
henvisning til fælles tekniske specifikationer.
3. En ordregivende myndighed kan fravige stk. 2 i følgende tilfælde:
a) når standarderne, de europæiske tekniske godkendelser eller de
fælles tekniske specifikationer ikke indeholder nogen bestemmelserom, hvorledes der skal konstateres overensstemmelse, eller når derikke findes nogen teknisk metode, der giver mulighed for på
tilfredsstillende måde at fastslå et produkts overensstemmelse med
disse standarder, europæiske tekniske godkendelser eller fællestekniske specifikationer
b) når disse standarder, europæiske tekniske godkendelser eller fælles
tekniske specifikationer ville føre til anvendelse af produkter eller
materialer, der er uforenelige med installationer, der alleredeanvendes af de ordregivende myndigheder, eller ville medføre ufor-holdsmæssigt store udgifter eller tekniske vanskeligheder; dennefravigelse kan kun ske som led i en klart defineret og nedskrevetplan om overgang til europæiske standarder, europæiske tekniske
godkendelser eller fælles tekniske specifikationer inden for en
nærmere fastlagt frist
c) når det pågældende projekt er udtryk for en virkelig nyskabelse, for
hvilken anvendelsen af eksisterende standarder, europæiske tekniske
godkendelser eller fælles tekniske specifikationer ville være uhen-
sigtsmæssig.
4. De ordregivende myndigheder, der benytter stk. 3, anfører deres
begrundelse herfor i ubudsbekendtgørelsen i De Europæiske Fællesska-
bers Tidende eller i udbudsbetingelserne, medmindre dette ikke er
muligt, de angiver angiver i alle tilfælde begrundelsen i deres interne
dokumentation og stiller på anmodning disse oplysninger til rådighed
for medlemsstaterne og Kommissionen.
5. Hvis der ikke foreligger europæiske standarder, europæiske
tekniske godkendelser eller fælles tekniske specifikationer:
a) fastsættes de tekniske specifikationer ved henvisning til de nationale
tekniske specifikationer, der er anerkendt som værende i overens-stemmelse med de væsentlige krav i fællesskabsdirektiverne om
teknisk harmonisering, efter de procedurer, der er fastsat i disse
direktiver, navnlig efter de procedurer, der er fastsat i Rådetsdirektiv 89/106/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnær-melse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser ombyggevarer (
1)
b) kan de tekniske specifikationer fastsættes ved henvisning til de nati-
onale tekniske specifikationer for udformning, beregning ogudførelse af entreprenørarbejder samt for anvendelse af produkter
c) kan de tekniske specifikationer defineres ved henvisning til andre
dokumenter.
I så fald henviser den ordregivende myndighed i prioritetsorden til:
i) nationale standarder, hvorved internationale standarder, der er aner-
kendt i den ordregivende myndigheds land, gennemføres1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 9
(1) EFT nr. L 40 af 11. 2. 1989, s. 12.
▼B
ii) andre nationale standarder og tekniske godkendelser i den ordregi-
vende myndigheds land
iii) enhver anden standard.
6. Medmindre kontraktgenstanden gør det berettiget, forbyder
medlemsstaterne, at der i betingelserne for den enkelte kontraktindsættes tekniske specifikationer, som nævner varer af et bestemtfabrikat eller hidrørende fra et bestemt sted, eller specielle metoder,
og som derved begunstiger eller udelukker bestemte virksomheder.
Det er navnlig forbudt at anføre varemærker, patenter eller typer ellerat anføre en bestemt oprindelse eller en bestemt produktion; en sådanangivelse, der ledsages af bemærkningen »eller dermed ligestillet« erdog tilladt, når de ordregivende myndigheder ikke har mulighed for at
give en beskrivelse af kontraktgenstanden ved hjælp af specifikationer,
som er tilstrækkelig nøjagtige og forståelige for alle interesserede.
AFSNIT III
FÆLLES REGLER FOR OFFENTLIGGØRELSE
Artikel 11
1. De ordregivende myndigheder bekendtgør ved en vejledende
bekendtgørelse de væsentlige karakteristika for de bygge- og anlægsar-bejder, som de agter at lade udføre, og hvis kontraktværdi mindstandrager det tærskelbeløb, der er anført i artikel 6, stk. 1.
2. Ordregivende myndigheder, som ønsker at indgå en offentlig
bygge- og anlægskontrakt ved offentligt eller begrænset udbud ellerved udbud efter forhandling i de i artikel 7, stk. 2, omhandlede tilfælde,
skal tilkendegive deres hensigt herom ved en bekendtgørelse.
3. Ordregivende myndigheder, som ønsker at anvende en koncessi-
onskontrakt om offentlige bygge- og anlægsarbejder, skal tilkendegive
deres hensigt herom ved en bekendtgørelse.
4. Indehaveren af en koncessionskontrakt om offentlige bygge- og
anlægsarbejder, der ikke selv er en ordregivende myndighed, og somønsker at indgå en kontrakt om offentlige bygge- og anlægsarbejdermed tredjemand som omhandlet i artikel 3, stk. 4, skal tilkendegivederes hensigt herom ved en bekendtgørelse.
5. Ordregivende myndigheder, der har indgået en kontrakt, giver
meddelelse herom ved en bekendtgørelse. Dog kan offentliggørelse af
visse oplysninger i visse tilfælde undlades, hvis dette ville hindreanvendelsen af retsforskrifter, være i modstrid med offentlige interessereller være til skade for offentlige eller private virksomheders legitimeøkonomiske interesser eller for den loyale konkurrence mellem entre-prenørerne.
6. De bekendtgørelser, der er omhandlet i stk. 1 til 5, udformes i
overensstemmelse med modellerne i bilag IV, V og VI og skal inde-
holde de heri krævede oplysninger.
De ordregivende myndigheder kan ikke stille andre betingelser end de i
artikel 26 og 27 omhandlede, når de anmoder om oplysninger vedrø-rende de betingelser af økonomisk og teknisk art, som de kræveropfyldt af entreprenørerne som forudsætning for udvælgelse. (Punkt11 i bilag IV, del B, punkt 10 i bilag IV, del C, og punkt 9 i bilagIV, del D).
7. De i stk. 1 til 5 omhandlede bekendtgørelser sendes af den ordre-
givende myndighed hurtigst muligt og på den bedst egnede måde til
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer.Når der er tale om den i artikel 14 omhandlede hasteprocedure, skalbekendtgørelserne sendes pr. telex, telegram eller telefax.
Bekendtgørelsen i henhold til stk. 1 afsendes hurtigst muligt efter
godkendelsen af det program, som omfatter de bygge- og anlægskon-trakter, som de ordregivende myndigheder agter at indgå.
Bekendtgørelsen i henhold til stk. 5 afsendes senest 48 dage efter
indgåelsen af den pågældende kontrakt.1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 10
▼B
8. De i stk. 1 og 5 omhandlede bekendtgørelser offentliggøres i
deres helhed i De Europæiske Fællesskabers Tidende og i TED-basen
på Fællesskabernes officielle sprog, dog således at kun udgaven på
originalsproget er autentisk.
9. De i stk. 2, 3 og 4 omhandlede bekendtgørelser offentliggøres i
deres helhed i De Europæiske Fællesskabers Tidende og i TED-basen
på deres originalsprog. Et resumé at hver bekendtgørelses hovedindholdoffentliggøres på Fællesskabernes øvrige officielle sprog, dog således at
kun udgaven på originalsproget er autentisk.
10. Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikati-
oner offentliggør bekendtgørelserne senest tolv dage efterafsendelsesdatoen. Når der er tale om den i artikel 14 omhandledehasteprocedure, nedsættes fristen til fem dage.
11. Offentliggørelserne i de officielle meddelelsesorganer eller i
pressen i den ordregivende myndigheds hjemland må ikke finde stedfør datoen for bekendtgørelsens afsendelse til Kontoret for De Europæ-iske Fællesskabers Officielle Publikationer, og denne dato skal nævnesved offentliggørelsen. I denne må der ikke forekomme andre oplys-ninger end dem, der offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers
Tidende .
12. De ordregivende myndigheder skal være i stand til at bevise
afsendelsesdatoen.
13. Omkostningerne ved offentliggørelse af udbudsbekendtgørel-
serne i De Europæiske Fællesskabers Tidende afholdes af
Fællesskaberne. Bekendtgørelsen må ikke være længere end en side i
nævnte tidende, dvs. ca. 650 ord. Hvert nummer af De Europæiske
Fællesskabers Tidende , som indeholder en eller flere bekendtgørelser,
gengiver den eller de modeller, som danner grundlag for den eller deoffentliggjorte bekendtgørelser.
Artikel 12
1. Ved offentlige udbud må den af de ordregivende myndigheder
fastsatte frist for modtagelse af bud ikke være kortere end 52 dage fradatoen for afsendelsen af bekendtgørelsen.
2. I stedet for fristen i stk. 1 for modtagelse af bud kan anvendes en
frist, der er tilstrækkelig lang til, at de interesserede kan afgive antage-
lige bud, og som generelt ikke er mindre end 36 dage og under ingenomstændigheder mindre end 22 dage fra datoen for fremsendelsen afudbudsbekendtgørelsen, hvis de ordregivende myndigheder har sendtden vejledende bekendtgørelse, jf. artikel 11, stk. 1, der er udarbejdet
i overensstemmelse med modellen i bilag IV A (forhåndsmeddelelse),
tilDe Europæiske Fællesskabers Tidende mindst 52 dage og højst tolv
måneder før afsendelsen til De Europæiske Fællesskabers Tidende af
bekendtgørelsen i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, forudsat atden vejledende bekendtgørelse derudover mindst indeholdt så mange afde oplysninger, der er anført i bekendtgørelsesmodellen i bilag IV B
(offentligt udbud), som stod til rådighed på tidspunktet for offentliggø-
relsen af bekendtgørelsen.
3. Forudsat at anmodning derom er fremsat i tide, skal de ordregi-
vende myndigheder eller de kompetente afdelinger fremsende
udbudsbetingelserne og det supplerende materiale til entreprenørerne iløbet af seks dage efter modtagelsen af anmodningen derom.
4. Forudsat at anmodning derom er fremsat i tide, skal yderligere
oplysninger om udbudsbetingelserne meddeles af de ordregivende
myndigheder senest seks dage inden udløbet af den frist, der er fastsat
for modtagelse af buddene.
5. Når udbudsbetingelserne og de supplerende dokumenter eller
oplysninger på grund af deres omfang ikke kanfremlægges inden forde frister, der er fastsat i stk. 3 og 4, eller når bud kun kan afgives efterbesigtigelse på stedet eller efter gennemsyn på stedet af bilagsmate-1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 11
▼M1
▼B
▼B
rialet til udbudsbetingelserne, skal fristerne i stk. 1 og 2 forlænges i
passende omfang.
Artikel 13
1. Ved begrænset udbud og ved udbud efter forhandling som anført i
artikel 7, stk. 2, må den frist, som de ordregivende myndigheder harfastsat for modtagelse af anmodninger om deltagelse, ikke være kortereend 37 dage fra tidspunktet for afsendelsen af bekendtgørelsen.
2. De ordregivende myndigheder skal samtidig og skriftligt opfordre
de udvalgte ansøgere til at afgive bud. Opfordringsskrivelsen ledsages
af udbudsbetingelserne og supplerende materiale. Den skal mindst
indeholde følgende oplysninger:
a) eventuelt adressen på det sted, hvor udbudsbetingelserne og de
supplerende dokumenter kan fås, og sidste frist for fremsættelse afanmodning herom, samt størrelsen af og betalingsmåden for det
gebyr, som eventuelt skal betales for at modtage dette materiale
b) fristen for modtagelse af bud, den adresse, til hvilken de skal frem-
sendes, og det eller de sprog, de skal være udfærdiget på
c) en henvisning til den offentliggjorte udbudsbekendtgørelse
d) angivelse af, hvilke dokumenter der eventuelt skal vedlægges, enten
til støtte for erklæringer, der kan efterprøves, og som ansøgeren harfremlagt i overensstemmelse med artikel 11, stk. 7, eller somsupplement til de oplysninger, der er nævnt i samme artikel, og påsamme betingelser som fastsat i artikel 26 og 27
e) kriterierne for tildeling af kontrakten, hvis de ikke er anført i
bekendtgørelsen.
3. Ved begrænset udbud må den af de ordregivende myndigheder
fastsatte frist for modtagelse af bud ikke være kortere 40 dage fra tids-
punktet for afsendelsen af den skriftlige opfordring.
4. Fristen i stk. 3 for modtagelse af bud kan nedsættes til 26 dage,
hvis de ordregivende myndigheder har sendt den vejledende bekendtgø-
relse, jf. artikel 11, stk. 1, der er udarbejdet i overensstemmelse med
modellen i bilag IV A (forhåndsmeddelelse), til De Europæiske Fælles-
skabers Tidende mindst 52 dage og højst tolv måneder før afsendelsen
tilDe Europæiske Fællesskabers Tidende , af bekendtgørelsen i over-
ensstemmelse med artikel 11, stk. 2, forudsat at den vejledendebekendtgørelse derudover mindst indeholdt så mange af de oplysninger,
der er anført i bekendtgørelsesmodellen i bilag IV C (begrænset udbud)
eller eventuelt i bilag IV D (udbud efter forhandling), som stod tilrådighed på tidspunktet for offentliggørelsen af bekendtgørelsen.
5. Ansøgninger om deltagelse i udbud kan fremsættes pr. brev, tele-
gram, telex, telefax eller telefon. I de fire sidstnævnte tilfælde skal debekræftes ved brev, der afsendes inden udløbet af den i stk. 1 omhand-lede tidsfrist.
6. Forudsat at anmodning derom er fremsat i tide, skal yderligere
oplysninger om udbudsbetingelserne meddeles af de ordregivende
myndigheder senest seks dage inden udløbet af den frist, der er fastsat
for modtagelse af buddene.
7. Når bud kun kan afgives efter besigtigelse på stedet eller efter
gennemsyn på stedet af bilagsmaterialet til udbudsbetingelserne, skalfristerne i stk. 3 og 4 forlænges i passende omfang.
