1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 1
Dette dokument er et dokumentationsredskab, og institutionerne påtager sig intet ansvar herfor
►B KOMMISSIONENS DIREKTIV
af 14. april 1972
om fastsættelse af kendetegn og mindstekrav for afprøvning af landbrugsplantearternes sorter/
stammer
(72/180/EØF)
(EFT L 108 af 8.5.1972, s. 8)
Ændret ved:
Tidende
nr. side dato
►M1Kommissionens direktiv 2002/8/EF af 6. februar 2002 L 37 7 7.2.2002
▼B
KOMMISSIONENS DIREKTIV
af 14. april 1972
om fastsættelse af kendetegn og mindstekrav for afprøvning af
landbrugsplantearternes sorter/stammer
(72/180/EØF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økono-
miske Fællesskab,
under henvisning til Rådets direktiv af 29. september 1970, om en
fælles sortsliste over landbrugsplantearter(1), særlig dets artikel 7, stk.
2, og
ud fra følgende betragtninger:
Medlemsstaterne er ifølge nævnte direktivs bestemmelser forpligtet til
at udarbejde en eller flere lister over de sorter/stammer, der er aner-kendt til godkendelse og til forhandling på deres område;
anerkendelse af sorterne/stammerne bestemmes af Fællesskabets betin-
gelser, hvis overholdelse skal sikres ved officielle afprøvninger, og
særlig ved kontrol under dyrkning;
afprøvningerne skal omfatte et tilstrækkeligt antal kendetegn for at
muliggøre beskrivelse af sorterne/stammerne;
det er nødvendigt på Fællesskabsplan at bestemme, hvilke kendetegn
der i det mindste skal undersøges; endvidere skal mindstekravene tilgennemførelse af afprøvninger fastsættes;
disse kendetegn og disse mindstekrav til en afprøvning skal fastsættes
under hensyntagen til den videnskabelige og tekniske videns udvik-lingstrin;
de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med
udtalelse fra den stående Komité for frø- og plantemateriale henhø-
rende under landbrug, havebrug og skovbrug,
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
1. Medlemsstaterne foreskriver, at de officielle afprøvninger, der
foretages med henblik på godkendelse af sorter, mindst skal omfattefølgende kendetegn:
a) ved afprøvning af selvstændighed, stabilitet og ensartethed:
i) for blød hvede (Triticum aestivum L.) og majs (Zea mays L.) de
kendetegn, der er nævnt i de respektive vejledende principper for
afprøvning med titlen »Protokol for afprøvning af selvstæn-
dighed, ensartethed og stabilitet« udstedt af EF-Sortsmyndighedens administrationsråd i henhold til artikel 56 iRådets forordning (EF) nr. 2100/94(
2) og som offentliggjort i
EF-Sortsmyndighedens Officielle Tidende.
Alle kendetegnene skal undersøges, forudsat at iagttagelsen af et
kendetegn ikke umuliggøres af andre kendetegn, og forudsat atiagttagelsen af et kendetegn ikke hindres af de miljøvilkår, somafprøvningen udføres under. Denne bestemmelse berører i øvrigtikke anvendelse af bestemmelser, der gælder for landbrugsplan-
tesorter
ii) for andre landbrugsplantearter de kendetegn, der er nævnt i bilag
I, del A.1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 2
(1) EFT nr. L 225 af 12. 10. 1970, s. 1.
(2) EFT L 227 af 1.9.1994, s. 1.▼M1
▼M1
b) ved afprøvning af dyrkningsværdi og udnyttelse, de kendetegn, der
er nævnt i bilag I, del B.
2. Medlemsstaterne sikrer:
a) for så vidt angår blød hvede (Triticum aestivum L.) og majs (Zea
mays L.), at de mindstekrav vedrørende gennemførelse af afprøv-
ningsplan og afprøvning af vækstbetingelser, der er fastsat i devejledende principper, som er nævnt i stk. 1, litra a), nr. i), opfyldesved afprøvningernes gennemførelse.
b) for så vidt angår andre landbrugsplantearter, at de mindstekrav
vedrørende gennemførelse af afprøvning, der er nævnt i bilag II,
opfyldes ved afprøvningernes gennemførelse.
Artikel 2
Medlemsstaterne sætter senest den 1. juli 1972 de nødvendige admini-
strativt eller ved lov fastsatte bestemmelser i kraft for at efterkommebestemmelserne i dette direktiv. De underretter strake Kommissionenherom.
Artikel 3
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 3
▼B
▼B
BILAG I
DEL A
KENDETEGN VED AFPRØVNING AF FORSKELLIGHED, STABI-
LITET OG ENSARTETHED
Alle de kendetegn, der er opført for de forskellige arter, gælder for afprøvningen
med henblik på sorternes forskellighed og stabilitet. De kendetegn, der er
vedtaget for afprøvning af ensartethed, er anført som følger:
(H) for alle sorter inden for en art
(H1) for sorterne med fri bestøvning inden for en art
(H2) for indavlsstammer og enkelthybrider inden for en art
(H4) for øvrige hybrider inden for en art
1.ROER
Sukker- og foderroer af arten Beta vulgaris L.
