02019D2108 — DA — 18.11.2022 — 001.001

Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument

Ændret ved:









▼B

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2019/2108

af 9. december 2019

om støtte til styrkelsen af biologisk sikkerhed og sikring i Latinamerika i overensstemmelse med gennemførelsen af De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1540 (2004) om ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler







Artikel 1

1. Med henblik på at fremme fred og sikkerhed og effektiv multilateralisme på globalt og regionalt plan forfølger Unionen følgende mål: — at forbedre det lovgivnings- og reguleringsmæssige grundlag for den biologiske sikkerhed og sikring i de begunstigede lande, gennem vedtagelse og håndhævelse af passende effektive love, der forbyder ikkestatslige aktører at fremstille, erhverve, besidde, udvikle, transportere, overføre eller anvende biologiske våben og disses fremføringsmidler, navnlig til terrorformål — at forbedre den biologiske sikkerhed og sikring i de begunstigede lande ved at øge bevidstheden blandt de relevante sektorer, herunder gennem håndhævelse af effektive nationale foranstaltninger til at hindre spredning af biologiske våben og disses fremføringsmidler.

2. For at nå de i stk. 1 omhandlede mål iværksætter Unionen følgende projekter: — teknisk og lovgivningsmæssig bistand til at styrke bestemmelserne om biologisk sikkerhed og sikring for at sikre harmonisering af sådanne bestemmelser med internationale standarder og for at fremme og styrke det regionale samarbejde — bevidstgørelse, oplysning og uddannelse inden for biologisk sikkerhed og sikring.

Artikel 2

1. Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«) er ansvarlig for gennemførelsen af denne afgørelse.

2. Den tekniske gennemførelse af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter overlades til OAS/CICTE-sekretariatet. Det udfører denne opgave under tilsyn af den højtstående repræsentant. Med henblik herpå indgår den højtstående repræsentant de nødvendige arrangementer med OAS/CICTE-sekretariatet.

3. Bilaget til denne afgørelse indeholder en detaljeret beskrivelse af projekterne.

Artikel 3

1. Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter er på 2 738 708,98 EUR.

2. De udgifter, der finansieres af det i stk. 1 fastsatte beløb, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for Unionens almindelige budget.

3. Kommissionen overvåger, at de i stk. 1 omhandlede udgifter forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår den en finansieringsaftale med OAS/CICTE-sekretariatet. Det skal fremgå af aftalen, at OAS/CICTE-sekretariatet sørger for, at Unionens bidrag bliver synligt i en grad, der svarer til dette bidrags størrelse.

4. Kommissionen bestræber sig på at indgå den finansieringsaftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Kommissionen underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for finansieringsaftalens indgåelse.

Artikel 4

Den højtstående repræsentant aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter udarbejdet af OAS/CICTE-sekretariatet. Disse rapporter skal danne grundlag for Rådets evaluering. Kommissionen oplyser om de finansielle aspekter af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter.

Artikel 5

1. Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

▼M1

2. Denne afgørelse udløber den 20. februar 2024.

▼B









BILAG

Projekter til støtte for styrkelsen af biologisk sikkerhed og sikring i Latinamerika i overensstemmelse med gennemførelsen af De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1540 (2004) om ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler

1. Indledning og mål

1.1. Indledning

Konventionen om forbud mod biologiske våben (BWC) trådte i kraft i 1975 og er ratificeret af alle lande i Latinamerika og Caribien undtagen ét (Haiti). Ikke desto mindre har mange af disse lande efter mere end 40 år ikke de fornødne nationale retlige og reguleringsmæssige rammer for fuldt ud at kunne gennemføre BWC. Konventionen fastsætter bl.a. visse standarder for biologisk sikkerhed med henblik på at mindske bakteriologiske og andre biologiske trusler, som kan skade livet på jorden.