Artikel 14
1. I hastende tilfælde, hvor det ikke er muligt at overholde de i
artikel 13 omhandlede tidsfrister, kan de ordregivende myndighederfastsætte følgende frister:
a) en frist for modtagelse af anmodninger om deltagelse, der ikke må
være kortere end 15 dage fra datoen for bekendtgørelsens afsendelse1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 12
▼M1
▼B
▼B
b) en frist for modtagelse af bud, der ikke må være kortere end ti dage
fra datoen for opfordringen.
2. Forudsat at anmodning derom er fremsat i tide, skal yderligere
oplysninger om udbudsbetingelserne meddeles af de ordregivende
myndigheder senest fire dage inden udløbet af den frist, der er fastsatfor modtagelse af buddene.
3. Ansøgninger om deltagelse i udbud og opfordringer til at afgive
bud skal fremsendes ad hurtigste vej. Fremsættes anmodningerne omdeltagelse pr. telegram, telex, telefax eller telefon, skal de bekræftesved brev, der afsendes inden udløbet af fristen i stk. 1.
Artikel 15
Ordregivende myndigheder, der ønsker at anvende en koncessionskon-
trakt om offentlige bygge- og anlægsarbejder, fastsætter en frist for
indsendelse af ansøgninger om koncessionskontrakten, der ikke måvære kortere end 52 dage fra datoen for afsendelsen af bekendtgø-relsen.
Artikel 16
For bygge- og anlægsarbejder, der udbydes af indehavere af koncessi-
onskontrakter om offentlige bygge- og anlægsarbejder, som ikke selv erordregivende myndigheder, fastsætter koncessionsindehaveren en frist
for modtagelse afansøgninger om deltagelse, der ikke må være kortere
end 37 dage fra datoen for afsendelsen af bekendtgørelsen og en fristfor modtagelse af bud, der ikke må være kortere end 40 dage fradatoen for afsendelsen af bekendtgørelsen eller opfordringen til atindgive bud.
Artikel 17
De ordregivende myndigheder kan i De Europæiske Fællesskabers
Tidende lade offentliggøre bekendtgørelser om offentlige bygge- og
anlægsarbejder, som ikke er omfattet af bestemmelserne i nærværende
direktiv om obligatorisk offentliggørelse.
AFSNIT IV
FÆLLES REGLER FOR DELTAGELSE
Kapitel 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 18
►M1 1.◄ Ordrer tildeles på grundlag af kriterierne i dette afsnits
kapitel 3 og under overholdelse af artikel 19, efter at egnetheden hos deentreprenører, som ikke er udelukket i henhold til artikel 24, er efter-prøvet af de ordregivende myndigheder i overensstemmelse medkriterierne for økonomisk, finansiel og teknisk formåen som anført iartikel 26 til 29.
2. Bud skal afgives skriftligt enten direkte eller pr. brev. Medlems-
staterne kan tillade, at bud afgives på andre måder, der sikrer:
— at hvert bud indeholder alle de oplysninger, som er nødvendige for
at vurdere det
— at buddenes fortrolighed bevares indtil vurderingen— at disse bud af hensyn til det retlige bevis om nødvendigt snarest
bekræftes skriftligt eller ved fremsendelse af en bekræftet genpart
— at buddene først åbnes efter udløbet af modtagelsesfristen.
Artikel 19
Når kriteriet for tildeling af kontrakten er det økonomisk mest fordel-
agtige bud, kan de ordregivende myndigheder tage hensyn til1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 13
▼M1
▼B
▼B
alternative bud fra bydende, når disse alternative bud opfylder de mind-
stekrav, der er fastsat af de ordregivende myndigheder.
De ordregivende myndigheder angiver i udbudsbetingelserne, hvilke
mindstekrav alternative bud skal opfylde, samt de nærmere bestem-
melser for afgivelse af alternative bud. De skal i
udbudsbekendtgørelsen angive, hvis alternative bud ikke er tilladte.
De ordregivende myndigheder kan ikke afvise et alternativt bud alene
med den begrundelse, at det er udarbejdet med tekniske specifikationer,der er defineret ved henvisning til nationale standarder, hvorved euro-pæiske standarder gennemføres, ved henvisning til europæiske tekniskegodkendelser eller ved henvisning til fælles tekniske specifikationer
som omhandlet i artikel 10, stk. 2, eller ved henvisning til nationale
tekniske specifikationer som omhandlet i artikel 10, stk. 5, litra a) ogb).
Artikel 20
I udbudsbetingelserne kan den ordregivende myndighed anmode den
bydende om i buddet at angive, hvilke dele af arbejdet han eventuelthar til hensigt at give i underentreprise til tredjemand.
Denne angivelse berører ikke hovedentreprenørens ansvar.
Artikel 21
Der kan afgives bud af sammenslutninger af entreprenører. Det kan
ikke forlanges af sådanne sammenslutninger, at de med henblik på
afgivelse af bud antager en bestemt retlig form, men den udvalgtesammenslutning kan være nødsaget til at foretage en sådan ændring,når den har fået tildelt kontrakten.
Artikel 22
1. Ved begrænsede udbud og ved udbud efter forhandling udvælger
de ordregivende myndigheder på grundlag af oplysningerne om ansø-gernes forhold samt de oplysninger og formaliteter, der er nødvendigefor at kunne vurdere de økonomiske og tekniske mindstekrav, som
disse skal opfylde, blandt de ansøgere, der har de kvalifikationer, der
kræves i henhold til artikel 24 til 29, de ansøgere, som de vil opfordretil at afgive bud eller til at forhandle.
2. Når de ordregivende myndigheder indgår en kontrakt ved
begrænset udbud, kan de fastsætte en margen for det mindste og størsteantal virksomheder, de vil opfordre til at afgive bud. I så fald angivesdenne margen i bekendtgørelsen. Margenen fastlægges efter beskaffen-
heden af det arbejde, der skal udføres. Det mindste antal må ikke være
under fem. Det største antal kan fastsættes til tyve.
Under alle omstændigheder skal antallet af ansøgere, der opfordres til
at afgive bud, være tilstrækkelig stort til at sikre reel konkurrence.
3. Når de ordregivende myndigheder indgår en kontrakt ved udbud
efter forhandling i de i artikel 7, stk. 2, omhandlede tilfælde, måantallet af ansøgere, der har adgang til at forhandle, ikke være mindreend tre, forudsat at der er et tilstrækkeligt antal kvalificerede ansøgere.
4. Medlemsstaterne sørger for, at de ordregivende myndigheder uden
forskelsbehandling retter henvendelse til entreprenører i andre
medlemsstater, der opfylder de stillede krav, og at dette sker på samme
betingelser som dem, der gælder for de nationale entreprenører.
Artikel 23
1. De ordregivende myndigheder kan i udbudsbetingelserne oplyse
eller af en medlemsstat forpligtes til at oplyse, hos hvilken myndighed
eller hvilke myndigheder de bydende kan få oplysninger om, hvilkeforpligtelser der gælder i henhold til bestemmelserne om beskyttelsepå arbejdspladsen og om arbejdsforhold i den medlemsstat, region ellerlokalitet, hvor arbejdet skal udføres, og som gælder for det arbejde, derskal udføres på byggepladsen under opfyldelsen af kontrakten.1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 14
▼B
2. De ordregivende myndigheder, der giver de i stk. 1 nævnte oplys-
ninger, anmoder de bydende eller deltagerne i en udbudsprocedure omat angive, at de ved udarbejdelsen af deres bud har taget hensyn til de
forpligtelser, der gælder i henhold til bestemmelserne om beskyttelse
på arbejdspladsen og om arbejdsforhold på det sted, hvor arbejdet skaludføres. Denne bestemmelse er ikke til hinder for anvendelse afbestemmelserne i artikel 30, stk. 4, om undersøgelse af unormalt lavebud.
Kapitel 2
Kriterier for kvalitativ udvælgelse
Artikel 24
Fra deltagelse i en udbudsprocedure kan udelukkes enhver entreprenør:
a) hvis bo er under konkurs, likvidation, skifte eller tvangsakkord uden
for konkurs, som har indstillet sin erhvervsvirksomhed eller befindersig i en lignende situation i henhold til en tilsvarende procedure, derer fastsat i national lovgivning
b) hvis bo er begæret taget under konkursbehandling eller behandling
med henblik på likvidation, skifte eller tvangsakkord uden for
konkurs eller enhver tilsvarende behandling, der er fastsat i nationallovgivning
c) som ved en retskraftig dom er dømt for en strafbar handling, der
rejser tvivl om hans faglige hæderlighed
d) som i forbindelse med udøvelsen af sit erhverv har begået en
alvorlig fejl, som de ordregivende myndigheder bevisligt har konsta-
teret
e) som ikke har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til betaling af
bidrag til sociale sikringsordninger i henhold til retsforskrifterne idet land, hvor han er etableret, eller i den ordregivende myndighedsland
f) som ikke har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til betaling af
skatter og afgifter i henhold til retsforskrifterne i det land, hvor
han er etableret, eller den ordregivende myndigheds land
g) som svigagtigt har givet urigtige oplysninger ved meddelelsen af de
oplysninger, der kan kræves i henhold til dette kapitel, eller som harundladt at give disse oplysninger.
Når den ordregivende myndighed af entreprenøren kræver bevis for, at
han ikke befinder sig i nogen af de i litra a), b), c), e) eller f) nævntesituationer, godkender den som tilstrækkeligt bevis:
— i de i litra a), b) eller c) nævnte tilfælde fremlæggelse af en straf-
feattest eller et tilsvarende dokument udstedt af en kompetent
retslig eller administrativ myndighed i hjemlandet eller et senere
opholdsland, hvoraf det fremgår, at disse krav er opfyldt
— i de i litra e) eller f) nævnte tilfælde en attest udstedt af den kompe-
tente myndighed i den pågældende medlemsstat.
Såfremt det pågældende land ikke udsteder sådanne dokumenter eller
attester, kan de erstattes af en erklæring under ed, eller i de medlems-stater, hvor edsaflæggelse ikke finder sted, af en højtidelig erklæring,
der af vedkommende afgives over for en retslig eller administrativ
myndighed, over for en notar eller over for en kompetent faglig orga-nisation i hjemlandet eller et senere opholdsland.
Medlemsstaterne udpeger de myndigheder og organisationer, der er
kompetente til at udstede ovennævnte dokumenter, og underretterstraks de andre medlemsstater og Kommissionen herom.
Artikel 25
Entreprenører, som ønsker at deltage i en offentlig bygge- og anlægs-
kontrakt, kan opfordres til at godtgøre, at de er optaget i det faglige1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 15
▼B
register i overensstemmelse med lovgivningen i det land, hvor de er
bosat. Disse faglige registre er:
— i Belgien »Registre du Commerce«/»Handelsregister«
— i Danmark »Handelsregistret«, »Aktieselskabsregistret« og
»Erhvervsregistret«
— i Tyskland »Handelsregister« og »Handwerksrolle«
— i Grækenland registret over kontraherende virksomheder:
(»Μητρώο Εργοληπτικών Επιχειρήσεων «—ΜΕΠ) under
ministeriet for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder(ΥΠΕΧΩ∆Ε)
— i Spanien »Registro Oficial de Contratistas del Ministerio de Indu-
stria, Comercio y Turismo«
— i Frankrig »registre du commerce« og »répertoire des métiers«— i Italien »Registro della Camera di commercio, industria, agricol-
tura e artigianato«
— i Luxembourg »Registre aux firmes« og »Rôle de la Chambre des
métiers«
— i Nederlandene »Handelsregister«
— i Portugal »Comissão de Alvarás de Empresas de Obras Públicas e
Particulares (CAEOPP)«
— i Det Forenede Kongerige og Irland kan entreprenøren anmodes om
at fremlægge en attest udstedt af »Registrar of Companies« eller fra»Registrar of Friendly Societies« eller, hvis dette ikke er muligt, en
attest, hvori det præciseres, at den pågældende under ed har
erklæret, at han udøver det pågældende erhverv i det land, hvorhan er etableret, på et bestemt sted og under et bestemt firmanavn
— for Finland »Kaupparekisteri — Handelsregistret«
— for Sverige »aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren«— for Østrig »Firmenbuch«, »Gewerberegister«, »Mitgliederverzeich-
nisse der Landeskammern«
— i Den Tjekkiske Republik »obchodní rejst řík«
— i Estland »Keskäriregister«— i Cypern afkræves entreprenøren en attest fra Rådet for Registrering
og Revision af Entreprenør- og Byggevirksomheder ( Συµβούλιο
Εγγραφής και Ελέγχου Εργοληπτών Οικοδοµικών και
Τεχνικών Έργων) i henhold til loven om registrering og revision
af entreprenør- og byggevirksomheder
— i Letland »Uz ņēmumu re ģistrs« (Virksomhedsregistret)
— i Litauen »Juridini ųasmen ųregistras«
— i Ungarn »Cégnyilvántartás«, »egyéni vállalkozók jegyz ői nyilván-
tartása«
— på Malta skal en tilbudsgiver (eller leverandør) anføre sit »numru
ta' re ġistrazzjoni tat- Taxxa tal- Valur Mi żjud (VAT) u n- numru
tal-li ċenzja ta' kummer ċ«, og, hvis der er tale om et partnerskab
eller selskab, det relevante registreringsnummer, der er udstedt af
Maltas Myndighed for Finansielle Tjenesteydelser
— i Polen »Krajowy Rejestr S ądowy« (Det Nationale Retsregister)
— i Slovenien »Sodni register« og »obrtni register«— i Slovakiet »Obchodný register«.
Artikel 26
1. Bevis for entreprenørens finansielle og økonomiske formåen kan
normalt føres på en eller flere af følgende måder:
a) relevante erklæringer fra bank
b) fremlæggelse af virksomhedens balance eller balanceudtog, såfremt
offentliggørelse af balancen er foreskrevet i lovgivningen i det land,hvor entreprenøren er etableret1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 16
▼A1
▼A2
▼B
▼B
c) en erklæring om virksomhedens samlede omsætning og dens omsæt-
ning i forbindelse med bygge- og anlægsarbejder i de sidste treregnskabsår.
2. De ordregivende myndigheder skal i bekendtgørelsen eller i
opfordringen til at afgive bud anføre, hvilken eller hvilke former for
dokumentation de har valgt, samt hvilken anden dokumentation der
skal fremlægges ud over den i stk. 1, litra a), b) og c), anførte.