1. Hypocotyl: farve
2. Rod:
2.1 hovedets farve
2.2 farve på den del, der er over jorden (H)
2.3 farve på den del, der er under jorden (H)2.4 form (H)2.5 forholdsmæssig del over jorden (foderroer)2.6 tørstofholdighed (foderroer)2.7 sukkerholdighed (sukkerroer)
2.8 rodens vægt (udtrykt i procent af plantens totalvægt)
3. Blad:
3.1 farve på bladplade
3.2 farve på ribber (foderroer)3.3 totallængde af stilkog bladplade3.4 bredde af stilk3.5 farve på basis for stilk(foderroer)
3.6 bladtops vækstform
3.7 vægt af blade, indbefattet hoved
(udtrykt i procent af plantens totalvægt)
4. Ploidi:
4.1 ploidi-trin
4.2 procentforhold for forskellige ploidi-trin
(polyploidesorter)
5. Monogermi (H).
2.HVENEGRÆS
Hundehvenegræs Agrostis canina L. ssp. canina Hwd.
Hvid hvenegræs Agrostis gigantea Roth
Hvenegræs m/udløbere Agrostis stolonifera L.Rød hvenegræs Agrostis tenuis Sibth.
1. Plantens vækstform (på aksdannelsesstadiet)
2. Stængel: længde (H) (ved slutningen af blomstringen)
3. Udløber: til stede eller manglende ((vækststadiet i observationsøjeblikket
angives nærmere)
4. Blad:
4.1 farve (det år, der følger efter sååret, før aksdannelsen)
4.2 øverste blads vækstform (ved begyndelsen af blomstringen)4.3 øverste blads dimensioner (H) (ved begyndelser af blomstringen)
5. Blomsterstand: form (efter blomstringen)1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 4
▼B
6. Klassificering af aksdannelsen eller blomstringen (H) (det år, der følger efter
sååret)
7. Genaksdannelse i de forskellige snit (året efter sååret)8. Antal kromosomer (H)
3.ENGRÆVEHALE
Alopecurus pratensis L.
1. Plantens vækstform (på aksdannelsesstadiet)2. Stængel: længde (H) (ved slutningen af blomstringen)3. Udløber: til stede eller manglende (vækststadiet i observationsøjeblikket
angives nærmere)
4. Blad (ved begyndelsen af blomstringen):
4.1 øverste blads vækstform
4.2 øverste blads dimensioner (H)
5. Klassificering af aksdannelsen eller af blomstringen (H) (året efter sååret)
6. Genaksdannelse i de forskellige snit (året efter sååret)7. Antal kromosomer (H)
4.HAVREGRÆS
Arrhenatherum elatius (L.) J. et C. Presl.
1. Plantens vækstform (på aksdannelsesstadiet)
2. Stængel: længde (H) (ved slutningen af blomstringen)3. Blad (ved begyndelsen af blomstringen):
3.1 sidste, øverste blads vækstform
3.2 øverste blads dimensioner (H)
4. Klassificering af aksdannelsen eller af blomstringen (H) (året efter sååret)5. Genaksdannelse i de forskellige snit (året efter sååret)6. Antal kromosomer (H)
5.HUNDEGRÆS
Dactylis glomerata L.
1. Plantens vækstform (på aksdannelsesstadiet)
2. Stængel: længde (H) (ved slutningen af blomstringen)3. Blad:
3.1 farve (året efter sååret, før aksdannelsen)
3.2 øverste blads vækstform (ved begyndelsen af blomstringen)3.3 øverste blads dimensioner (H) (ved begyndelsen af blomstringen)
4. Klassificering af aksdannelsen eller af blomstringen (H) (året efter sååret)5. Genaksdannelse i de forskellige snit (H) (året efter sååret)6. Vekslen7. Antal kromosomer (H)
6.RØRSVINGEL
Festuca arundinacea Schreb.
1. Plantens vækstform (på aksdannelsesstadiet)2. Stængel: længde (H) (ved slutningen af blomstringen)3. Blad (ved begyndelsen af blomstringen):
3.1 øverste blads vækstform
3.2 øverste blads dimensioner (H)
4. Klassificering af aksdannelsen eller af blomstringen (H) (året efter sååret)5. Genaksdannelse i de forskellige snit (året efter sååret)1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 5
▼B
6. Antal kromosomer (H)
7.FÅRESVINGEL
Festuca ovina L.
1. Plantens vækstform (på aksdannelsesstadiet)2. Stængel: længde (H) (ved slutningen af blomstringen)
3. Blad (ved begyndelsen af blomstringen):
3.1 øverste blads vækstform
3.2 øverste blads dimensioner (H)
4. Klassificering af aksdannelsen eller af blomstringen (H) (året efter sååret)
5. Genaksdannelse i de forskellige snit (året efter sååret)6. Antal kromosomer (H)
8.ENGSVINGEL
Festuca pratensis Huds.
1. Plantens vækstform (på aksdannelsesstadiet)
2. Stængel: længde (H) (ved slutningen af blomstringen)
3. Blad (ved begyndelsen af blomstringen)
3.1 øverste blads vækstform
3.2 øverste blads dimensioner (H)
4. Klassificering af aksdannelsen eller af blomstringen (H) (året efter sååret)5. Genaksdannelse i de forskellige snit (året efter sååret)
6. Antal kromosomer (H)
9.RØD SVINGEL
Festuca rubra L.
1. Plantens vækstform (på aksdannelsesstadiet)2. Stængel: længde (H) (ved slutningen af blomstringen)
3. Udløber: til stede eller manglende (vækststadiet i observationsøjeblikket
angives nærmere)
4. Blad:
4.1 farve (året efter sååret, før aksdannelsen)
4.2 øverste blads vækstform (ved begyndelsen af blomstringen)
4.3 øverste blads dimensioner (H) (ved begyndelsen af blomstringen)
5. Klassificering af aksdannelsen eller af blomstringen (H) (året efter sååret)
6. Genaksdannelse i de forskellige snit (året efter sååret)
7. Antal kromosomer (H)
10.RAJGRÆS
Hybridrajgræs Lolium hybridum Hausskn.