For at gøre en yderligere indsats for at imødegå sådanne trusler vedtog FN's Sikkerhedsråd De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1540 i 2004 (»UNSCR 1540 (2004)«). I henhold til denne resolution skal alle stater træffe og håndhæve effektive foranstaltninger til at indføre national kontrol for at hindre spredning af nukleare, kemiske og biologiske våben og disses fremføringsmidler. I henhold til operativt punkt 3a i UNSCR 1540 (2004) skal sådanne foranstaltninger omfatte indførelse af passende kontrol med dertil knyttet materiel og med henblik herpå udvikling og opretholdelse af passende effektive foranstaltninger til at redegøre for og sikre sådanne genstande i produktion, anvendelse, oplagring eller transport.

Hvert femte år foretager 1540-komitéen en samlet gennemgang af medlemsstaternes indsats for at gennemføre forpligtelserne i henhold til UNSCR 1540 (2004). Slutdokumentet fra den samlede gennemgang fra 2016 indeholdt nogle vigtige konklusioner. For det første noteres det i dokumentet, at staterne ganske vist har gjort visse fremskridt med hensyn til at sikre og beskytte følsomt materiel, men at der fortsat er mangler på disse områder. For det andet noterede komitéen, at indsatsen for at redegøre for og sikre materiel, der er knyttet til biologiske våben, halter bag efter indsatsen for at beskytte materiel, der er knyttet til nukleare og kemiske våben. For det tredje noterede komitéen, at der ikke siden 2011 har været nogen fremgang i staternes gennemførelse af de foranstaltninger, der blev opfordret til i UNSCR 1540 (2004). Som følge heraf konkluderede komitéen, at staterne hurtigst muligt bør vedtage foranstaltninger for at redegøre for og sikre materiel, der er knyttet til biologiske våben.

En hændelse, der involverer indførelse og potentiel spredning af en patogen biologisk agens, kan, hvad enten det sker af en aktør, der har til hensigt at skade en målpopulation, eller ved naturligt forekommende omstændigheder, forårsage betydelige menneskelige, økonomiske og politiske skader i OAS-regionen. I lyset af denne potentielle trussel har OAS tilstræbt at øge bevidstheden om biologisk sikkerhed og sikring i Nord-, Syd- og Mellemamerika. Siden 2009 har f.eks. Den Interamerikanske Komité mod Terrorisme (»OAS/CICTE«) via sit sekretariat (»sekretariatet«) ledet flere nationale krisestyringsøvelser i forbindelse med biologiske hændelser med henblik på at øge bevidstheden om biologiske sikkerhedstrusler og bringe embedsmænd og repræsentanter fra agenturer og organisationer sammen, så de kan lære, hvordan de kan koordinere deres reaktion på en biologisk hændelse. Desuden har en række OAS-medlemsstater specifikt anmodet sekretariatet om bistand til at udarbejde eller ajourføre de nationale beredskabsplaner for biologiske hændelser.

Selv om disse og andre tiltag til at øge beredskabet og reaktionskapaciteten i forbindelse med biologiske hændelser har givet gode resultater, skorter det i mange OAS-medlemsstater dog fortsat på engagement og investeringer i biologisk sikkerhed og sikring. Dette afspejles i manglen på den nødvendige infrastruktur og kapacitet og de nødvendige retlige rammer for effektivt at opdage og reagere på en biologisk hændelse. Det betydelige og uforholdsmæssigt store dødstal i Nord-, Syd- og Mellemamerika som følge af det globale H1N1-udbrud i 2009 viser tydeligt ovennævnte sårbarheder og understreger behovet for større fokus på biologisk sikkerhed og sikring. Det antages f.eks., at der i 2009 omkom flere mennesker i Nord-, Syd- og Mellemamerika som følge af svineinfluenzaen H1N1 end i resten af verden.