3. Såfremt entreprenøren af en gyldig grund ikke er i stand til at
fremlægge den af den ordregivende myndighed krævede dokumenta-
tion, kan han godtgøre sin økonomiske og finansielle formåen vedethvert andet dokument, som den ordregivende myndighed finderegnet.
Artikel 27
1. Godtgørelse af entreprenørens tekniske formåen kan ske:
a) i form af studie- og kvalifikationsbeviser for entreprenøren og/eller
virksomhedens ledere og især den eller de personer, som er ansvar-
lige for arbejdernes udførelse
b) i form af en liste over de arbejder, der er udført i løbet af de sidste
fem år, ledsaget af attester for god udførelse af de betydeligstearbejder. Disse attester skal angive arbejdets værdi, tidspunkt ogsted for udførelsen, og om arbejdet er udført fagmæssigt og afsluttettilfredsstillende. Den kompetente myndighed sender i påkommende
tilfælde disse attester direkte til de ordregivende myndigheder
c) ved en erklæring om det udstyr, det materiel og den tekniske udrust-
ning, som entreprenøren kan disponere over til udførelse af detpågældende arbejde
d) ved en erklæring om virksomhedens årlige gennemsnitlige antal
beskæftigede og antallet af ledere gennem de sidste tre år
e) ved en erklæring om, hvilke teknikere eller tekniske organer, uanset
om de hører til virksomheden, entreprenøren kan disponere over til
udførelse af arbejdet.
2. Den ordregivende myndighed skal i bekendtgørelsen eller i opfor-
dringen til at afgive bud anføre, hvilke af disse former fordokumentation den ønsker at få forelagt.
Artikel 28
Den ordregivende myndighed kan inden for rammerne af artikel 24 til
27 anmode entreprenøren om at supplere eller uddybe den fremlagte
dokumentation.
Artikel 29
1. Medlemsstater, der har officielle lister over godkendte entrepre-
nører, skal tilpasse disse lister efter bestemmelserne i artikel 24, litraa) til d) og g), og artikel 25, 26 og 27.
2. Entreprenører, der er optaget på officielle lister, kan for hver
kontrakt forelægge den ordregivende myndighed en attest for optagelseudstedt af den kompetente myndighed. Af attesten skal det fremgå,hvilke oplysninger der har dannet grundlag for optagelse på listen,
samt den klassifikation, som følger af listen.
3. De kompetente organers attestation af optagelse på officielle lister
udgør for de andre medlemsstaters ordregivende myndigheder kun i
forhold til artikel 24, litra a) til d) og g), artikel 25, artikel 26, litra b)
og c), og artikel 27, litra b) og d), en formodning om, at den pågæl-dende entreprenør er kvalificeret til at udføre de arbejder, som svarertil hans klassifikation.
Oplysninger, som kan udledes af optagelsen på officielle lister, kan
ikke drages i tvivl. Dog kan der for bidrag til socialsikringsordningerafkræves enhver opført entreprenør en supplerende attestation i forbin-delse med hver enkelt kontrakt.1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 17
▼B
Ovenstående bestemmelser anvender de ordregivende myndigheder i de
øvrige medlemsstater udelukkende på entreprenører, der er etableret iden medlemsstat, der har udfærdiget den officielle liste.
4. I forbindelse med optagelse af entreprenører fra andre medlems-
stater på en officiel liste, kan der ikke kræves andre beviser ellererklæringer end dem, der kræves af landets egne entreprenører, ogunder ingen omstændigheder andre end dem, der er fastsat i artikel24 til 27.
5. De medlemsstater, der har officielle lister, er forpligtet til at
meddele de øvrige medlemsstater adressen på det organ, hvortil anmod-ninger om optagelse kan rettes.
Kapitel 3
Kriterier for tildeling af kontrakter
Artikel 30
1. De kriterier, som den ordregivende myndighed skal benytte ved
tildeling af kontrakter, er:
a) enten udelukkende den laveste pris
b) eller, når tildelingen sker på grundlag af det økonomisk mest fordel-
agtige bud, forskellige kriterier, som varierer efter den pågældende
kontrakt, f. eks. pris, byggetid, driftsomkostninger, rentabilitet,teknisk værdi.
2. I det i stk. 1, litra b), nævnte tilfælde skal den ordregivende
myndighed enten i udbudsbetingelserne eller i udbudsbekendtgørelsen
anførte alle de kriterier, den påtænker at benytte, så vidt muligt ordnet
efter den betydning, de tillægges, med de vigtigste først.
3. Stk. 1 finer ikke anvendelse, når en medlemsstat ved tildeling af
kontrakter lægger andre kriterier til grund inden for rammerne afbestemmelser, der er i kraft på tidspunktet for dette direktivs vedta-gelse, og hvis formål er at indrømme visse bydende en fortrinsstilling,
forudsat at de bestemmelser, der påberåbes, er forenelige med Trak-
taten.
4. Hvis bud vedrørende en bestemt kontrakt forekommer at være
unormalt lave i forhold til ydelsen, skal den ordregivende myndighed,inden den kan afvise sådanne bud, skriftligt anmode om sådanne oplys-
ninger om det pågældende buds sammensætning, som den anser for
relevante, og kontrollere denne sammensætning under hensyntagen tilde modtagne begrundelser.
Den ordregivende myndighed kan tage hensyn til begrundelser vedrø-
rende besparelser i forbindelse med byggeprocessen, vedrørende deanvendte tekniske løsninger, den bydendes usædvanligt gunstige betin-
gelser for at udføre arbejdet eller den bydendes projekts originalitet.
Hvis kontrakten ifølge udbudsbetingelserne tildeles på grundlag af den
laveste pris, skal den ordregivende myndighed give Kommissionenmeddelelse om afvisning af bud, som den finder for lave.
Indtil udgangen af 1992 kan den ordregivende myndighed dog, når
dette er tilladt efter gældende national lovgivning, undtagelsesvis og
uden forskelsbehandling begrundet i nationalitet, afvise bud, der er
unormalt lave i forhold til ydelsen, uden at følge den fremgangsmåde,der er fastsat i første afsnit, såfremt antallet af disse bud vedrørende enbestemt kontrakt er så stort, at nævnte fremgangsmåde ville medføre enbetydelig forsinkelse og være til skade for den offentlige interesse, der
knytter sig til arbejdets udførelse. Det skal fremgå af den bekendtgø-
relse, der er nævnt i artikel 11, stk. 5, at denne undtagelsesprocedurevil blive anvendt.
Artikel 31
1. Dette direktiv er ikke til hinder for, at der indtil den 31. december
1992 anvendes gældende nationale bestemmelser om indgåelse afoffentlige bygge- og anlægskontrakter, der har til formål at begrænse1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 18
▼B
regionale forskelle og fremme beskæftigelsen i udviklingsmæssigt
tilbagestående områder og i områder med erhvervsmæssig tilbagegang,såfremt de pågældende bestemmelser er forenelige med Traktaten,
særlig principperne om forbud mod enhver forskelsbehandling
begrundet i nationalitet, etableringsfrihed og fri udveksling af tjeneste-ydelser, samt med Fællesskabets internationale forpligtelser.
2. Stk. 1 berører ikke anvendelsen af artikel 30, stk. 3.
Artikel 32
1. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de i artikel 30,
stk. 3, og artikel 31 omhandlede nationale bestemmelser samt om de
nærmere retningslinjer for deres gennemførelse.
2. De pågældende medlemsstater sender hvert år Kommissionen en
rapport om, hvorledes de i stk. 1 nævnte foranstaltninger anvendes.Disse rapporter forelægges for Det Rådgivende Udvalg for OffentligeAftaler.
AFSNIT V
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 33
Fristerne for modtagelse af bud eller modtagelse af anmodninger om
deltagelse beregnes i henhold til Rådets forordning (EØF, Euratom)nr. 1182/71 af 3. juni 1971 om fastsættelse af regler om tidsfrister,
datoer og tidspunkter (
1).
Artikel 33 a
Med henblik på de ordregivende myndigheders tildeling af ordrer skal
medlemsstaterne i deres forbindelser anvende lige så gunstige betin-gelser som dem, de giver tredjelande i forbindelse med
gennemførelsen af den aftale om offentlige indkøb, der blev indgået i
forbindelse med de multilaterale forhandlinger under Uruguay-runden (
2), i det følgende benævnt »Aftalen«. Med henblik herpå
rådfører medlemsstaterne sig med hinanden i Det Rådgivende Udvalgfor Offentlige Aftaler om, hvilke foranstaltninger der skal træffes tilgennemførelse af Aftalen.
Artikel 34
1. For at kunne bedømme resultaterne af direktivets anvendelse
sender medlemsstaterne senest den 31. oktober 1997 og derefter den31. oktober hvert år Kommissionen en statistisk rapport om de bygge-og anlægskontrakter, de ordregivende myndigheder har indgået detforegående år.
2. Denne statistiske rapport skal mindst indeholde følgende oplys-
ninger:
a) for de ordregivende myndigheder, der er opført i bilag I til direktiv
93/36/EØF,
— den anslåede samlede værdi af de kontrakter, hver ordregivende
myndighed har indgået under tærskelbeløbet
— antallet og værdien af de kontrakter, hver ordregivende
myndighed har indgået over tærskelbeløbet, så vidt muligt opdelt
efter udbudsform, bygge- og anlægsarbejdets kategori i henholdtil nomenklaturen i bilag II og nationaliteten af den entreprenør,1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 19
(1) EFT nr. L 124 af 8. 6. 1971, s. 1.
(2) Rådets afgørelse 94/800/EF af 22. december 1994 om indgåelse på Det
Europæiske Fællesskabs vegne af de aftaler, der er resultatet af de multila-
terale forhandlinger i Uruguay-rundens regi (1986-1994), for så vidt angår
de områder, der hører under Fællesskabets kompetence (EFT L 336 af 23.
12. 1994, s. 1).▼M1
▼M1
som har fået tildelt ordren, og i tilfælde af udbud efter forhand-
ling, opdelt i henhold til artikel 7, med angivelse af antallet ogværdien af de ordrer, der er tildelt entreprenører i de enkelte
medlemsstater og tredjelande
b) for alle øvrige ordregivende myndigheder, der er underlagt dette
direktiv, værdien af de kontrakter, hver kategori af ordregivende
myndigheder har indgået over tærskelbeløbet, så vidt muligt opdeltefter udbudsform, bygge- og anlægsarbejdets kategori i henhold tilnomenklaturen i bilag II og nationaliteten af den entreprenør, derhar fået tildelt ordren, og i tilfælde af udbud efter forhandling,opdelt i henhold til artikel 7, med angivelse af antallet og værdien
af de ordrer, der er tildelt entreprenører i de enkelte medlemsstater
og tredjelande
c) for de ordregivende myndigheder, der er opført i bilag I til direktiv
93/36/EØF, antallet og den samlede værdi af de kontrakter, somhver enkelt ordregivende myndighed har indgået i medfør af undta-gelserne i Aftalen; for alle øvrige ordregivende myndigheder, der erunderlagt dette direktiv, den samlede værdi af de aftaler, hver kate-gori af ordregivende myndigheder har indgået i medfør af
undtagelserne i Aftalen
d) alle andre statistiske oplysninger, som skal fastlægges efter proce-
duren i artikel 35, stk. 3, og som kræves i henhold til Aftalen.
3. Kommissionen fastlægger efter proceduren i artikel 35, stk. 3,
arten af de statistiske oplysninger, der kræves i henhold til dettedirektiv.
Artikel 35
1. Kommissionen ændrer bilag I efter fremgangsmåden i stk. 3, hvis
det, navnlig på baggrund af meddelelser fra medlemsstaterne, viser sigat være nødvendigt:
a) at lade de offentligretlige organer, der ikke længere opfylder kriteri-
erne i artikel 1, litra b), udgå af nævnte bilag
b) at anføre offentligretlige organer, der opfylder disse kriterier, i
samme bilag.
2. De nærmere betingelser for udarbejdelse, fremsendelse, modta-
gelse, oversættelse, indsamling og distribution af de i artikel 11
omhandlede bekendtgørelser og meddelelser og af de statistiske
rapporter, der er omhandlet i artikel 34, nomenklaturen fastsat i bilagII samt betingelserne for henvisning i bekendtgørelserne og meddelel-serne til bestemte positioner i nomenklaturen, kan ændres efterfremgangsmåden i stk. 3.
3. Formanden for Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler
forelægger dette et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes.Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, somformanden kan fastsætte under hensyntagen til det pågældendespørgsmåls hastende karakter, i givet fald ved afstemning.
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat
ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen.
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den
underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udta-lelse.1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 20
▼B
▼B
4. Ændringer af bilag I og II samt af de i stk. 2 angivne betingelser
offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Artikel 36
1. Direktiv 71/305/EØF (1) ophæves, dog uden at medlemsstaternes
forpligtelser med hensyn til de i bilag VII anførte gennemførelses- og
anvendelsesfrister berøres heraf.
2. Henvisninger til det ophævde direktiv gælder som henvisninger til
nærværende direktiv og læses i henhold til den i bilag VIII anførtesammenligningstabel.
Artikel 37
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 21
(1) Herunder også de bestemmelser, der har ændret det, nemlig:
— direktiv 78/669/EØF (EFT nr. L 225 af 16. 8. 1978, s. 41),
— direktiv 89/440/EØF (EFT nr. L 210 af 21. 7. 1989, s. 1),— Kommissionens beslutning 90/380/EØF (EFT nr. L 187 af 19. 7. 1990, s.
55) og
— artikel 35, stk. 2, i direktiv 90/531/EØF (EFT nr. L 297 af 29. 10. 1990,
s. 1) og
— direktiv 93/4/EØF (EFT nr. L 38 af 16. 2. 1993, s. 31).