Italienskrajgræs Lolium multiflorum Lam.
Engelskrajgræs Lolium perenne L.
1. Plantens vækstform (på aksdannelsesstadiet)
2. Stængel: længde (H) (ved slutningen af blomstringen)
3. Blad (ved begyndelsen af blomstringen):
3.1 øverste blads vækstform
3.2 øverste blads dimensioner (H)
4. Klassificering af aksdannelsen eller af blomstringen (H) (året efter sååret og,
for ét-års sorter, sååret)
5. Genaksdannelse i de forskellige snit (året efter sååret)1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 6
▼B
6. Vekslen
7. Antal kromosomer (H)
11.ENGROTTEHALE
Phleum pratense L.
1. Plantens vækstform (på aksdannelsesstadiet)
2. Stængel: længde (H) (ved slutningen af blomstringen)3. Blad:
3.1 farve (året efter sååret, før aksdannelsen)
3.2 øverste blads vækstform (ved begyndelsen af blomstringen)3.3 øverste blads dimensioner (H) (ved begyndelsen af blomstringen)
4. Klassificering af aksdannelsen eller af blomstringen (H) (året efter sååret)
5. Genaksdannelse i de forskellige snit (året efter sååret)6. Antal kromosomer (H)
12.RAPGRÆSSER
Etårig rapgræs Poa annua L.
Lundrapgræs Poa nemoralis L.Sumprapgræs Poa palustris L.
Engrapgræs Poa pratensis L.
Almindelig rapgræs Poa trivialis L.
1. Plantens vækstform (på aksdannelsesstadiet)
2. Stængel: længde (H) (ved slutningen af blomstringen)
3. Udløber: til stede eller manglende (vækststadiet i observationsøjeblikket
angives nærmere)
4. Blad:
4.1 farve (året efter sååret, før aksdannelsen)
4.2 øverste blads vækstform (ved begyndelsen af blomstringen)
4.3 øverste blads dimensioner (H) (ved begyndelsen af blomstringen)
5. Bladskede: farve (poa pratensis)6. Skedehinde (Poa pratensis):
6.1 farve
6.2 form6.3 behåring
7. Blomsterstand: farve (under blomstringen)
8. Klassificering af aksdannelsen eller af blomstringen (H) (året efter sååret)9. Genaksdannelse i de forskellige snit (året efter sååret)
10. Antal kromosomer (H) (med undtagelse af Poa pratensis)
13.GULDHAVRE
Trisetum flavescens (L.) Pal. Beauv.
1. Plantens vækstform (på aksdannelsesstadiet)
2. Stængel: længde (H) (ved slutningen af blomstringen)3. Blad:
3.1 farve (året efter sååret, før aksdannelsen)
3.2 øverste blads vækstform (ved begyndelsen af blomstringen)3.3 øverste blads dimensioner (H) (ved begyndelsen af blomstringen)
4. Klassificering af aksdannelsen eller af blomstringen (H) (året efter sååret)
5. Genaksdannelse i de forskellige snit (året efter sååret)6. Antal kromosomer (H)1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 7
▼B
14.SPANSK HANEKLØVER
Hedysarum coronarium L.
1. Plantens vækstform (H)
2. Stængel:
2.1 længde
2.2 diameter ved halv længde
2.3 forgrening (antal forgreninger pr. stilk)
3. Blad: (iagttages på plantens midterste tredjedel)
3.1 antal blade pr. stængel
3.2 sidste smådækblades form (H)
3.3 sidste smådækblades dimensioner (H)
3.4 antal smådækblade pr. blad
4. Blomst: fanens farve (H)
5. Klassificering af blomstringen (H)
6. Vækstcyklus:
6.1 vækstbestandighed om efteråret
6.2 kulturens varighed (H)
15.KÆLLINGETAND
Lotus corniculatus L.
1. Stængel: længde (H)
2. Blad:
2.1 midterste smådækblads form (H)
2.2 midterste smådækblads dimensioner (H)
3. Klassificering af blomstringen (H)
16.LUPINER
Hvid Lupin Lupinus albus L.
Blå Lupin Lupinus angustifolius L.Gul Lupin Lupinus luteus L.
1. Stilk: længde (H)
2. Blomst: fanens farve (H)3. Bælg:
3.1 form (H)
3.2 behåring: vedblivende eller ikke vedblivende (H)
4. Frø:
4.1 form (H)
4.2 dimensioner (H)4.3 grundfarve (H)
4.4 ornamentering (H)
5. Klassificering af blomstringen (H)
6. Alkaloidholdighed:
6.1 i blad (H)
6.2 i frø (H)
17.HUMLESNEGLEBÆLG
Medicago lupulina L.
1. Stilk: længde (H)
2. Klassificering af blomstringen (H)1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 8
▼B
18.LUCERNER
Luzerne Medicago sativa L. et Medicago varia Martyn
1. Stilk: længde (H)
2. Blad:
2.1 midterste smådækblads form (H)
2.2 midterste smådækblads dimensioner (H)
3. Blomst: fanens farve
4. Klassificering af blomstringen (H)
19.HANEKLØVER
Onobrychis sativa L.
1. Stilk: længde (H)
2. Blad:
2.1 midterste smådækblads form (H)
2.2 midterste smådækblads dimensioner (H)
3. Klassificering af blomstringen (H)
20.FODERÆRT
Pisum arvense L.