Regeringernes manglende engagement i regionen med hensyn til biologisk sikkerhed og sikring skyldes en kombination af faktorer, herunder utilstrækkelig bevidsthed hos de politiske beslutningstagere om truslen og de potentielle omkostninger ved en større biologisk hændelse, sikkerhedsrelaterede prioriteter, der konkurrerer om de knappe ressourcer, der er til rådighed på nationalt plan, samt de iboende udfordringer i forbindelse med udvikling af et integreret nationalt beredskab og reaktionskapacitet i tilfælde af biologiske hændelser. Disse udfordringer understreger, at der i OAS-regionen er behov for en koordineret reaktion på biologiske hændelser. En sådan reaktion bør inddrage flere aktører på nationalt og lokalt plan, herunder ministerier (sundhed, landbrug, sikkerhed, retlige anliggender, forsvar, efterretninger, transport, udenrigsanliggender, international handel, økonomi, videnskab og teknologi m.fl.), de retshåndhævende myndigheder og andre første respons-enheder, enheder i den private sektor (især erhvervslivet og den akademiske verden) samt civilsamfundet.

1.2. Mål

Via dette treårige projekt sigter CICTE mod at forbedre den biologiske sikkerhed og sikring i de begunstigede lande i overensstemmelse med UNSCR 1540 (2004), navnlig ved at indføre og håndhæve effektive foranstaltninger til at hindre spredning af biologiske våben og disses fremføringsmidler.

Teknisk bistand og samarbejde med medlemsstater, der støtter projektets overordnede mål, baseres på følgende hovedmål:

— skærpede standarder for biologisk sikkerhed og sikring i de begunstigede lande

— forbedring af de retlige og reguleringsmæssige rammer for biologisk sikkerhed og sikring og harmonisering heraf med eksisterende internationale standarder

— styrkelse af samarbejdet, navnlig gennem peer review-øvelser inden for rammerne af UNSCR 1540

— fremme af løbende uddannelse i biologisk sikkerhed og sikring.

2. Valg af implementerende agentur og samordning med andre relevante finansieringsinitiativer

2.1. Implementerende agentur – Organisationen af Amerikanske Stater (OAS)

OAS har siden 2005 aktivt støttet medlemsstaternes ikkespredningsindsats i Nord-, Mellem- og Sydamerika. I 2010 fik CICTE-sekretariatet et specifikt mandat til at udvikle et program til støtte for gennemførelsen af UNSCR 1540 (2004). Som følge heraf blev der dannet et strategisk partnerskab mellem FN's Kontor for Nedrustningsanliggender (UNODA), 1540-komitéens ekspertgruppe og OAS/CICTE-sekretariatet for at gennemføre et pilotprojekt vedrørende teknisk bistand og kapacitetsopbygning i Nord-, Syd- og Mellemamerika, som skal lette medlemsstaternes indsats for at gennemføre de forskellige områder, der er omfattet af UNSCR 1540 (2004).

Et af OAS/CICTE's vigtigste mål har været at samarbejde med lande, hvis regeringer er fuldt engageret i den fysiske beskyttelse af og redegørelse for kemisk, biologisk, radiologisk og nukleart (»CBRN«-) forsvarsmateriel som en del af disse staters ikkespredningsbestræbelser. Et andet mål har været at hjælpe de begunstigede lande med at gennemføre UNSCR 1540 (2004) ved at udpege specifikke behov og udfordringer med henblik på at skræddersy lovgivningsmæssig bistand og særlige kapacitetsopbyggende aktiviteter, der har til formål at styrke medlemsstaternes forebyggende rammer mod ikkestatslige aktørers brug af CBRN-materiel.

Den regionale ramme, som OAS udstikker, har en komparativ fordel på grund af truslernes tværnationale karakter, som nødvendigvis indebærer samarbejde mellem nabolande for at imødegå disse udfordringer. CICTE's regionale tilgang til disse spørgsmål sikrer sammenhæng, så tiltagene ikke overlapper hinanden, og den kan maksimere effektiviteten. OAS, som er den største regionale organisation i Nord-, Syd- og Mellemamerika, har i den henseende en enestående position på det amerikanske kontinent til at udvise effektivitet med sit eksisterende netværk af nationale kontaktpunkter, sin omfattende tilstedeværelse i hele regionen og sin evne til at arbejde i marken med de foreslåede begunstigede lande.