▼B
BILAG I
FORTEGNELSE OVER DE I ARTIKEL 1, LITRA b) OMHANDLEDE
OFFENTLIGRETLIGE ORGANER OG KATEGORIER AF ORGANER
I. BELGIEN
Organer
— Archives générales du Royaume et Archives de l'État dans les
Provinces — Algemeen Rijksarchief en Rijksarchief in de
Provinciën,
— Conseil autonome de l'enseignement communautaire — Autonome
Raad van het Gemeenschapsonderwijs,
— Radio et télévision belges, émissions néelandaises — Belgische
Radio en Televisie, Nederlandse uitzendingen,
— Belgisches Rundfunk- und Fernsehzentrum der Deutschsprachigen
Gemeinschaft (Centre de radio et télévision belge de la Communauté
de langue allemande — Centrum voor Belgische Radio en Televisie
voor de Duistalige Gemeenschap),
— Bibliothèque royale Albert Ier— Koninklijke Bibliotheek Albert I,
— Caisse auxiliaire de paiement des allocations de chômage —
Hulpkas voor Werloosheidsuitkeringen,
— Caisse auxiliaire d'assurance maladie-invalidité — Hulpkas voor
Ziekte- en Invaliditeitsverzekeringen,
— Caisse nationale des pensions de retraite et de survie — Rijskas voor
Rust- en Overlevingspensioenen,
— Caisse de secours et de prévoyance en faveur des marins naviguant
sous pavillon belge — Hulp- en Voorzorgskas voor Zeevarenden
onder Belgische Vlag,
— Caisse nationale des calamités — Nationale Kas voor de Rampens-
chade,
— Caisse spéciale de compensation pour allocations familiales en
faveur des travailleurs de l'industrie diamantaire — Bijzondere
Verrekenkas voor Gezinsvergoedingen ten bate van de Arbeiders
der Diamantnijverheid,
— Caisse spéciale de compensation pour allocations familiales en
faveur des travailleurs de l'industrie du bois — Bijzondere Verre-
kenkas voor Gezinsvergoedingen ten bate van de Arbeiders der
Houtnijverheid,
— Caisse spéciale de compensation pour allocations familiales en
faveur des travailleurs occupés dans les entreprises de batellerie —
Bijzondere Verrekenkas voor Gezinsvergoedingen ten bate van
Arbeiders der Ondernemingen voor Binnenscheepvaart,
— Caisse spéciale de compensation pour allocations familiales en
faveur des travailleurs occupés dans les entreprises de chargement,
déchargement et manutention de marchandises dans les ports débar-
cadères, entrepôts et stations (appelée habituellement «Caisse
spéciale de compensation pour allocations familiales des régions
maritimes») — Bijzondere Verrekenkas voor Gezinsvergoedingen
ten bate van de Arbeiders gebezigd door Ladings- en Lossingsonder-
genemingen en door de Stuwadoors in de Havens, Losplaatsen,
Stapelplaatsen en Stations (gewoonlijk genoemd: „Bijzondere
Compensatiekas voor kindertoeslagen va de zeevaartgewesten”),
— Centre informatique pour la Région bruxelloise — Centrum voor
Informatica voor het Brusselse Gewest,
— Commissariat général de la Communauté flamande pour la coopéra-
tion internationale — Commissariaat-generaal voor Internationale
Samenwerking van de Vlaamse Gemeenschap,
— Commissariat général pour les relations internationales de la
Communauté française de Belgique — Commissariaat-generaal bij
de Internationale Betrekkingen van de Franse Gemeenschap van
België,
— Conseil central de l'économie — Centrale Raad voor het Bedrijf-
sleven,
— Conseil économique et social de la Région wallonne — Social-
economische Raad van het Waals Gewest,
— Conseil national du travail — Nationale Arbeidsraad,
— Conseil supérieur des classes moyennes — Hoge Raad voor de
Middenstand,1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 22
▼B
— Office pour les travaux d'infrastructure de l'enseignement subsidié —
Dienst voor Infrastructuurwerken van het Gesubsidieerd Onderwijs,
— Fondation royale — Koninklijke Schenking,— Fonds communautaire de garantie de bâtiments scolaires —
Gemeenschappelijk Waarborgfonds voor Schoolgebouwen,
— Fonds d'aide médicale urgente — Fonds voor Dringende Geneeskun-
dige Hulp,
— Fonds des accidents du travail — Fonds voor Arbeidsongevallen,— Fonds des maladies professionnelles — Fonds voor Beroepsziekten,— Fonds des routes — Wegenfonds,— Fonds d'indemnisation des travailleurs licenciés en cas de fermeture
d'entreprises — Fonds tot Vergoeding van de in geval van Sluiting
van Ondernemingen Ontslagen Weknemers,
— Fonds national de garantie pour la réparation de dégâts houillers —
Nationaal Waarborgfonds inzake Kolenmijnschade,
— Fonds national de retraite des ouvriers mineurs — Nationaal Pensio-
enfonds voor Mijnwerkers,
— Fonds pour le financement des prêts à des Étants étrangers — Fonds
voor Financiering van de Leningen aan Vreemde Staten,
— Fonds pour la rémunération des mousses enrôlés à bord des bâti-
ments de pêche — Fonds voor Scheepsjongens aan Boord van
Vissersvaartuigen,
— Fonds wallon d'avances pour la réparation des dommages provoqués
par des pompages et des prises d'eau souterraine — Waals Fonds
van Voorschotten voor het Herstel van de Schade veroorzaakt door
Grondwaterzuiveringen en Afpompingen,
— Institut d'aéronomie spatiale — Instituut voor Ruimte-aëronomie,— Institut belge de normalisation — Belgisch Instituut voor Normali-
satie,
— Institut bruxellois de l'environnement — Brussels Instituut voor
Milieubeheer,
— Institut d'expertise vétérinaire — Instituut voor Veterinaire Keuring,— Institut économique et social des classes moyennes — Economisch
en Sociaal Instituut voor de Middenstand,
— Institut d'ahygiène et d'épidémiologie — Instituut voor Hygiëne en
Epidemiologie,
— Institut francophone pour la formation permanente des classes
moyennes — Franstalig Instituut voor Permanente Vorming voor de
Middenstand,
Institut géographique national — Nationaal Geografisch Institut,
— Institut géotechnique de l'État — Rijksinstituut voor Grondmecha-
nica,
— Institut national d'assurance maladie-invalidité — Rijksinstituut voor
Ziekte- en Invaliditeitsverzekering,
— Institut national d'assurances sociales pour travailleurs
indépendants — Rijksinstituut voor de Sociale Verzekeringen der
Zelfstandigen,
— Institut national des industries extractives — Nationaal Instituut voor
de Extractiebedrijven,
— Institut national des invalides de guerre, anciens combattants et
victimes de guerre — Nationaal Instituut voor Oorlogsinvaliden,
Oudstrijders en Oorlogsslachtoffers,
— Institut l'amélioration des conditions de travail — Instituut voor
Verbetering van de Arbeidsvoorwaarden,
— Institut pour l'encouragement de la recherche scientifique dans
l'industrie et l'agriculture — Instituut tot Aanmoediging van het
Wetenschapplijk Onderzoek in Nijverheid en Landbouw,
— Institut royal belge des sciences naturelles — Koninklijk Belgisch
Instituut voor Natuurwetenschappen,
— Institut royal belge du patrimoine artistique — Koninklijk Belgisch
Instituut voor het Kunstpatrimonium,
— Institut royal de météorologie — Koninklijk Meteorologisch Insti-
tuut,
— Enfance et famile — Kind en Gezin,— Compagnie des installations maritimes de Bruges — Maatschappij
der Brugse Zeevaartinrichtinen,
— Mémorial national du fort de Breendonck — Nationaal Gedenkteken
van het Fort van Breendonck,
— Musée royal de l'Afrique central — Koninklijk Museum voor
Midden-Afrika,1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 23
▼B
— Musées royaux d'art et d'historie — Koninklijke Musea voor Kunst
en Geschiedenis,
— Musées royaux des beaux-arts de Belgique — Koninklijke Musea
voor Schone Kunsten van België,
— Observatoire royal de Belgique — Koninklijke Sterrenwacht van
België,
— Office belge de l'économie et de l'agriculture — Belgische Dienst
voor Bedrijfsleven en Landbouw,
— Office belge du commerce extérieur — Belgische Dienst voor
Buitenlandse Handel,
— Office central d'action sociale et culturelle au profit des membres de
la communauté militaire — Centrale Dienst voor Sociale en Cultur-
elle Actie ten behoeve van de Leden van de Militaire Gemeenschap,
— Office de la naissance et de l'enfance — Dienst voor Borelingen en
Kinderen,
— Office de la navigation — Dienst voor Scheepvaart,— Office de promotion du tourisme de la Communauté française —
Dienst voor de Promotie van het Toerisme van de Franse Gemeens-
chap,
— Office de renseignements et d'aide aux families des militaires —
Hulp- en Informatiebureau voor Gezinnen van Militairen,
— Office de sécurité sociale d'outre-mer — Dienst voor Overzeese
Sociale Zekerheid,
— Office national d'allocations familiales pour travailleurs salariés —
Rijksdienst voor Kinderbijslag voor Werknemers,
— Office national de l'emploi — Rijksdienst voor de Arbeibsvoorzie-
ning,
— Office national des débouchés agricoles et horticoles — Nationale
Dienst voor Afzet van Land- en Tuinbouwprodukten,
— Office national de sécurité sociale — Rijksdienst voor Sociale
Zekerheid,
— Office national de sécurité sociale des administrations provinciales et
locales — Rijksdienst voor Sociale Zekerheid van de Provinciale en
Plaatselijke Overheidsdiensten,
— Office national des pensions — Rijksdienst voor Pensioenen,— Office national des vacances annuelles — Rijksdienst voor de Jaar-
lijkse Vakantie,
— Office national du lait — Nationale Zuiveldienst,— Office régional bruxellois de l'emploi — Brusselse Gewestelijke
Dienst voor Arbeidsmiddeling,
— Office régional et communautaire de l'emploi et de la formation —
Gewestelijke en Gemeenschappelijke Dienst voor Arbeidsvoorzie-
ning en Vorming,
— Office régulateur de la navigation intérieure — Dienst voor Regeling
der Binnenvaart,
— Société publique des déchets pour la Région flamande — Openbare
Afvalstoffenmaatschappij voor het Vlaams Gewest,
— Orchestre national de Belgique — Nationaal Orkest van België,— Organisme national des déchets radioactifs et des matièrs fissiles —
Nationale Instelling voor Radioactief Afval en Splijtstoffen,
— Palais des beaux-arts — Paleis voor Schone Kunsten,— Pool des marins de la marine marchande — Pool van de Zeelieden
ter Koopvaardij,
— Port autonome de Charleroi — Autonome Haven van Charleroi,— Port autonome de Liège — Autonome Haven van Luik,— Port autonome de Namur — Autonome Haven van Namen,— Radio et télévision belges de la Communauté française — Belgische
Radio en Televisie van de Franse Gemeenschap,
— Régie des bâtiments — Regie der Gebouwen,— Régie des voies aériennes — Regie der Luchtwegen,— Régie des postes — Regie der Posterijen,— Régie des télégraphes et des téléphones — Regie van Telegraaf en
Telefoon,
— Conseil économique et social pour la Flandre — Sociaal-economi-
sche Raad voor Vlaanderen,
— Société anonyme du canal et des installations maritimes de
Bruxelles — Naamloze Vennootschap „Zeekanaal en Haveninrich-
tingen van Brussel”,1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 24
▼B
— Société du logement de la Région bruxelloise et sociétés agréées —
Brusselse Gewestelijke Huisvestingsmaatschappij en erkende maat-
schappijen,
— Société nationale terrienne — Nationale Landmaatschappij,— Théâtre royal de la Monnaie — De Koninklijke Muntschouwburg,— Universités relevant de la Communauté flamande — Universiteiten
afhangende van de Vlaamse Gemeenschap,
— Universités relevant de la Communauté française — Universiteiten
afhangende van de Franse Gemeenschap,
— Office flamand de l'emploi et de la formation professionnelle —
Vlaamse Dienst voor Arbeidsvoorziening en Beroepsopleiding,
— Fonds flamand de construktion d'institutions hospitalières et médico-
sociales — Vlaams Fonds voor de Bouw van Ziekenhuizen en
Medisch-Sociale Instellingen,
— Société flamande du logement et sociétés agréées — Vlaamse
Huisvestingsmaatschappij en erkende maatschappijen,
— Société régionale wallone du logement et sociétés agréées — Waalse
Gewestelijke Maatschappij voor de Huisvesting en erkende maat-
schappijen,
— Société flamande d'épuration des eaux — Vlaamse Maatschappij
voor Waterzuivering.
— Fonds flamand du logement des familles nombreuses — Vlaams
Woningfonds van de Grote Gezinnen
Kategorier
— les centres publics d'aide sociale (offentlige forsorgscentre),
— les fabriques d'église (kirkeråd).
II. DANMARK
Organer
— Københavns Havn
— Danmarks Radio— TV 2/Danmark— TV2 Reklame A/S— Danmarks Nationalbank— A/S Storebæltsforbindelsen— A/S Øresundsforbindelsen (alene tilslutningsanlæg i Danmark)— Københavns Lufthavn A/S— Byfornyelsesselskabet København— Tele Danmark A/S med filialer— Fyns Telefon A/S— Jydsk Telefon Aktieselskab A/S— Kjøbenhavns Telefon Aktieselskab
— Tele Sønderjylland A/S
— Telecom A/S— Tele Danmark Mobil A/S
Kategorier
— De kommunale havne
— Andre forvaltningssubjekter
III. TYSKLAND
Kategorier1. Offentligretlige juridiske personer
Offentligretlige instanser, institutioner og fonde, som er oprettet af
staten, »Länder« eller lokale myndigheder, bl. a. på følgende
områder:
1.1. Instanser
— Wissenschaftliche Hochschulen und verfaßte Studentenschaften
(højere læreanstalter og studenterråd),1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 25
▼B
— berufsständige Vereinigungen (Rechtsanwalts-, Notar-, Steuer-
berater-, Wirtschaftsprüfer-, Architekten-, Ärzte- und
Apothekerkammern) (sammenslutninger af advokater, notarer,
skatteeksperter, revisorer, arkitekter, læger og apotekere),
— Wirtschaftsvereinigungen (Landwirtschafts-, Handwerks-, Indu-
strie- und Handelskammern, Handwerksinnungen,
Handwerkerschaften) (landbrugsråd, håndværksråd, industri- og
handelskamre, håndværkerlav, håndværkerforeninger),
— Sozialversicherungen (Krankenkassen, Unfall- und Rentenversi-
cherungsträger) (sygekasser, ulykkesforsikrings- og
pensionsforsikringskasser),
— kassenärztliche Vereinigungen (foreninger af sygekasselæger),— Genossenschaften und Verbände (sammenslutninger og
foreninger).