1. Stængel: længde (H)2. Blad:
2.1 akselblades form ide to første par (H)
2.2 de to første akselblades dimensioner (H)
2.3 smådækbladets form (H)
2.4 smådækbladets dimensioner (H)
2.5 form på smådækbladets spids (H)
3. Stænglens akselblad:
3.1 form (H)
3.2 dimensioner (H)
3.3 pletter: til stede eller manglende (H)
3.4 ringens form (H)
3.5 ringens farve (H)
4. Blomst:
4.1 fanens farve (H)
4.2 form på fanens basis (H)
5. Bælg:
5.1 form (H) (ved grønmodenhed)
5.2 spidsens form (H) (ved grønmodenhed)
6. Frø:
6.1 form, herunder overflade (H)
6.2 grundfarve (H)
6.3 ornamentering (H)
7. Klassificering af blomstringen (H)
8. Blomstringens varighed (H)
21.ALEKSANDRINERKLØVER
Trifolium alexandrinum L.
1. Plantens vækstform (H) (ved begyndelsen af blomstringen)
2. Stilk: længde (H) (ved begyndelsen af blomstringen)
3. Blad (ved begyndelsen af blomstringen):
3.1 sidste midtersmådækblads form (H)
3.2 sidste midtersmådækblads dimensioner (H)
4. Blomsterstand:1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 9
▼B
4.1 forgreninger (H)
4.2 stilket eller ustilket (H)4.3 dækbladenes længde i forhold til blomsterbægeret
5. Blomst: fanens farve6. Klassificering af blomstringen (H)
22.ALSIKEKLØVER
Trifolium hybridum L.
1. Stilk: længde (H)
2. Blad:
2.1 midterste smådækblads form (H)
2.2 midterste smådækblads dimensioner (H)
3. Klassificering af blomstringen (H)4. Antal kromosomer (H)
23.BLODKLØVER
Trifolium incarnatum L.
1. Stilk: længde (H)
2. Blomst: fanens farve (H)
3. Klassificering af blomstringen (H)
24.RØDKLØVER
Trifolium pratense L.
1. Stilk: længde (H)2. Blad:
2.1 midterste smådækblads form (H)
2.2 midterste smådækblads dimensioner (H)2.3 bladtegning
3. Blomst: fanens farve
4. Frø: grundfarve
5. Klassificering af blomstringen (H)6. Antal kromosomer (H)
25.HVIDKLØVER
Trifolium repens L.
1. Blad:
1.1 midterste smådækblads form (H)
1.2 midterste smådækblads dimensioner (H)1.3 bladtegning1.4 stilkens længde (H)
2. Klassificering af blomstringen (H)3. Antal kromosomer (H)
26.PERSISK KLØVER
Trifolium resupinatum L.
1. Stilk(ved begyndelsen af blomstringen):
1.1 vækstform
1.2 længde (H)1.3 behåring: til stede eller manglende
2. Blad (ved begyndelsen af blomstringen):
2.1 midterste smådækblads form (H)
2.2 midterste smådækblads dimensioner (H)
3. Blomst: fanens farve1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 10
▼B
4. Bælg: form (ved fuldmodenhed)
5. Frø: farve
6. Klassificering af blomstringen (H)
27.BUKKEHORN
Trigonella foenum-graecum L.
1. Plantens vækstform (H) (ved begyndelsen af blomstringen)
2. Stilk:
2.1 længde (H)
2.2 behåring: til stede eller manglende (H)
3. Blad (ved begyndelsen af blomstringen):
3.1 midterste smådækblads form (H)
3.2 midterste smådækblads dimensioner (H)
4. Bælg (ved fuldmodenhed):
4.1 samlede længde (H)
4.2 spidsens længde (H)
5. Klassificering af blomstringen (H)
28.HESTEBØNNE
Hestebønne med store korn Vicia faba L. ssp. faba var
equina Pers.
Hestebønne med små korn Vicia faba L. var. minor
(Peterm.) Bull.
1. Stængel: længde (H1)( H2)
2. Bælg (ved fuldmodenhed):
2.1 form (H2)
2.2 behåring (H2)
3. Frø:
3.1 form (H1)( H2)
3.2 størrelse (H2)
3.3 grundfarve (H1)( H2)
3.4 ornamentering (H2)
3.5 navlefarve (H2)
4. Klassificering af blomstringen (H2)
29.FODERVIKKE
Vicia sativa L.
1. Blad:
1.1 første primærblades form (H)
1.2 første primærblades dimensioner (H)1.3 smådækbladets form (H)
1.4 smådækbladets dimensioner (H)
2. Blomst: fanens farve (H)
3. Bælg (ved fuldmodenhed)
3.1 form (H)
3.2 behåring (H)
4. Frø:
4.1 form (H)
4.2 størrelse (H)4.3 grundfarve (H)
4.4 ornamentering (H)
4.5 kimbladenes farve (H)
5. Klassificering af blomstringen (H)1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 11
▼B
30.PANNONISK VIKKE
Vicia pannonica Crantz
SANKVIKKE
Vicia villosa Roth
1. Blad:
1.1 smådækblads form (H)
1.2 smådækblads dimensioner (H)1.3 antal smådækblade
2. Blomst: fanens farve (H)
3. Bælg (ved fuldmodenhed):
3.1 form (H)
3.2 behåring (H)
4. Klassificering af blomstringen (H)
31.RAPS OG KÅLRABI
Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Peterm.