Mere generelt har OAS/CICTE arbejdet tæt sammen med regeringerne i mange OAS-medlemsstater og opnået vigtige resultater inden for biologisk sikkerhed og sikring. For eksempel har OAS/CICTE hjulpet medlemsstaterne på forskellige måder, såsom:

— udarbejdelse af nationale handlingsplaner for UNSCR 1540 og styrkelse af de retlige og reguleringsmæssige rammer

— opbygge kapacitet til at forhindre og bekæmpe handel med og smugling af nukleart, radiologisk, kemisk og biologisk materiel

— fremme udveksling af effektiv praksis gennem anvendelse af peer review-metoden, og

— lette koordinationen på politisk plan med henblik på at identificere områder for regionalt og subregionalt samarbejde.

2.2. Koordination med andre relevante finansieringsinitiativer

Generelt koordinerer OAS/CICTE sine aktiviteter med andre agenturer og organisationer, der modtager midler fra både de samme og forskellige donorregeringer og internationale organer. For så vidt angår organisationer, der modtager støtte fra Den Europæiske Union til arbejde i forbindelse med de aktiviteter, der foreslås under dette projekt, har FN's Kontor for Nedrustningsanliggender (UNODA), 1540-komitéen og dens ekspertgruppe samt støtteenheden for gennemførelse af konventionen om forbud mod biologiske våben (BWC-ISU) direkte relevans for projektet, og det er værd at bemærke, at OAS/CICTE allerede arbejder tæt sammen med dem. Koordinationen med disse organer varetages af ledelsen, der er beliggende i OAS' hovedsæde, for at sikre, at alle tiltag er komplementære, og for at undgå dobbeltarbejde, og projektaktiviteterne tilpasses forpligtelserne i henhold til UNSCR 1540 og BWC.

I denne henseende finder OAS/CICTE, at projektet klart er i overensstemmelse med Det Europæiske Råds afgørelse fra 2019 om at støtte gennemførelsen af konventionen om forbud mod biologiske våben uden for Den Europæiske Union (»afgørelsen«). Det foreslåede projekt vil fremme afgørelsen ved at bidrage til at mindske truslen om spredning af biologiske våben og toksinvåben i regionen. Projektet vil derigennem tage hensyn til de hurtige fremskridt inden for biovidenskaberne, så det sikres, at regeringernes retlige og reguleringsmæssige rammer til imødegåelse af sådanne trusler overholder de nuværende internationale standarder. Som følge heraf vil projektet bidrage til at sikre, at OAS-medlemsstaterne er godt forberedte på at reagere hurtigt på enhver trussel, der måtte opstå.

Med hensyn til politikudviklingen fortsætter OAS/CICTE arbejdet på dette område inden for rammerne af sine ordinære samlinger og komitéen for sikkerhed på det amerikanske kontinent i OAS' Permanente Råd.

Det vigtigste mål med dette forslag er at forbedre den biologiske sikkerhed og sikring i de begunstigede lande ved at øge bevidstheden og opbygge kapaciteten blandt de relevante sektorer i overensstemmelse med UNSCR 1540 (2004), herunder håndhævelse af effektive nationale foranstaltninger til at hindre spredningen af biologiske våben og disses fremføringsmidler. Disse tiltag rettes til biovidenskabelige forskere inden for biologisk sikkerhed og sikring i den offentlige og private sektor samt til politiske beslutningstagere og lovgivere. Aktiviteterne omfatter uddannelseskurser for biovidenskabelige forskere i de begunstigede lande samt udvikling af et onlinekursus for at nå ud til endnu flere begunstigede i regionen. OAS/CICTE udfører disse aktiviteter i koordination med vores strategiske partnere, og som nævnt i metodeafsnittet kan OAS for så vidt angår højtspecialiseret uddannelse og højtspecialiserede opgaver også kontrahere kortvarig støtte (eksperter, undervisere og forskere) og arbejder sammen med sine partnere på disse områder (herunder BWC-ISU, UNODA, OIE og Den Europæiske Union) og den akademiske verden med henblik på at sikre, at personalet opfylder alle de tekniske krav, herunder om muligt ved at trække på de lister, der føres af disse organisationer.