1.2. Institutioner og fonde
Ikke-kommercielle organer, der er undergivet kontrol fra statens
side, og som virker i offentlighedens interesse, bl.a. på følgende
områder:
— Rechtsfähige Bundesanstalten (selvejende forvaltningsinstituti-
oner på forbundsplan),
— Versorgungsanstalten und Studentenwerke (offentlige pensions-
forsikringsanstalter og studenterorganisationer),
— Kultur-, Wohlfahrts- und Hilfsstiftungen (kultur-, socialfor-
sorgs- og støtteinstitutioner).
2. Privatretlige juridiske personer
Ikke-kommercielle organer, der er undergivet kontrol fra statens
side, og som virker i offentlighedens interesse, herunder »Kommu-
nale Versorgungsunternehmen«, bl.a. på følgende områder:
— Gesundheitswesen (Krankenhäuser, Kurmittelbetriebe, medizini-
sche Forschungseinrichtungen, Untersuchungs- und
Tierkörperbeseitigungsanstalten) (sygehuse, sanatorier, medi-
cinske forskningsinstitutioner, undersøgelsesinstitutioner ogdestruktionsanstalter),
— Kultur (öffentliche Bühnen, Orchester, Museen, Bibliotheken,
Archive zoologische und botanische Gärten) (offentlige scener,
orkestre, museer, biblioteker, arkiver, zoologiske og botaniske
haver),
— Soziales (Kindergärten, Kindertagesheime, Erholungseinrich-
tungen, Kinder und Jugendheime, Freizeiteinrichtungen,
Gemeinschafts- und Bürgerhäuser, Frauenhäuser, Altersheime,
Obdachlosenunterkünfte) (børnehaver, dagplejehjem, rekreati-
onshjem, børne- og ungdomshjem, fritidsinstitutioner,
forsamlings- og borgerhuse, kvindehuse, alderdomshjem,
husvildehjem),
— Sport (Schwimmbäder, Sportanlagen und -einrichtungen)
(svømmehaller, sportsanlæg og -institutioner),
— Sicherheit (Feuerwehren, Rettungsdienste) (brandvæsen,
redningskorps),
— Bildung (Umschulungs-, Aus-, Fort- und Weiterbildungseinrich-
tungen, Volkshochschulen) (omskolings-, uddannelses- og
videreuddannelsesinstitutioner, folkeuniversiteter),
— Wissenschaft, Forschung und Entwicklung
(Großforschungseinrichtungen, wissenschaftliche Gesellschaften
und Vereine, Wissenschaftsförderung) (store forskningsinstituti-
oner, videnskabelige selskaber og foreninger, videnskabsstøtte),
— Entsorgung (Straßenreinigung, Abfall- und Abwasserbeseiti-
gung) (renholdelse af gader og veje, renovations- ogkloakvæsen),
— Bauwesen und Wohnungswirtschaft (Stadtplanung, Stadtent-
wicklung, Wohnungsunternehmen, Wohnraumvermittlung)
(byplanlægning, byudvikling, boligforetagender, boligformid-
ling),
— Wirtschaft (Wirtschaftsförderungsgesellschaften) (økonomi:
selskaber til fremme af økonomien),
— Friedhofs- und Bestattungswesen (kirkegårds- og begravelses-
væsen),
— Zusammenarbeit mit den Entwicklungsländern (Finanzierung,
technische Zusammenarbeit, Entwicklungshilfe, Ausbildung)
(finansiering, teknisk samarbejde, udviklingshjælp, uddannelse).1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 26
▼B
IV. GRÆKENLAND
Kategorier
Andre offentligretlige juridiske personer, hvis offentlige bygge- og
anlægskontrakter er undergivet statens kontrol.
V. SPANIEN
Kategorier
— Entidades Gestoras y Servicios Comunes de la Seguridad Social
(administrative myndigheder og fælles institutioner inden for social-
og sundhedssektoren),
— Organismos Autónomos de la Administración del Estado (uafhæn-
gige organer under centraladministrationen),
— Organismos Autónomos de las Comunidades Autónomas (uafhæn-
gige organer under autonome områder),
— Organismos Autónomos de las Entidades Locales (uafhængige
organer under lokale myndigheder),
— Otras entidades a la legislación de contratos del Estado español
(andre enheder, der er undergivet den spanske stats lovgivning om
offentlige aftaler).
VI. FRANKRIG
Organer
1. Statslige offentlige institutioner:
1.1. af videnskabelig, kulturel og erhvervsmæssig karakter:
— Collège de France,
— Conservatoire national des arts et métiers,— Observatoire de Paris
1.2. af videnskabelig og teknologisk karakter:
— Centre national de la recherche scientifique (CNRS),
— Institut national de la recherche agronomique,
— Institut national de la santé e de la recherche médicale,— Institut français de recherche scientifique pour le développe-
ment en coopération (ORSTOM).
1.3. af administrativ karakter:
— Agence nationale pour l'emploi,
— Caisse nationale des allocations familiales,
— Caisse nationale d'assurance maladie des travailleurs salariés,
— Caisse nationale d'assurance viellesse des travailleurs salariés,— Office national des anciens combattants et victimes de la
guerre,
— Agences financières de bassins.
Kategorier
1. Statslige offentlige institutioner:
— universités (universiteter),
— écoles normales d'instituteurs (lærerseminarier og -højskoler).
2. Offentlige institutioner af administrativ karakter på regionalt,
departementalt eller lokalt plan:
— collèges (højere skoler),
— lycées (gymnasier),— établissements publics hospitaliers (offentlige hospitaler),— offices publics d'habitations à loyer modéré (OPHLM) (admini-
stration af socialt boligbyggeri).
3. Sammenslutninger af territoriale enheder:
— syndicats de communes (kommunesammenslutninger),
— districts (distrikter),
— communautés urbaines (bysammenslutninger),
— institutions interdépartementales et interrégionales (institutioner,
der er fælles for flere departementer og regioner).1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 27
▼B
VII. IRLAND
Organer
— Shannon Free Airport Development Company Ltd,
— Local Government Computer Services Board,
— Local Government Staff Negotiations Board,
— Córas Tráchtála (Irish Export Board),
— Industrial Development Authority,— Irish Goods Council (Promotion of Irish Goods),
— Córas Beostoic agus Feola (CBF) (Irish Meat Board),
— Bord Fálite Éireann (Irish Tourism Board),
— Údarás na Gaeltachta (Development Authority for Gaeltacht
Regions),
— An Bord Pleanála (Irish Planning Board).
Kategorier
— Third Level Educational Bodies of a public character (offentlige
højere uddannelsesinstitutioner),
— National Training, Cultural or Research Agencies (statslige undervis-
nings- of forskningsorganer),
— Hospital Boards of a Public Character (offentlige hospitalsmyndig-
heder),
— National Health & Social Agencies (statslige sundheds- og social-
myndigheder),
— Central & Regional Fishery Boards (centrale og regionale fiskeri-
myndigheder).
VIII. ITALIEN
Organer
— Agenzia per la promozione dello sviluppo nel Mezzogiorno.
Kategorier
— Enti poruali e aeroportuali (havne- og lufthavnsmyndigheder),
— Consorzi per le opere idrauliche (vandbygningskonsortier),
— Le università statali, gli istituti universitari statali, i consorzi per i
lavori interessanti la università (statsuniversiteter, statslige universi-
tetsinstitutter, konsortier for udbygning af universiteter),
— Gli istituti superiori scientifici e culturali, gli osservatori astrono-
mici, astrofisici, geofisici o vulcanologici (højere videnskabelige og
kulturelle institutter, observatorier for astronomi, astrofysik, geofysik
og vulkanologi),
— Enti di ricerca e sperimentazione (organer for forskning og eksperi-
mentelle aktiviteter),
— Le istituzioni pubbliche di assistenza e di beneficenza (offentlige
velfærds- og velgørenhedsinstitutioner),
— Enti che gestiscono forme obbligatorie di previdenza e di assistenza
(forvaltningsorganer for obligatoriske socialsikringsordninger),
— Consorzi di bonifica (konsortier for grundforbedringsarbejder),— Enti di sviluppo o die irrigazione (udviklings- og vandingsforetag-
ender),
— Consorzi per le aree industriali (konsortier for industriområder),
— Comunità montane (sammenslutninger af kommuner i bjerg-
områder),
— Enti preposti a servizi di pubblico interesse (organer, der yder tjene-
steydelser i offentlighedens interesse),
— Enti pubblici preposti ad attività di spettacolo, sportive, turistiche e
del tempo libero (offentlige organer, der beskæftiger sig med under-
holdnings-, sports-, turist- og fritidsaktiviteter),
— Enti culturali e di promozione artistica (organer, der virker til
fremme af kulturelle og kunstneriske aktiviteter).1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 28
▼B
IX. LUXEMBOURG
Kategorier
— Les établissements publics de l'État placés sous la surveillance d'un
membre du gouvernement (statslige offentlige institutioner under
tilsyn af et medlem af regeringen),
— Les établissements publics placés sous la surveillance des communes
(offentlige institutioner under kommunernes tilsyn),
— Les syndicats de communes créés en vertu de la loi du 14 février
1900 telle qu'elle a été modifiée par la suite (kommunesammenslut-
ninger som oprettet i henhold til lov af 14. februar 1900 med senere
ændringer).
X. NEDERLANDENE
Organer
— De Nederlandse Centrale Organisatie voor Toegepast Natuurwetens-
chappelijk Onderzoek (TNO) en de daaronder ressorterende
organisaties.
Kategorier
— De waterschappen (vandbygningsvæsen),
— De instellingen van wetenschappelijk onderwijs vermeld in artikel 8
van de Wet op het Wetenschappelijk Onderwijs (1985), de acade-
mische ziekenhuizen (videnskabelige uddannelsesinstitutioner som
anført i artikel 8 i loven om videnskabelig uddannelse (1985) (Wet
op het Wetenschappelijk Onderwijs (1985), universitetshospitaler).
XI. PORTUGAL
Kategorier
— Estabelecimentos públicos de ensino, investigação científica e Saúde
(offentlige organer for uddannelse, videnskabelig forskning og
sundhed),
— Institutos públicos sem carácter comerciel ou industrial (offentlige
institutioner uden industriel eller kommerciel karakter),
— Fundações públicas (offentlige fonde),
— Administrações gerais e juntas autonómas (generelle myndigheder
og uafhængige råd).
XII. DET FORENEDE KONGERIGE
Organer
— Central Blood Laboratories Authority,
— Design Council,
— Health and Safety Executive,— National Research Development Corporation,
— Public Health Laboratory Services Board,
— Advisory, Conciliation and Arbitration Service,
— Commission for the New Towns,
— Development Board For Rural Wales,
— English Industrial Estates Corporation,
— National Rivers Authority,— Northern Ireland Housing Executive,
— Scottish Enterprise,
— Scottish Homes,
— Welsh Development Agency
Kategorier
— Universities and polytechnics, maintained schools and colleges
(universiteter og polytekniske læreanstalter, offentligt støttede skoler
og læreanstalter),
— National Museums and Galleries (nationale museer og kunstsam-
linger),
— Research Councils (forskningsråd),1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 29
▼B
— Fire Authorities (brandmyndigheder),
— National Health Service Authorities (myndigheder under den stats-
lige sundhedstjeneste (National Health Service)),
— Police Authorities (politimyndigheder),— New Town Development Corporations (New Town-planlægnings-
myndigheder),
— Urban Development Corporations (byplanlægningsmyndigheder).
XIII. ØSTRIG
Alle organer under budgettilsyn af »Rechnungshof« (revisionsmyndig-
heden), som ikke er af industriel eller kommerciel karakter.
XIV. FINLAND
Offentlige eller offentligt kontrollerede organer, som ikke er af indu-
striel eller kommerciel karakter.
XV. SVERIGE
Alle ikke-kommercielle organer hvis indkøb er under tilsyn af Det Nati-
onale Institut for Offentlige Indkøb.
XVI. DEN TJEKKISKE REPUBLIK
— Fond národního majetku (Den Nationale Ejendomsfond)
— Pozemkový fond (Grundfond)— og andre statslige fonde—Česká národní banka (Den Tjekkiske Nationalbank)
—Česká televize (Tjekkisk Tv)
—Český rozhlas (Tjekkisk Radio)
— Rada pro rozhlasové a televizní vysílání (Radio- og Tv-Rådet)
—Česká konsolida ční agentura (Det Tjekkiske Konsolideringsagentur)
— Sygeforsikringsinstitutter— Universiteter
andre retlige enheder, der er oprettet ved en særlig lov, og som, for så
vidt angår deres drift, under iagttagelse af budgetregler anvender penge
fra statens budget, statslige fonde, bidrag fra internationale institutioner,
distriktsmyndigheders budgetter eller selvstyrende områders budgetter.