1. Plante: højde2. Rod:
2.1 form (H)
2.2 forholdsmæssig del over jorden2.3 rodens farve (H)2.4 farve på den del, der er over jorden (H)2.5 kødets farve (H)
3. Hals: længde (H)4. Bladplade:
4.1 dimensioner (H)
4.2 form4.3 rand: kruset eller takket
4.4 blåt farvestof (anthocyan): til stede eller manglende (H)
4.5 antagelse af søgrøn farve
5. Bladstilk:
5.1 vækstform
5.2 længde5.3 tykkelse5.4 blåt farvestof (anthocyan): til stede eller manglende (H)
32.FODERKÅL
Brassica oleracea L. conver. acephala (DC)
1. Plante (iagttages når planten har nået sin fulde udvikling):
1.1 højde (H
1)( H2)
1.2 forgrening (H2)
2. Stok:
2.1 længde (H2)
2.2 tykkelse (H1)( H2) (saftig foderkål)
2.3 form (H1)( H2) (saftig foderkål)
2.4 farve (H2)
3. Bladplade:
3.1 dimensioner (H1)( H2)
3.2 form (H2)
3.3 vækstform (H2)
3.4 rand: kruset eller takket (H2)
3.5 blåt farvestof (anthocyan): til stede eller manglende (H1)( H2)
3.6 antagelse af søgrøn farve (H2)
4. Bladstilk:
4.1 vækstform (H2)1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 12
▼B
4.2 længde (H2)
4.3 tykkelse (H2)
4.4 blåt farvestof (anthocyan): til stede eller manglende (H1)( H2)
33.OLIERÆDDIKE
Raphanus sativus L. ssp. oleifera (DC) Metzg.
1. Plante (ved modenhed):
1.1 højde
1.2 forgreningsstørrelse
1.3 1. forgrenings indpodningshøjde
2. Stængel (ved modenhed):
2.1 hovedstænglens længde (H)
2.2 hovedstænglens tykkelse (måles 25 cm over rodhals)
3. Rosetblad (ved blomsterknoppernes tilsynekomst):
3.1 form
3.2 dimensioner
4. Blomst: kronbladenes farve5. Skulpe: spidsens længde (H)6. Frø: størrelse (H)7. Klassificering af blomstringen (H)
34.HAVRE
Avena sativa L.
1. Plantens vækstform (H) (på rodskydningsstadiet)2. Strå:
2.1 længde (H)
2.2 behåring af øverste led (H)
3. Blad: behåring af bladpladerand (H)4. Top: form (H)5. Yderavne: antagelse af søgrønfarve (H) (på blomstringsstadiet)6. Frø:
6.1 inderavnernes farvetype (H)
6.2 inderavnernes akseskæg:
til stede eller manglende (H)
6.3 basisbehåring af 1. rang (H)6.4 nøgent eller beklædt (H)
7. Klassificering af aksdannelsen (H)
35.BYG
Toradet byg Hordeum distichum L.
Flerradet byg Hordeum polystichum L.
1. Plantens vækstform (H) (ved slutningen af rodskydningen)
2. Strå: længde (H)3. Bladflig: farve (H)4. Bladskede:
4.1 behåring af nederste bladskede (H)
4.2 antagelse af søgrøn farve (H)
5. Aks:
5.1 type: 2, 4 eller 6 radet (H)
5.2 akseskæg: til stede eller manglende (H)5.3 tanddannelse af skæg (H)
5.4 vækstform (H)1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 13
▼B
5.5 tæthed (H)
5.6 antagelse af søgrøn farve (H)
5.7 farven på sterile småaks' bugstilk (H)
5.8 formen på sterile småaks (H)5.9 længde af hovedaksets nederste led (H)
6. Yderavne: længde (H)
7. Frø:
7.1 længde af bugstilks behåring (H)
7.2 tanddannelse af inderavner (H)
7.3 nøgen eller beklædt (H)7.4 behåring af fure (H)7.5 blåt farvestof (anthocyan) på inderskals ribber:
til stede eller manglende (H)
8. Klassificering af aksdannelsen (H)
9. Vekslen (H)10. Reaktioner på DDT eller på anden reagens med tilsvarende resultater (H)
36.RIS
Oryza sativa L.
1. Strå:
1.1 leddenes farve: grøn eller pigmenteret (H) (under vækst)
1.2 højde ved modenhed, målt fra rodhals til spidsen af højeste top (H) (på
modenhedsstadiet)
2. Blad: grøn eller pigmenteret farve (H) (under vækst)3. Bladflig: grøn eller pigmenteret farve (H) (under vækst)
4. Top:
4.1 akseskæg: til stede eller manglende (H)
4.2 vækstform (H) (på modenhedsstadiet)
4.3 støvfangs farve: farveløs eller pigmenteret (H)
5. Inderavne:
5.1 kølens farve: grøn eller pigmenteret (H)
5.2 hasens farve: grøn eller pigmenteret (H)5.3 spidsens farve: grøn eller pigmenteret (H)5.4 behåring (H)
6. Frø:
6.1 profilbillede af afskallet frø(
1) (H)
6.2 perle: til stede eller manglende (H)
7. Klassificering af aksdannelsen (H)
37.KANARIEGRÆS
Phalaris canariensis L.
1. Strå: længde (H)2. Blad: vækstform (H) (før aksdannelsen)
3. Aks: form
4. Klassificering af aksdannelsen (H)
38.RUG
Secale cereale L.
1. Skede: farve1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 14
(1) Det drejer sig om forholdet længde/højde:
afrundet: mindre end 1,75halvrund: 1,75 til 1,99halvtenformet: 2,00 til 2,45
tenformet: mere end 2,45
▼B
2. Plantens vækstform:
2.1 ved slutningen af rodskydningen (om foråret)
2.2 på saftstigningsstadiet
3. Strå:
3.1 længde (H)
3.2 øverste leds farve
3.3 behåringstæthed under aksdannelse
4. Bladskede: behåring (på saftstigningsstadiet)5. Aks:
5.1 form (på blomstrings- eller i mælkemodenhedsstadiet)
5.2 farve (på mælkemodenhedsstadiet)5.3 støvknappernes farve5.4 blåt farvestof (anthocyan): til stede eller manglende
6. Skæg: blåfarvningsstyrke
7. Frø:
7.1 form
7.2 farve
8. Klassificering af aksdannelse (H)
9. Vekslen: vinter- eller sommerform (H)
10. Ploidi (H)
39.HVEDE
Hård hvede Triticum durum L.