3. Projektbeskrivelse

3.1. Beskrivelse

Formålet med vores forslag er at forbedre den biologiske sikkerhed og sikring i de begunstigede lande i overensstemmelse med UNSCR 1540 (2004) og yderligere øge de begunstigede landes kapacitet til effektivt at foregribe og reagere på større hændelser, der involverer en biologisk agens, uanset om disse er menneskeskabte eller naturligt forekommende. Projektet vil også tjene til at forbedre det tværinstitutionelle og internationale samarbejde og informationsudvekslingen mellem OAS-medlemsstaterne med henblik på at forberede sig på og reagere på biologiske hændelser. Projektet skal desuden afhjælpe de lovgivningsmæssige mangler, som i øjeblikket findes i nogle af mållandene, og supplere indsatsen for at gennemføre BWC.

Projektet bringer de ansvarlige nationale myndigheder fra op til otte OAS-medlemsstater, passende repræsentanter for den private sektor og civilsamfundet samt kvalificerede internationale eksperter sammen med henblik på at undersøge, hvilke skridt der kan tages for at sikre bedre kapacitet inden for biologisk sikkerhed og sikring i disse stater og mere generelt i OAS-regionen. Projektet følger en tostrenget tilgang, der omfatter både nationale og subregionale aktiviteter. Projektet søger at styrke sekretariatets tidligere erfaring med disse forhold i Nord-, Syd- og Mellemamerika sammen med dets veletablerede netværk af kontakter og partnere (særligt i den offentlige sektor). Indsatsen på nationalt plan fokuserer på at samarbejde med de enkelte OAS-medlemsstater for at øge den nationale kapacitet, udarbejde lovgivning og regulering og udvikle landespecifikke handlingsplaner for at styrke de operationelle kapaciteter.

På regionalt plan fokuserer de kapacitetsopbyggende aktiviteter på at fremme informationsudvekslingen og god praksis og på at definere strukturelle, materielle og funktionelle parametre fra et regionalt perspektiv.

Endvidere søger projektet at styrke en »peer review«-proces, som er blevet udviklet i de seneste år, i henhold til hvilken staterne frivilligt accepterer at arbejde sammen om at vurdere deres indbyrdes styrker og svagheder ved gennemførelsen af forpligtelserne i henhold til UNSCR 1540 og kortlægge effektive metoder og områder for fortsat bilateralt samarbejde. Efter de seneste vellykkede peer review-øvelser inden for rammerne af UNSCR 1540 mellem Chile og Colombia (2017), Den Dominikanske Republik og Panama (2019) og senest Paraguay og Uruguay (2019) foreslår vi, at der gennemføres specifikke opfølgende bistands- og samarbejdsaktiviteter for disse tre sæt lande. I den forbindelse vil vi søge at følge op på de tætte bilaterale forbindelser mellem disse stater under peer review-processen og yderligere at fremme disse landes udviste engagement i at fortsætte samarbejdet inden for rammerne af UNSCR 1540 ud over de indledende peer review-øvelser. Vi vil også foreslå at fremme yderligere peer review-øvelser i regionen med et stærkt fokus på biologisk sikkerhed og sikring for lande, der endnu ikke har gennemført sådanne øvelser, såsom Mexico og potentielt andre partnere i regionen. Endelig vil vi søge at gennemgå de eksisterende peer review-processer med henblik på at fremme og forbedre det fortsatte samarbejde mellem landene, fremme bedste praksis og fremme praksis med at offentliggøre tekniske dokumenter (ud over de slutrapporter, som staterne indgiver) for at registrere de fremskridt, der gøres i disse fora.