XVII. ESTLAND
Organer:
— Eesti Kunstiakadeemina (Det Estiske Kunstakademi)
— Eesti Liikluskindlustuse Fond (Den Estiske Trafikforsikringsfond)— Eesti Muusikaakadeemia (Det Estiske Musikakademi)— Eesti Põllumajandusülikool (Det Estiske Landbrugsuniversitet)— Eesti Raadio (Estisk Radio)— Eesti Teaduste Akadeemia (Det Estiske Videnskabsakademi)— Eesti Televisioon (Estisk Tv)— Hoiuste Tagamise Fond (Depotgarantifonden)
— Hüvitusfond (Kompensationsfonden)
— Kaitseliidu Peastaap (Forsvarsligaens hovedkvarter)— Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut (Det Nationale Institut
for kemi, fysik og biofysik)
— Keskhaigekassa (Den Centrale Sygeforsikringsfond)— Kultuurkapital (Den Estiske Kulturfond)— Notarite Koda (Notarkammeret)
— Rahvusooper Estonia (Estlands Nationale Opera)
— Rahvusraamatukogu (Estlands Nationalbibliotek)— Tallinna Pedagoogikaülikool (Tallinns Pædagogiske Universitet)— Tallinna Tehnikaülikool (Tallinns Tekniske Universitet)— Tartu Ülikool (Universitetet i Tartu)
Kategorier:
— Andre offentligretlige juridiske personer, hvis offentlige bygge- og
anlægskontrakter er underkastet statslig kontrol.1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 30
▼A1
▼A2
▼A2
XVIII. CYPERN
—ΑρχήΑνάπτυξηςΑνθρώπινου∆υναµικούΚύπρου( Kontoret for
Udvikling af Menneskelige ressourcer)
—ΑρχήΚρατικώνΕκθέσεων( Cyperns statslige messekontor)
—ΕπιτροπήΣιτηρώνΚύπρου( Cyperns kornkommission)
—Επιστηµονικό Τεχνικό Επιµελητήριο Κύπρου ( Cyperns Viden-
skabelige og Tekniske Kammer)
—ΘεατρικόςΟργανισµόςΚύπρου( Cyperns Nationalteater)
—Κυπριακός Οργανισµός Αθλητισµού ( Cyperns Sportsorganisa-
tion)
—ΚυπριακόςΟργανισµόςΤουρισµού( Cyperns Turistorganisation)
—ΚυπριακόςΟργανισµόςΑναπτύξεωςΓης( Cyperns Byudviklings-
selskab)
—ΟργανισµόςΓεωργικήςΑσφαλίσεως( Sammenslutningen af land-
brugsforsikringsselskaber)
—Οργανισµός Κυπριακής Γαλακτοκοµικής Βιοµηχανίας
(Sammenslutningen af Cyperns mælkeproducenter)
—ΟργανισµόςΝεολαίαςΚύπρου( Cyperns Ungdomsråd)
—Οργανισµός Χρηµατοδοτήσεως Στέγης ( Boligfinansieringssel-
skabet)
—ΣυµβούλιαΑποχετεύσεων( Kloakvæsenet)
—ΣυµβούλιαΣφαγείων( Slagteribestyrelser)
—ΣχολικέςΕφορίες( Skolebestyrelser)
—ΧρηµατιστήριοΑξιώνΚύπρου( Cyperns børs)
—Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς Κύπρου ( Den cypriotiske værdipapir-
og børskommission)
—ΠανεπιστήµιοΚύπρου( Cyperns Universitet)
—Κεντρικός Φορέας Ισότιµης Κατανοµής Βαρών ( Det centrale
kontor for lige fordeling af Byrder).
—Αρχή Ραδιοτηλεόρασης Κύπρου ( Cyperns radio- og tv-
myndighed)
XIX. LETLAND
Kategorier:
— Bezpe ļņas organiz ācijas, kuras nodibin ājusi valsts vai pašvald ība un
kuras tiek finans ētas no valsts vai pašvald ības budžeta (Nonprofitor-
ganisationer, der er oprettet af staten eller i amtsligt eller kommunalt
regi, og som finansieres af stat, amter eller kommuner)
— Specializ ētie bērnu soci ālās apr ūpes centri (Specialiserede socialfor-
sorgscentre for børn)
— Specializ ētie valsts soci ālās apr ūpes pansion āti (Specialiserede stats-
lige socialforsorgscentre for ældre)
— Specializ ētie valsts soci ālās aprūpes un rehabilit ācijas centri (Specia-
liserede statslige socialforsorgs- og revalideringscentre)
— Valsts bibliot ēkas (Statsbiblioteker)
— Valsts muzeji (Statsmuseer)
— Valsts te ātri (Statsteatre)
— Valsts un pašvald ību aģentūras (Statslige samt amtslige og kommu-
nale organer)
— Valsts un pašvald ību pirmsskolas izgl ītības iest ādes, kuras
reģistrētas Izgl ītības un zin ātnes ministrijas izgl ītības iest āžu
reģistrā(Statslige samt amtslige og kommunale førskoleuddannelses-
institutioner, der er optaget i Undervisnings- og
Videnskabsministeriets register over uddannelsesinstitutioner)
— Valsts un pašvald ību interešu izgl ītības iest ādes, kuras re ģistrētas
Izglītības un zin ātnes ministrijas izgl ītības iest āžu re ģistrā(Statslige
samt amtslige og kommunale institutioner, der tilbyder hobby- og
fritidsundervisning, og som er optaget i Undervisnings- og Viden-
skabsministeriets register over uddannelsesinstitutioner)
— Valsts un pašvald ību profesion ālās ievirzes izgl ītības iest ādes, kuras
reģistrētas Izgl ītības un zin ātnes ministrijas izgl ītības iest āžu reistr ā
(Statslige samt amtslige og kommunale erhvervsuddannelsesinstituti-
oner, der er optaget i Undervisnings- og Videnskabsministeriets
register over uddannelsesinstitutioner)1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 31
▼A2
— Valsts un pašvald ību visp ārējās izgl ītības iest ādes, kuras re ģistrētas
Izglītības un zin ātnes ministrijas izgl ītības iest āžu re ģistrā(Statslige
samt amtslige og kommunale almenuddannelsesinstitutioner, der er
optaget i Undervisnings- og Videnskabsministeriets register over
uddannelsesinstitutioner)
— Valstsunpašvald ībupamataunvid ējāsprofesion ālāsizgl ītībasuddannel-
un koledžas, kuras re ģistrētas Izgl ītības un zin ātnes ministrijas
izglītības iest āžu re ģistrā(Statslige samt amtslige og kommunale
erhvervsuddannelsesinstitutioner på grund- og mellemniveau samt
gymnasialt niveau (institutioner på den videregående erhvervsuddan-
nelses første niveau), der er optaget i Undervisnings- og
Videnskabsministeriets register over uddannelsesinstitutioner)
— Valsts un pašvald ību augst ākās izgl ītības iest ādes, kuras re ģistrētas
Izglītības un zin ātnes ministrijas izgl ītības iest āžu re ģistrā(Statslige
samt amtslige og kommunale højere uddannelsesinstitutioner, der er
optaget i Undervisnings- og Videnskabsministeriets register over
uddannelsesinstitutioner)
— Valsts zin ātniskās instit ūcijas (Statslige forskningsorganer)
— Valsts vesel ības apr ūpes iest ādes (Statslige sundhedsinstitutioner)
— Citi publisko ties ību subjekti, kuru darb ība nav saist īta ar komerc-
darbību(Andre offentligretlige organer af ikke kommerciel karakter)
XX. LITAUEN
Alle organer, der ikke har en industriel eller kommerciel karakter, og
som Kontoret for Offentlige Indkøb under Republikken Litauens rege-
ring fører tilsyn med.
XXI. UNGARN
Organer:
— a megyei, illet őleg a regionális fejlesztési tanács (amtslige og regio-
nale udviklingsråd), az elkülönített állami pénzalap kezel ője
(bestyrelser for særskilte statsfonde), a társadalombiztosítás igaz-
gatási szerve (socialsikringsorgan)
— a köztestület (offentligretligt selskab) és a köztestületi költségvetési
szerv (offentligretligt selskabs budgetorgan), valamint a
közalapítvány (offentlig fond)
— a Magyar Távirati Iroda Részvénytársaság (Det Ungarske Nyheds-
agentur), a közszolgálati m űsorszolgáltatók (public service-
radiostation), valamint azok a köz-m űsorszolgáltatók, amelyek
működését többségében közpénzb ől finanszírozzák (offentlige radio-
stationer, der hovedsagelig finansieres af det offentlige)
— az Állami Privatizációs és Vagyonkezel őRészvénytársaság (Det
Ungarske Privatiserings- og Statslige Holding-Selskab)
— a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaság (Den Ungarske Udvik-
lingsbank Plc.), az a gazdálkodó szervezet, melyben a Magyar
Fejlesztési Bank Részvénytársaság ellen őrzőrészesedéssel rendel-
kezik (forretningsorganisationer, på hvilke Den Ungarske
Udviklingsbank Plc. udøver en dominerende indflydelse).
Kategorier:
— egyes központi és önkormányzati költségvetési szervek (visse
budgetorganer)
— alapítvány (fonde), társadalmi szervezet (civilsamfundsorganisati-
oner), közhasznú társaság (samfundsnyttige virksomheder), biztosító
egyesület (forsikringssammenslutning), víziközm ű-társulat (vandfor-
syningssammenslutning)
forretningsmæssige organisationer, der er oprettet med henblik på at
imødekomme samfundsmæssige behov, og som kontrolleres af
offentlige enheder, eller som hovedsagelig finansieres over det
offentlige budget.
XXII. MALTA
1. Kunsill Malti g ħall-Iżvilupp Ekonomiku u So ċjali (Maltas Råd for
Økonomisk og Social Udvikling)
2. Awtorità tax-Xandir (Radio- og tv-myndigheden)3. MITTS Ltd. (Maltas Informationsteknologi- og Erhvervsuddannel-
sesservice A/S)
4. Awtorità g ħas-Sa ħħa u s-Sigurta' fuq il-Post tax-Xog ħol (Bedrifts-
sundheds- og Arbejdsmiljømyndigheden)
5. Awtorità tad-Djar (Boligmyndigheden)1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 32
▼A2
6. Korporazzjoni g ħax-Xog ħol u t-Ta ħrig (Beskæftigelses- og
Erhvervsuddannelsesselskabet)
7. Fondazzjoni g ħas-Servizzi g ħall-ħarsien So ċjali (Fonden for de
Sociale Velfærdstjenester)
8. Sedqa
9. Appo ġġ
10. Kummissjoni Nazzjonali Persuni b'Di żabilita' (Den Nationale
Handicapkommission)
11. Bord tal-Koperattivi (Andelsstyrelsen)12. Fondazzjoni g ħaċ-Ċentru tal-Kreativita' (Kreativitetscenterfonden)
13. Orkestra Nazzjonali (Nationalorkestret)
14. Kunsill Malti g ħax-Xjenza u Teknolo ġija (Maltas Videnskabs- og
Teknologiråd)
15. Teatru Manoel (Manoelteatret)
16. Dar il-Mediterran g ħall-Konferenzi (Middelhavskonferencecentret)
17. Bank Ċentrali ta' Malta (Maltas Centralbank)
18. Awtorità g ħas-Servizzi Finanzjarji ta' Malta (Maltas Finansservice-
myndighed)
19. Bor ża ta' Malta (Maltas Børs)
20. Awtorità dwar il-Lotteriji u l-Log ħob (Lotteri- og Spillemyndig-
heden)
21. Awtorità ta' Malta dwar ir-Ri żorsi (Maltas Ressourcemyndighed)
22. Kunsill Konsultattiv dwar l-Industrija tal-Bini (Byggeindustriens
Rådgivende Råd)
23. Istitut g ħall-Istudju tat-Turi żmu (Turismestudieinstituttet)
24. Awtorità tat-Turi żmu ta' Malta (Maltas Turismemyndighed)
25. Awtorità ta' Malta dwar il-Komunikazzjoni (Maltas Telestyrelse)
26. Korporazzjoni Maltija g ħall-Iżvilupp (Maltas Udviklingsselskab)
27. Istitut g ħall-Promozzjoni ta' l-Intrapri żiŻgħar (IPSE A/S)
28. Awtorità ta' Malta dwar l-Istandards (Maltas standardiseringsmyn-
dighed)
29. Awtorità ta' Malta ta' l-Istatistika (Maltas Statistik)
30. Laboratorju Nazzjonali ta' Malta (Maltas Nationale Laboratorium)31. Metco Ltd
32. MGI / Mimcol
33. Maltapost plc34. Gozo Channel Co Ltd
35. Awtorità ta' Malta dwar l-Ambjent u l-Ippjanar (Maltas Miljø- og
Landsplanmyndighed)
36. Fondazzjoni g ħas-Servizzi Medi ċi (Fonden for Sundhedstjeneste-
ydelser)
37. Sptar Zammit Clapp (Zammit Clapp-Hospitalet)
38.Ċentru Malti g ħall-Arbitra ġġ(Maltas Voldgiftscenter)
39. Kunsilli Lokali (Amtsråd og kommunalbestyrelser)
XXIII. POLEN
1. Uniwersytety i szkoły wy ższe, wy ższe szkoły pedagogiczne, ekonom-
iczne, rolnicze, artystyczne, teologiczne m.in. (Universiteter og
akademiske højskoler, seminarier, højskoler for økonomi, landbrug,
kunst, teologi etc.)