1. Skede: farve (H)
2. Plantens vækstform (H) (ved slutning af rodskydningen)3. Strå:
3.1 længde (H)
3.2 stråets fyldningsgrad i midten af øverste mellemled:
hul eller fyldt (H)
3.3 antagelse af søgrøn farve (H)3.4 blåt farvestof (anthocyan): til stede eller manglende (H)
4. Blad (lige før aksdannelsen):
4.1 vækstform (H)
4.2 bladpladernes antagelse af søgrøn farve (H)
5. Bladskede:
5.1 behåring af øverste blads skede (H)
5.2 antagelse af søgrøn farve
6. Aks:
6.1 form (H)
6.2 tæthed (H)6.3 mængde af akseskæg (H)6.4 akseskæggenes farve (H)6.5 antagelse af søgrøn farve (H)
6.6 støvknappernes farve (H)
6.7 aksenes farve (H) (på gulmodenhedsstadiet)
7. Aksehus:
7.1 skulderform (H)
7.2 bredde af skulder (H)7.3 tandform (H)7.4 længde af tand (H)7.5 behåring af yderside (H)7.6 behåring af inderside (H)1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 15
▼M1
▼B
▼B
8. Frø:
8.1 form (H)
8.2 farve (H)
8.3 behåring af spids (H)8.4 fenolfarvning (H)
9. Klassificering af aksdannelsen (H)10. Vekslen (H)
40.SPELTHVEDE
Triticum spelta L.
1. Skede: farve (H)2. Plantens vækstform (H) (ved slutning af rodskydningen)3. Strå:
3.1 længde (H)
3.2 stråets fyldningsgrad i midten af øverste mellemled:
hul eller fyldt (H)
4. Blad (lige før aksdannelsen):
4.1 vækstform (H)
4.2 bladpladernes antagelse af søgrøn farve
5. Bladskede:
5.1 behåring af øverste blads skede (H)
5.2 antagelse af søgrøn farve (H)
6. Aks:
6.1 form (H)
6.2 tæthed (H)6.3 mængde af akseskæg (H)
6.4 akseskæggenes farve (H)
6.5 antagelse af søgrøn farve (H)6.6 støvknappernes farve (H)
6.7 aksenes farve (H) (på gulmodenhedsstadiet)
6.8 aksets fasthed (H)
7. Aksehus:
7.1 skulderform (H)
7.2 bredde af skulder (H)7.3 tandform (H)
7.4 længde af tand (H)
7.5 behåring af yderside (H)7.6 behåring af inderside (H)
8. Frø:
8.1 form (H)
8.2 farve (H)
9. Klassificering af aksdannelsen (H)10. Vekslen (H)
42.KARTOFLER
Solanum tuberosum L.
1. Knold:
1.1 form: beskrivelse, regelmæssighed og ensartethed (H)
1.2 skallens farve (H)
1.3 kødets frave (H)
2. Kim:
2.1 farve (H)
2.2 form (H)1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 16
▼M1
▼B
▼B
2.3 behåring (H)
3. Stængel: farve (H)4. Blomst:
4.1 til stede eller manglende (H)
4.2 bægerblades farve på knopstadiet (H)4.3 kronblades farve (H)
43.JORDNØD
Arachis hypogaea L.
1. Plantens vækstform (på blomstringsstadiet)2. Stængel: behåring: til stede eller manglende (H)
3. Blad (på blomstringsstadiet):
3.1 smådækbladenes form (H)
3.2 bladpladens behåring (H)
3.3 rand: randhår til stede eller manglende (H)
4. Akselblade: længde i forhold til stilk (H)
5. Frugtholder: længde (H) (ved nedgravning)
6. Bælg (på modenhedsstadiet):
6.1 form (H)
6.2 indsnævring: til stede eller manglende (H)
6.3 frøgemmets fasthed (H)
6.4 antal kerner: op til 2 eller mere end 2 (H)
7. Frø:
7.1 form (H)
7.2 frøhudens farve (H)
44.AGERKÅL
Brassica campestris L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.
1. Kimblade: dimensioner2. Plante (på modenhedsstadiet):
2.1 højde
2.2 forgreningsstørrelse2.3 1. forgrenings indpodningshøjde
3. Stængel (på modenhedsstadiet):
3.1 længde af hovedstængel (H)
3.2 tykkelse af hovedstængel der måles 25 cm over rodhals
4. Rosetblad (ved blomsterknoppernes tilsynekomst):
4.1 form (H)
4.2 dimensioner (H)
5. Blomst: kronbladenes farve (H)6. Frø: dimensioner (størrelse)
7. Klassificering af blomstringen (H)
8. Vekslen (H)
45.BRUN SENNEP
Brassica juncea L.
1. Stængel: længde (H) (på fuldmodenhedsstadiet)
2. Rosetblade: form (H) (ved blomsterknoppernes tilsynekomst)
3. Blomst: kronbladenes farve (H)
4. Frø:
4.1 dimensioner (H)
4.2 farve (H)
5. Klassificering af blomstringen (H)1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 17
▼B
46.RAPS
Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.