— Uniwersytet w Białymstoku (Universitetet i Białystok)
— Uniwersytet Gda ński (Universitetet i Gda ńsk)
— Uniwersytet Śląski (Universitetet Silesia i Katowice)
— Uniwersytet Jagiello ński w Krakowie (Jagiellonian Universitetet i
Krakow)
— Uniwersytet Kardynała Stefana Wyszy ńskiego (Kardinal Stefan
Wyszy ński-Universitetet i Warszawa)
— Katolicki Uniwersytet Lubelski (Det Katolske Universitet i
Lublin)1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 33
▼A2
— Uniwersytet Marii Curie-Skłodowskiej (Maria-Curie Skłodowska-
Universitetet i Lublin)
— Uniwersytet Łódzki (Universitetet i Łód ź)
— Uniwersytet Opolski (Universitetet i Opole)
— Uniwersytet im. Adama Mickiewicza (Adam Mickiewicz-Univer-
sitetet i Pozna ń)
— Uniwersytet Mikołaja Kopernika (Nicholas Copernicus-Universi-
tetet i Toru ń)
— Uniwersytet Szczeci ński (Universitetet i Szczecin)
— Uniwersytet Warmi ńsko-Mazurski w Olsztynie (Warmia og
Mazury-Universitetet i Olsztyn)
— Uniwersytet Warszawski (Universitetet i Warszawa)
— Uniwersytet Wrocławski (Universitetet i Wrocław)— Uniwersytet Zielonogórski (Universitetet i Zielona Góra)
— Akademia Techniczno-Humanistyczna w Bielsku-Białej (Det
Humanistiske og Tekniske Akademi i Bielsko Biała)
— Akademia Górniczo-Hutnicza im. St. Staszica w Krakowie
(Stanisław Staszic-Universitetet for minedrift og metallurgi)
— Politechnika Białostocka (Det Tekniske Universitet i Białystok)
— Politechnika Cz ęstochowska (Det Tekniske Universitet i
Częstochowa)
— Politechnika Gda ńska (Det Tekniske Universitet i Gda ńsk)
— Politechnika Koszali ńska (Det Tekniske Universitet i Koszalin)
— Politechnika Krakowska (Det Tekniske Universitet i Krakow)— Politechnika Lubelska (Det Tekniske Universitet i Lublin)
— Politechnika Łódzka (Det Tekniske Universitet i Łód ź)
— Politechnika Opolska (Det Tekniske Universitet i Opole)— Politechnika Pozna ńska (Det Tekniske Universitet i Pozna ń)
— Politechnika Radomska im. Kazimierza Pułaskiego (Det Tekniske
Kazimierz Puławski-Universitet i Radom)
— Politechnika Rzeszowska im. Ignacego Łukasiewicza (Det
Tekniske Ignacy Łukasiewicz-Universitet i Rzeszów)
— Politechnika Szczeci ńska (Det Tekniske Universitet i Szczecin)
— Politechnika Śląska (Det Tekniske Universitet i Gliwice)
— Politechnika Świętokrzyska ( Świętokrzyskies tekniske universitet
i Kielce)
— Politechnika Warszawska (Det Tekniske Universitet i Warszawa)
— Politechnika Wrocławska (Det Tekniske Universitet i Wrocław)— Akademia Morska w Gdyni (Søfartsuniversitetet i Gdynia)
—W y ższa Szkoła Morska w Szczecinie (Søfartsuniversitetet i
Szczecin)
— Akademia Ekonomiczna im. Karola Adamieckiego w Katowicach
(Karol Adamiecki-Universitetet for økonomi i Katowice)
— Akademia Ekonomiczna w Krakowie (Universitetet for økonomi i
Kraków)
— Akademia Ekonomiczna w Poznaniu (Universitetet for økonomi i
Pozna ń)
— Szkoła Główna Handlowa (Warszawas Økonomihøjskole)— Akademia Ekonomiczna im.Oskara Langego we Wrocławiu
(Oscar Lange-Universitetet for økonomi i Wrocław)
— Akademia Bydgoska Im. Kazimierza Wielkiego (Kazimierz
Wielki-Universitetet for økonomi i Bydgoszcz)
— Akademia Pedagogiczna im. KEN w Krakowie (Lærerhøjskolen i
Krakow)
— Akademia Pedagogiki Specjalnej Im. Marii Grzegorzewskiej
(Maria Grzegorzewska-Universitetet for specialpædagogik i
Warszawa)
— Akademia Podlaska w Siedlcach (Podlaska-Akademiet i Siedlce)— Akademia Świętokrzyska Im. Jana Kochanowskiego w Kielcach
(Jan Kochanowski Swi ętokrzyska-Akademiet i Kielce)
— Pomorska Akademia Pedagogiczna w Słupsku (Lærerhøjskolen i
Slupsk)
—W y ższa Szkoła Filozoficzno-Pedagogiczna »Ignatianum« w
Krakowie (Højskolen for filosofi og pædagogik »Ignatianum« i
Krakow)
—W y ższa Szkoła Pedagogiczna Im.Tadeusza Kotarbi ńskiego w
Zielonej Górze (Tadeusz Kotarbi ński-lærerhøjskolen i Zielona
Góra)1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 34
▼A2
—W y ższa Szkoła Pedagogiczna w Cz ęstochowie (Lærerhøjskolen i
Częstochowa)
—W y ższa Szkoła Pedagogiczna w Rzeszowie (Lærerhøjskolen i
Rzeszów)
— Akademia Techniczno-Rolnicza im. J. J. Śniadeckich w
Bydgoszczy (J.J. Śniadeckich-Akademiet for teknik og landbrug
i Bydgoszcz)
— Akademia Rolnicza im.Hugona Kołł ątaja w Krakowie (Hugo
Kołłątaj-Landbohøjskolen i Krakow)
— Akademia Rolnicza w Lublinie (Landbohøjskolen i Lublin)— Akademia Rolnicza im. Augusta Cieszkowskiego w Poznaniu
(August Cieszkowski-Landbohøjskolen i Pozna ń)
— Akademia Rolnicza w Szczecinie (Landbohøjskolen i Szczecin)— Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie (Landbo-
højskolen i Warszawa)
— Akademia Rolnicza we Wrocławiu (Landbohøjskolen i Wrocław)
— Akademia Medyczna w Białymstoku (Det Lægevidenskabelige
Akademi i Białystok)
— Akademia Medyczna im.Akademia Medyczna im. Ludwika
Rydygiera w Bydgoszczy (Ludwik Rydygier-Akademiet for læge-
videnskab i Bydgoszcz)
— Akademia Medyczna w Gda ńsku (Det Lægevidenskabelige
Akademi i Gda ńsk)
—Śląska Akademia Medyczna w Katowicach (Det Lægevidenska-
belige Akademi i Katowice)
— Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiello ńskiego w Krakowie
(Collegium Medicum Jagiellonian-Universitetet i Krakow)
— Akademia Medyczna w Lublinie (Det Lægevidenskabelige
Akademi i Lublin)
— Akademia Medyczna w Łodzi (Det Lægevidenskabelige Akademi
i Łód ź)
— Akademia Medyczna im. Karola Marcinkowskiego w Poznaniu
(Karol Marcinkowski-Akademiet for lægevidenskab i Pozna ń)
— omorska Akademia Medyczna w Szczecinie (Det Lægevidenska-
belige Akademi i Szczecin)
— Akademia Medyczna w Warszawie (Det Lægevidenskabelige
Akademi i Warszawa)
— Akademia Medyczna im. Piastów Śląskich we Wrocławiu
(Piastów Sl ąskich-Akademiet for lægevidenskab i Wrocław)
— Centrum Medyczne Kształcenia Podyplomowego (Lægevidenska-
beligt efteruddannelsescenter)
— Chrze ścijańska Akademia Teologiczna w Warszawie (Det Teolo-
giske Akademi i Warszawa)
— Papieski Wydział Teologiczny w Poznaniu (Pavens Teologiske
Departement i Pozna ń)
— Papieski Fakultet Teologiczny we Wrocławiu (Pavens Teologiske
Fakultet i Wrocław)
— Papieski Wydział Teologiczny w Warszawie (Pavens Teologiske
Departement i Warszawa)
— Akademia Marynarki Wojennej im. Bohaterów Westerplatte w
Gdyni (Søfartsuniversitetet i Gdynia »Westerplatte's helte«)
— Akademia Obrony Narodowej (Det Nationale Forsvarsakademi)— Wojskowa Akademia Techniczna im. Jarosława D ąbrowskiego w
Warszawie (Jarosław D ąbrowski-Akademiet for Teknisk Militæ-
ruddannelse i Warszawa)
— Wojskowa Akademia Medyczna im. Gen. Dyw. Bolesława
Szareckiego w Łodzi (Gen. Bolesław Szarecki-Militærakademiet
i Łód ź)
—W y ższa Szkoła Oficerska im. Tadeusza Ko ściuszki we
Wrocławiu (Tadeusz Ko ściuszko-Militærakademiet i Wrocław)
—W y ższa Szkoła Oficerska Wojsk Obrony Przeciwlotniczej im.
Romualda Traugutta (Romuald Traugutt-Akademiet for Luftfor-
svar)
—W y ższa Szkoła Oficerska im. gen. Józefa Bema w Toruniu (Gen.
J. Bem-Militærakademiet i Toru ń)
—W y ższa Szkoła Oficerska Sił Powietrznych w D ęblinie (Luftfor-
svarsmilitærakademiet i D ęblin)
—W y ższa Szkoła Policji w Szczytnie (Politihøjskolen i Szczytno)
— Szkoła Główna Słu żby Po żarniczej w Warszawie (Brandvæsens-
højskolen i Warszawa)1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 35
▼A2
— Akademia Muzyczna im. Feliksa Nowowiejskiego w Bydgoszczy
(Feliks Nowowiejski-Musikakademiet i Bydgoszcz)
— Akademia Muzyczna im. Stanisława Moniuszki w Gda ńsku
(Stanisław Moniuszko-Musikakademiet i Gda ńsk)
— Akademia Muzyczna im. Karola Szymanowskiego w Katowicach
(Karol Szymanowski-Musikakademiet i Katowice)
— Akademia Muzyczna w Krakowie (Musikakademiet i Krakow)— Akademia Muzyczna im. Gra żyny i Kiejstuta Bacewiczów w
Łodzi (Gra żyna i Kiejstut Bacewicz-Musikakademiet i Łód ź)
— Akademia Muzyczna im. Ignacego Jana Paderewskiego w
Poznaniu (Ignacy Jan Paderewski-Musikakademiet i Pozna ń)
— Akademia Muzyczna im. Fryderyka Chopina w Warszawie
(Fryderyk Chopin-Musikakademiet i Warszawa)
— Akademia Muzyczna im. Karola Lipi ńskiego we Wrocławiu
(Karol Lipi ński-Musikakademiet i Wrocław)
— Akademia Sztuk Pi ęknych w Gda ńsku (Kunstakademiet i
Gdańsk)
— Akademia Sztuk Pi ęknych w Katowicach (Kunstakademiet i
Katowice)
— Akademia Sztuk Pi ęknych im. Jana Matejki w Krakowie (Jan
Matejko-Kunstakademiet i Krakow)
— Akademia Sztuk Pi ęknych im. Władysława Strzemi ńskiego w
Łodzi (Władysław Strzemi ński-Kunstakademiet i Łód ź)
— Akademia Sztuk Pi ęknych w Poznaniu (Kunstakademiet i
Pozna ń)
— Akademia Sztuk Pi ęknych w Warszawie (Kunstakademiet i Wars-
zawa)
— Akademia Sztuk Pi ęknych we Wrocławiu (Kunstakademiet i
Wrocław)
—P a ństwowa Wy ższa Szkoła Teatralna im. Ludwika Solskiego w
Krakowie (Ludwik Solski-Statsteaterskolen i Krakow)
—P a ństwowa Wy ższa Szkoła Filmowa, Telewizyjna i Teatralna im.
Leona Schillera w Łodzi (Leon Schiller statslige film-, tv- og
teaterskole i Łód ź)
— Akademia Teatralna im. Aleksandra Zelwerowicza w Warszawie
(Aleksander Zelwerowicz Teaterakademiet i Warszawa)
— Akademia Wychowania Fizycznego i Sportu im. J ędrzeja
Śniadeckiego w Gda ńsku (J ędrzej Śniadecki-Gymnastik- og
sportsakademiet i Gda ńsk)
— Akademia Wychowania Fizycznego w Katowicach (Gymnastik-
akademiet i Katowice)
— Akademia Wychowania Fizycznego im. Bronisława Czecha w
Krakowie (Bronisław Czech-Gymnastikakademiet i Krakow)
— Akademia Wychowania Fizycznego im. Eugeniusza Piaseckiego
w Poznaniu (Eugeniusz Piasecki-Gymnastikakademiet i Pozna ń)
— Akademia Wychowania Fizycznego Józefa Piłsudskiego w Wars-
zawie (Józef Piłsudski-Gymnastikakademiet i Warszawa)
— Akademia Wychowania Fizycznego we Wrocławiu (Gymnastik-
akademiet i Wrocław)
2. Pa ństwowe i samorz ądowe instytucje kultury (nationale og uafhæn-
gige kulturelle institutioner)
3. Parki narodowe (nationalparker)
4. Agencje pa ństwowe działaj ące w formie spółek (nationale agenturer i
selskabsform)
5. Pa ństwowe Gospodarstwo Le śne »Lasy pa ństwowe« (»statsskovene«
under det nationale forstagentur)
6. Podstawowe, gimnazjalne i ponadgimnazjalne szkoły publiczne
(folkeskoler og gymnasier)
7. Publiczni nadawcy radiowi i telewizyjni (offentlige radio- og tv-stati-
oner)
— Telewizja Polska S. A. (Polsk Tv)
— Polskie Radio S. A. (Polsk Radio)
8.Publiczne muzea, teatry, biblioteki i inne publiczne placówki kultury
m.in. : (Offentlige museer, teatre, biblioteker, andre offentlige kultur-
institutioner etc.)
— Narodowe Centrum Kultury w Warszawie (Det Nationale Kultur-
center i Warszawa)1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 36
▼A2
— Zach ęta - Pa ństwowa Galeria Sztuki w Warszawie (Zach ęta-
kunstgalleriet i Warszawa)
— Centrum Sztuki Współczesnej - Zamek Ujazdowski w Warszawie
(Centret for Nutidskunst i Warszawa)
— Centrum Rze źby Polskiej w Oro ńsku (Centret for Polsk Skulptur i
Orońsk)
—M i ędzynarodowe Centrum Kultury w Krakowie (Det Internatio-
nale Kulturcenter i Krakow)
— Centrum Mi ędzynarodowej Współpracy Kulturalnej — Instytut
Adama Mickiewicza w Warszawie (Centret for Internationalt
Kultursamarbejde — Adam Mickiewicz-Instituttet i Warszawa)
— Dom Pracy Twórczej w Wigrach (Kunsthuset i Wigry)
— Dom Pracy Twórczej w Radziejowicach (Kunsthuset i Radziejo-
wice)
— Biblioteka Narodowa w Warszawie (Nationalbiblioteket i Wars-
zawa)
— Naczelna Dyrekcja Archiwów Pa ństwowych (Direktoratet for De
Polske Statsarkiver)
— Muzeum Narodowe w Krakowie (Nationalmuseet i Krakow)— Muzeum Narodowe w Poznaniu (Nationalmuseet i Pozna ń)
— Muzeum Narodowe w Warszawie (Nationalmuseet i Warszawa)— Zamek Królewski w Warszawie - Pomnik Historii i Kultury
Narodowej (Kongeslottet i Warszawa - Nationalhistorie og kultur-
monument)
— Zamek Królewski na Wawelu Pa ństwowe Zbiory Sztuki w
Krakowie (Wawel-slottets Nationale Kunstsamlinger i Krakow)
— Muzeum Żup Krakowskich w Wieliczce (Krakows saltminemu-
seum i Wieliczka)
—P a ństwowe Muzeum Auschwitz-Birkenau w O święcimiu (Statens
Auschwitz-Birkenau-Museum i O święcim)
—P a ństwowe Muzeum na Majdanku w Lublinie (Statens Majdanek-
Museum i Lublin)
— Muzeum Stutthof w Sztutowie (Stutthof-museet i Sztutowo)— Muzeum Zamkowe w Malborku (Slotsmuseet i Marlbork)— Centralne Muzeum Morskie w Gda ńsku (Det Centrale Søfartsmu-
seum)
— Muzeum »Łazienki Królewskie« - Zespół Pałacowo-Ogrodowy w
Warszawie (»Łazienki Królewskie«-museet - Paladshavekom-
plekset i Warszawa)
— Muzeum Pałac w Wilanowie (Paladsmuseet i Wilanów)— Muzeum Wojska Polskiego (Museet for de polske væbnede
styrker)
— Teatr Narodowy w Warszawie (Nationalteatret i Warszawa)— Narodowy Stary Teatr im. Heleny Modrzejewskiej w Krakowie
(Det »gamle« teater i Krakow)
— Teatr Wielki — Opera Narodowa w Warszawie (Det Store Teater
- Nationaloperaen i Warszawa)
— Filharmonia Narodowa w Warszawie (Det Nationale Filharmo-
niske Orkester i Warszawa)
9. Publiczne placówki naukowe, jednostki badawczo- rozwojowe oraz
inne placówki badawcze (Offentlige forskningsinstitutter, forsknings-
og udviklingsinstitutter og andre forskningsinstitutter).
XXIV. SLOVENIEN
—o b čine
— javni zavodi s podro čja vzgoje, izobraževanja ter športa
— javni zavodi s podro čja zdravstva
— javni zavodi s podro čja socialnega varstva
— javni zavodi s podro čja kulture
— javni zavodi s podro čja raziskovalne dejavnosti
— javni zavodi s podro čja kmetijstva in gozdarstva
— javni zavodi s podro čja okolja in prostora
— javni zavodi s podro čja gospodarskih dejavnosti
— javni zavodi s podro čja malega gospodarstva in turizma
— javni zavodi s podro čja javnega reda in varnosti
— agencije— skladi socialnega zavarovanja1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 37
▼A2
— javni skladi na ravni države in na ravni ob čin
— Družba za avtoceste v RS
— Pošta Slovenije.
XXV. SLOVAKIET
En indkøbsenhed defineres i artikel 3, stk. 1, i lov nr. 263/1999 Z. z om
offentlige indkøb, med senere ændringer, som
1. en organisation finansieret over statens budget (f.eks. ministerier,
andre statslige myndigheder) eller delvist finansieret over statens
budget (f.eks. universiteter, højskoler) og via en målrettet statslig
fond
2. en selvstyrende region, en kommune, en organisation i en selvsty-
rende region eller kommune der finansieres helt eller delvist af
vedkommende region eller kommune
3. et sygeforsikringsagentur4. en retlig enhed, der er oprettet ved lov som en offentlig institution
(f.eks. Slovenská televízia, Slovenský rozhlas, Sociálna pois ťovňa)
5. Den Nationale Ejendomsfond i Den Slovakiske Republik
6. Den Slovakiske Grundfond
7. en sammenslutning af retlige enheder, som er dannet af de i punkt 1-
3 nævnte indkøbsenheder.1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 38
▼B
BILAG II
LISTE OVER FORMER FOR ERHVERVSVIRKSOMHED SVARENDE TIL DEN SYSTEMA-
TISKE FORTEGNELSE OVER ØKONOMISKE AKTIVITETER I DE EUROPÆISKE
FÆLLESSKABER (NACE)
Klasser GrupperUndergrupper
og positionerBeskrivelse
50 BYGGE- OG ANLÆGSVIRKSOMHED
500 Bygge- og anlægsvirksomhed (uden specialisering),
nedrivning
500.1 Bygge- og anlægsvirksomhed (uden specialisering)
500.2 Nedrivning
501 Opførelse af bygninger (til beboelse eller andet)
501.1 Byggeentreprenørvirksomhed (uden specialisering)
501.2 Tagdækning
501.3 Bygning af skorstene og industriovne
501.4 Isolering mod vand og fugt501.5 Restaurering og istandsættelse af facader501.6 Stilladsbygning501.7 Anden specialiseret virksomhed i forbindelse med
opførelse af bygninger, herunder tømrerarbejde
502 Anlægsvirksomhed (bygning af veje, broer, jernbaner
osv.)
502.1 Anlægsentreprenørvirksomhed (uden specialisering)
502.2 Jordentreprenører502.3 Bygning af broer, tunneller og mineskakter; dybdebo-
ring
502.4 Anlægsvirksomhed i forbindelse med floder, kanaler,
havne, sluser og dæmninger
502.5 Vejbygning (herunder specialiseret bygning af flyve-
pladser og landingsbaner)
502.6 Foretagender specialiseret i overrislingsanlæg,
dræning, udledning af spildevand, rensningsanlæg
502.7 Foretagender specialiseret i anden anlægsvirksomhed
503 Installationsvirksomhed
503.1 Installationsentreprenørvirksomhed (uden specialise-
ring)
503.2 Installation af gas, vand og sanitet503.3 Installation af opvarmnings- og ventilationsanlæg
(centralvarme-, klima- og udluftningsanlæg)
503.4 Isolering mod kulde, varme, lyd og vibrationer
503.5 Elektroinstallation
503.6 Installation af antenner, lynafledere, telefoner m.v.
504 Færdiggørelse af bygninger
504.1 Almindelig færdiggørelse (uden specialisering)
504.2 Stukkatørarbejde og gipsning504.3 Bygningssnedkerier, hvis aktivitet hovedsagelig
består i montering af bygningssnedkerartikler;
lægning af parketgulve
504.4 Glarmesterarbejde, lakering, maling og tapetsering504.5 Opsætning, lægning og klæbning af plader, fliser og
anden mur- og gulvbelægning
504.6 Ovnsætning samt anden færdiggørelse1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 39
▼B
BILAG III
DEFINITION AF VISSE TEKNISKE SPECIFIKATIONER
I dette direktiv forstås ved:
1) tekniske specifikationer: samtlige tekniske forskrifter, navnlig sådanne, der
findes i udbudsbetingelserne, som fastlægger krævede egenskaber for et
bygge- og anlægsarbejde, et materiale, et produkt eller en leverance og
hvorved disse objektivt kan beskrives således, at de opfylder kravene for
den anvendelse, som den ordregivende myndighed har bestemt dem til.
Disse egenskaber omfatter kvalitetsniveau, brugsegenskaber, sikkerhed,
dimensioner, herunder forskrifter for materialet, produktet eller leverancen
for så vidt angår kvalitetssikringssystemet, terminologi, symboler, afprøv-
ning og afprøvningsmetoder, emballering, mærkning og etikettering. De
omfatter ligeledes regler for bygge- og anlægsarbejdets projektering og
beregning, betingelser for afprøvning, kontrol og aflevering af bygge- og
anlægsarbejder samt konstruktionsteknik og konstruktionsmetoder samt alle
andre tekniske forhold, som den ordregivende myndighed ved almindelige
eller særlige bestemmelser kan fastsætte vedrørende de færdige arbejder og
de materialer eller dele, der indgår deri
2) standarder: de tekniske specifikationer, som er godkendt af et anerkendt
standardiseringsorgan til gentagen eller konstant anvendelse, men hvis over-holdelse normalt ikke er obligatorisk
3) europæiske standarder: de standarder, der er godkendt af Den Europæiske
Standardiseringsorganisaton (CEN) eller af den Europæiske Komité for
Elektroteknisk Standardisering (CENELEC), som »europæisk standard
(EN)« eller som »harmoniseringsdokumenter (HD)« i henhold til de fælles
regler for disse organisationer
4) europæisk teknisk godkendelse: positiv teknisk vurdering af en vares
egnethed til anvendelse, som bygger på, at varen opfylder de væsentlige
krav, der gælder for bygge- og anlægsarbejder, til grund for hvilke lægges
materialets iboende egenskaber og de forskrifter, der gælder for dets ibrug-
tagning og anvendelse. Europæisk godkendelse udstedes af et organ, der er
godkendt hertil af medlemsstaten
5) fælles tekniske specifikationer: tekniske specifikationer, der er udarbejdet
efter en af medlemsstaterne godkendte procedure, og som er blevet offent-
liggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
6) væsentlige krav: krav om sikkerhed, sundhed og visse andre forhold vedrø-
rende almenvellet, som bygge- og anlægsarbejder skal overholde.1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 40
▼M1
BILAG IV
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 41
▼M2
▼C2
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 42
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 43
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 44
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 45
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 46
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 47
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 48
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 49
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 50
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 51
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 52
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 53
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 54
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 55
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 56
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 57
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 58
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 59
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 60
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 61
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 62
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 63
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 64
▼B
BILAG V
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 65
▼M2
▼C2
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 66
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 67
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 68
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 69
▼B
BILAG VI
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 70
▼M2
▼C2
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 71
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 72
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 73
▼C2
1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 74
BILAG VII
FRISTER FOR GENNEMFØRELSE OG ANVENDELSE
Direktiv 71/305/EØF (1)ændret ved direktiv ændret ved tiltrædelsesakt for
78/669/EØF (2) 89/440/EØF (3) 90/531/EØF (4) DK, IRL, UK (5)G R (6) ES, PO (7)
Artikel 1 ændret
Artikel 1 a ændret
Artikel 1 b ændretArtikel 2 ophævet
Artikel 3, stk. 1 ophævet
Artikel 3, stk. 2 ophævet
Artikel 3, stk. 3 ophævet
Artikel 3, stk. 4 og 5,
Artikel 3, litra a) og b) ændret
Artikel 3, stk. 4 og 5
Artikel 3, litra c)
Artikel 4 ændret
Artikel 4 a ændret
Artikel 5 ændretArtikel 5 a ændret
Artikel 6
Artikel 7, stk. 1 ændret ophævet
Artikel 7, stk. 2 ophævet
Artikel 8 ophævet
Artikel 9 ophævet
Artikel 10 ændret
Artikel 11 ophævet
Artikel 12 ændretArtikel 13 ændret
Artikel 14 ændret
Artikel 15 ændret
Artikel 15 a ændret
Artikel 15 b ændret
Artikel 16 ophævet
Artikel 17 ophævet
Artikel 18 ophævet
Artikel 19 ændret ændret
Artikel 20 ændret
Artikel 20 a ændretArtikel 20 b ændret
Artikel 21▼B1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 75
Direktiv 71/305/EØF (1)ændret ved direktiv ændret ved tiltrædelsesakt for
78/669/EØF (2) 89/440/EØF (3) 90/531/EØF (4) DK, IRL, UK (5)G R (6) ES, PO (7)
Artikel 22 ændret
Artikel 22 a ændret
Artikel 23
Artikel 24 ændret ændret ændret ændret
Artikel 25
Artikel 26
Artikel 27
Artikel 28
Artikel 29, stk. 1
Artikel 29, stk. 2
Artikel 29, stk. 3 ophævet
Artikel 29, stk. 4 ændret
Artikel 29, stk. 5 ændret
Artikel 29 a ændretArtikel 29 b ændret
Artikel 30
Artikel 30 a ændret
Artikel 30 b ændret
Artikel 31 ophævet
Artikel 32
Artikel 33
Artikel 34
Bilag I til VI I til VI I I I
(1) EF-6: 30. 7. 1972
DK, IR, UK: 1. 1. 1973
GR: 1. 1. 1981
ES, PO: 1. 1. 1986
(2) EF-9: 16. 2. 1979
GR: 1. 1. 1981
E, PO: 1. 1. 1986
(3) EF-9: 19. 7. 1990
GR, E, PO: 1. 3. 1992
(4) EF-9: 1. 1. 1983
E: 1. 1. 1996
GR, PO: 1. 1. 1998
(5) EF-9: 1. 1. 1973
(6) EF-10: 1. 1. 1981
(7) EF-12: 1. 1. 1986▼B1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 76
▼B
BILAG VIII
SAMMENLIGNINGSTABEL
Direktiv 71/305/EØF Dette direktiv
Artikel 1 Artikel 1
Artikel 1 a Artikel 2
Artikel 1 b Artikel 3
Artikel 2 —
Artikel 3, stk. 1 —
Artikel 3, stk. 2 —
Artikel 3, stk. 3 —
Artikel 3, stk. 4 og 5, litra a) og b) Artikel 4, litra a)
Artikel 3, stk. 4 og 5, litra c) Artikel 4, litra b)
Artikel 4 Artikel 5
Artikel 4 a Artikel 6
Artikel 5 Artikel 7
Artikel 5 a Artikel 8
Artikel 6 Artikel 9
Artikel 7 —
Artikel 8 —
Artikel 9 —
Artikel 10 Artikel 10
Artikel 11 —
Artikel 12 Artikel 11
Artikel 13 Artikel 12
Artikel 14 Artikel 13
Artikel 15 Artikel 14
Artikel 15 a Artikel 15
Artikel 15 b Artikel 16
Artikel 16 —
Artikel 17 —
Artikel 18 —
Artikel 19 Artikel 17
Artikel 20 Artikel 18
Artikel 20 a Artikel 19
Artikel 20 b Artikel 20
Artikel 21 Artikel 21
Artikel 22 Artikel 22
Artikel 22 a Artikel 23
Artikel 23 Artikel 24
Artikel 24 Artikel 25
Artikel 25 Artikel 26
Artikel 26 Artikel 27
Artikel 27 Artikel 28
Artikel 28 Artikel 29
Artikel 29, stk. 1 Artikel 30, stk. 1
Artikel 29, stk. 2 Artikel 30, stk. 2
Artikel 29, stk. 3 —
Artikel 29, stk. 4 Artikel 30, stk. 3
Artikel 29, stk. 5 Artikel 30, stk. 4
Artikel 29 a Artikel 31
Artikel 29 b Artikel 32
Artikel 30 Artikel 33
Artikel 30 a Artikel 34
Artikel 30 b Artikel 35
Artikel 31 —
— Artikel 36
Artikel 32 —
Artikel 33 —
— Artikel 37
Artikel 34 Artikel 38
Bilag I til VI Bilag I til VI
— Bilag VII til VIII1993L0037 — DA — 01.05.2004 — 004.001 — 77