1. Kimblade: dimensioner (H)
2. Plante: forgreningsstørrelse (H) (på modenhedsstadiet)
3. Stængel: længde af hovedstængel (H) (på modenhedsstadiet)
4. Rosetblade: form (H) (ved blomsterknoppernes tilsynekomst)
5. Blomst: kronbladenes farve (H)
6. Klassificering af blomstringen (H)
7. Vekslen (H)
47.SORT SENNEP
Brassica nigra (L.) W. Koch
1. Plante: højde af hovedstængel (H) (ved fuldmodenhed)
2. Blomst: kronbladenes farve (H)
3. Skulpe: stænglens vækstform (H) (på modenhedsstadiet)
4. Klassificering af blomstringen (H)
48.HAMP
Cannabis sativa L.
1. Stængel (planter, der bærer hunblomster):
1.1 furer: til stede eller manglende
1.2 farve
2. Blad: antal lapper (planter, der bærer hunblomster)
3. Frugt (planter, der bærer hunblomster):
3.1 form
3.2 fortykkelse: til stede eller manglende
4. Klassificering af modenhed (H)
5. Enbo eller tvebo (H)
49.KOMMEN
Carum carvi L.
1. Stængel: længde (H)
2. Blad:
2.1 vækstform før saftstigningen
2.2 farve
3. Frugt: skalfrugt, der skilles let eller ikke (H)
4. Klassificering af blomstringen (H)
50.BOMULD
Gossypium sp.
1. Plantens vækstform (H)
2. Stængler (på blomstringsstadiet):
2.1 forgreningstype
2.2 antal vækstskud og blomsterskud
2.3 behåring
3. Blad af vækstskud (ved begyndelsen af blomstringen):
3.1 behåring af bladplader (H)
3.2 antal lapper
3.3 dybde af indskæringer (H)
4. Blomst (før udvikling af pollen):
4.1 længde af dækblade i forhold til blomsterkronen (H)
4.2 kronbladenes farve1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 18
▼B
5. Kapsel:
5.1 form (H) (på grønmodenhedsstadiet)
5.2 punktering: til stede eller manglende (H) (på grønmodenhedsstadiet)
5.3 åbning: hel eller delvis (H) (på fuldmodenhedsstadiet)
5.4 antal frørum (på fuldmodenhedsstadiet)
6. Fiber (på fuldmodenhedsstadiet):
6.1 kruset eller glat
6.2 middellængde
6.3 længdens regelmæssighed
7. Frø:
7.1 nøgent eller med fuzz
7.2 farve på fuzz
51.SOLSIKKE
Helianthus annuus L.
1. Hypokotyl: blåt farvestof (anthocyan): til stede eller manglende (H2)
2. Blad:
2.1 stængelmidtes vækstform (H2)
2.2 farve på bladpladen (H2)(når der er 4 blade)
2.3 dimensioner (H1)( H2)
3. Blomsterkurv:
3.1 form (H2)
3.2 tungeblomster: til stede eller manglende (H2)
4. Frugtbar blomst:
4.1 kronbladenes farve: gul eller orange (H1)( H2)
4.2 blåt farvestof (anthocyan) i bægerblade: til stede eller manglende (H2)
4.3 støvfangenes farve (H2)
5. Frø:
5.1 form (H2)
5.2 grundfarve (H1)( H2)
5.3 striber: til stede eller manglende (H1)( H2)
5.4 stribernes farve (H2)
5.5 frøhindens procendel (H2)
6. Klassificering af modenhed (H1)( H2)
52.HØR
Linum usitatissimum L.
1. Plante:
1.1 stængellængde (H)
1.2 forgreningens indpodningshøjde (H)
2 Blomst:
2.1 diameter (H)
2.2 bægerbladspletter (H)
2.3 kronbladenes farve (H)
2.4 farve på kronbladenes ribber (H)2.5 støvtrådenes farve (H)2.6 støvknappernes farve (H)
2.7 griffelens farve (H)
2.8 støvfangets farve (H)
3. Kapsel: behåring af skillevægge (H)
4. Frø:
4.1 farve (H)
4.2 form (H)4.3 tykkelse (H)
5. Klassificering af blomstringen (H)1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 19
▼B
53.OPIUMVALMUE
Papaver somniferum L.
1. Stængel:
1.1 længde (H)
1.2 behåring af hovedstænglens øverste del (H)
2. Blad (før saftstigning):
2.1 bladpletter: til stede eller manglende (H)
2.2 bladpletternes farve (H)
3. Blomst:
3.1 blåt farvestof (anthocyan) i bægerbladene: til stede eller manglende (H)
3.2 kronbladenes farve (H)
4. Kapsel (på modenhedsstadiet):
4.1 form (H)
4.2 farve (H)
5. Frø: farve (H)6. Klassificering af blomstringen (H)
54.HVID SENNEP
Sinapis alba L.
1. Plante (på fuldmodenhedsstadiet):
1.1 hovedstænglens højde (H)
1.2 forgreningsstørrelse
1.3 første forgrenings indpodningshøjde
2. Rosetblade (ved blomsterknoppernes tilsynekomst):
2.1 antal
2.2 form2.3 behåring
3. Blomst: kronbladenes farve (H)
4. Frø:
4.1 størrelse
4.2 brun farve: til stede eller manglende (H)
5. Klassificering af blomstringen (H)
55.SOJA
Soia hispida L.
1. Kimblad: blåt farvestof (anthocyan): til stede eller manglende (H)
2. Stængel: længde (H)
3. Blomst: farve (H)4. BæIg: farve (H)5. Frø:
5.1 grundfarve (H)
5.2 ornamentering: til stede eller manglende (H)5.3 form (H)
6. Klassificering af blomstringen (H)
DEL B
KENDETEGN VED AFPRØVNING AF DYRKNINGSVÆRDI OG
UDNYTTELSE
De kendetegn, der er anført i det følgende, gælder for alle de arter, der er
nævnt i del A.
1. Afgrøder2. Modstand mod skadelige organismer
3. Forhold over for de omgivende faktorer1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 20
▼B
4. Kvalitetskendetegn
5. Vekslen — for de sorter, der har sommer- og vinterform
6. Produktionrytme — for græsserDe anvendte metoder angives, når resultaterne meddeles.1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 21
BILAG II
A.ALMINDELIGE MINDSTEKRAV
ArterKriterier:
F: forskellighed
S: stabilitetE: ensartethedAntal planter eller parcellers areal
Parceller
pr.
forsøgForsøg
pr. årSåårEnkelte
planterAfkomI parceller m/rækkesåning
P: planter
m
2: kvadratmeter
m: meter rækkelængde
1 2 3 456 7 8
1.Roer F, S, E 120 — — 2 2 2
2.Foderplanter
2.1 Græsser F, S — — 10 m 2 2 2
E5 0 — — 2 1 1
2.2 Bælgplanter
2.2.1 Foderærter F, S — — 100 P 2 2 2
E— 5 0 — 2 1 1
2.2.2 Vikker F, S — — 100 P 2 1 2
—5 0 — 2 1 1
2.2.3 Hestebønner E
2.2.3.1 Indavlstammer og enkelthy-
briderF, S, E 20 — — 2 1 2
2.2.3.2 Andre hybrider og sorter
med fri bestøvningF, S, E 50 — — 2 1 2
2.2.4 Andre bælgplanter F, S — — 10 m 2 2 2
E5 0 — — 2 1 2
2.3 Foderkål
2.3.1 Indavlstammer og enkelthybrider F, S, E 20 — — 2 1 2
2.3.2 Andre hybrider og sorter med fri
bestøvningF, S, E 50 — — 2 1 2
2.4 Andre foderplanterarter F, S — — 100 P 2 1 2
E — — 100 P 2 1 1
3.Kornsorter▼B1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 22
ArterKriterier:
F: forskellighed
S: stabilitet
E: ensartethedAntal planter eller parcellers areal
Parceller
pr.
forsøgForsøg
pr. årSåårEnkelte
planterAfkomI parceller m/rækkesåning
P: planter
m2: kvadratmeter
m: meter rækkelængde
1 2 3 456 7 8
►M13.1 Andre selvbestøvende arter end
blød hvede ◄F, S — — 2000 P 2 1 2
3.1.1 Vinterformer E — 150 2000 P 2 1 1
3.1.2 Forårsformer E — 100 2000 P 2 1 1
3.2 Fremmedbestøvende arter m/undt, af majs F, S, E — — 2000 P 2 1 2
4.Kartofler F, S, E 80 — — 2 2 2
5.Olie- og fiberplanter
5.1 Raps og opiumvalmue F, S — — 1000 P 2 1 2
E 1000 P 2 1 1
5.2 Hamp F, S, E — — 500 P 2 1 2
5.3 Kommen F, S, E — — 10 m 2 1 2
5.4 Bomuld F, S, E — — 30 m2322
5.5 Solsikke
5.5.1 Indavlstammer og enkelthybrider F, S, E 20 — — 2 1 2
5.5.2 Andre hybrider og sorter m/fri
bestøvningF, S, E 50 — — 2 1 2
5.6 Hør F, S — — 2000 P 2 1 2
E— 5 0 — 2 1 1
5.7 Soja F, S — — 500 P 2 1 2
E— 5 0 — 2 1 1
5.8 Andre arter F, S — — 500 P 2 1 2
E — — 500 P 2 1 1▼B1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 23▼M1
▼B
▼B
B.SÆRLIGE BEMÆRKNINGER
1. Ansøgeren skal stille de mængder frø eller planter til rådighed for de offici-
elle kompetente tjenestegrene, som disse finder nødvendige til gennemførelse
af forsøg og senere kontrol.
2. Frø eller planter skal opfylde de kvalitetskrav, der er foreskrevet for katego-
rien basissåsæd eller basisplanter i Rådets direktiver af 14. juni 1966, om
handel med bederoefrø(1), tillige med Rådets direktiv af 30. juni 1969 om
handel med olie- og spindplanter(2).
3. Antallet af kartoffelknolde med svamp må ikke overstige 2 %. Planterne skal
være fri for kartoffelbrok, bakterieforrådnelse og bakterievisnen. Den vægt-
mæssige andel af knolde, der er deforme eller beskadigede, må ikke
overstige 3 %.
4. Når det drejer sig om perennerende planter, skal forsøgene fortsættes til det
øjeblik, da alle kendetegn er iagttaget og noteret mindst en gang.
5. Såfremt der er tvivl med hensyn til bedømmelsen af ensartethed hos de arter,
der er opført i bilag I, del A, numrene 20, 29, 34, 35, 36, 39, 40, 43, 45, 46,
50, 52, 53 eller 55, skal man ligeledes foretage undersøgelse af afkom af det
i det foregående år dyrkede materiale.
6. Såfremt det ikke er sikkert, at den afprøvningsmetode, der bruges i én
medlemsstat, ligeledes anvendes i de andre medlemsstater, skal denne metode
anføres.1972L0180 — DA — 14.02.2002 — 001.001 — 24
(1) EFT nr. 125 af 11. 7. 1966 S. 2290/66.
(2) EFT nr. L 169 af 10. 7. 1969, S. 3.