3.2. Metode

3.2.1. Organisationsstruktur

Dette projekt gennemføres af OAS/CICTE i koordination med og støttet af OAS-medlemsstaterne. OAS/CICTE-ledelsen for projektet består af tre medarbejdere og en administrativ/finansiel støttemedarbejder, der sidder i OAS-hovedsædet i Washington, i koordination med kontraktansat eksternt personale, afhængig af de specifikke aktiviteter, der skal udføres, under CICTE-eksekutivsekretærens overordnede tilsyn og vejledning.

Det eksternt kontraherede personale omfatter en juridisk ekspert, som vil yde lovgivningsmæssig bistand på projektet. For så vidt angår højtspecialiseret uddannelse og højtspecialiserede opgaver kan OAS også kontrahere kortvarig støtte (eksperter, undervisere og forskere) fra andre tekniske partnerorganisationers ekspertlister, herunder BWC-ISU, UNODA, OIE og Den Europæiske Union.

Indledningsvis koordinerer OAS/CICTE-ledelsen direkte med de nationale myndigheder i de medlemsstater, der tidligere har anmodet om støtte i forbindelse med UNSCR 1540 (2004). I flere tilfælde kan OAS anvende eksisterende samarbejdsaftaler for at bistå medlemsstaterne på de områder af gennemførelsen af UNSCR 1540, der danner grundlag for den tekniske bistand.

3.2.2. Teknisk tilgang

Anmodninger om lovgivningsmæssig og teknisk bistand til at styrke bestemmelserne om biologisk sikkerhed og sikring kræver, at en juridisk ekspert foretager en indledende vurdering og analyse af eksisterende lovgivning og bestemmelser i samarbejde med projektledelsen og relevante myndigheder i de begunstigede lande gennem lovgivningsmæssige og tekniske bistandsmissioner med henblik på at identificere specifikke mangler og landeprioriteter. På grundlag af denne vurdering kan de specifikke foranstaltninger vedrørende lovgivningsmæssige og reguleringsmæssige forbedringer inden for biologisk sikkerhed og sikring, der kræver en prioriteret gennemførelse, som støttes direkte af dette projekt, omfatte:

— analyse af eksisterende lovgivning og bestemmelser i de begunstigede lande med henblik på at identificere specifikke mangler

— udarbejdelse og vedtagelse af en eksportkontrolliste

— udvikling og vedtagelse af en national handlingsplan for reaktion på biologiske trusler

— udvikling af nationale retningslinjer for beskyttelse af biologiske agenser mod utilsigtet eller forsætlig spredning, korrekt og sikker oplagring og transport heraf, herunder intern sikring af disse.

Aktiviteter til fremme og styrkelse af det regionale samarbejde vil omfatte:

— udvikling af opfølgende kapacitetsopbyggende aktiviteter og samarbejdsaktiviteter for lande i regionen, der har udført peer review-øvelser i forbindelse med gennemførelsen af UNSCR 1540

— yderligere peer review-øvelser med stærkt fokus på biologisk sikkerhed og sikring

— udarbejdelse og offentliggørelse af tekniske dokumenter om peer review-relaterede aktiviteter.

For så vidt angår bevidstgørelse, oplysning og uddannelse i dette forslags komponent vedrørende biologisk sikkerhed og sikring, der skal gennemføres sideløbende med komponenten vedrørende teknisk og lovgivningsmæssig bistand og regionalt samarbejde, tilrettelægges der et uddannelseskursus i hvert af de begunstigede lande. Disse uddannelseskurser koordineres af OAS/CICTE-ledelsen og gennemføres af internationale eksperter. Kurserne tjener til at opbygge kapacitet og oprette en gruppe af undervisere blandt de forskellige videnskabelige institutioner i de begunstigede lande, som vil kunne formidle viden om biosikkerheds- og biosikringsprincipper, bedste laboratoriepraksis, -teknikker og -metoder til styring af biologiske risici i laboratorier og forskningsinstitutter.

OAS/CICTE samarbejder med akademikere og forskere om at udvikle et onlinekursus, der bidrager til at forbedre de nuværende ressourcer til videreformidling af viden og bevidstgørelse om biologisk sikkerhed og sikring og bioetik blandt akademikere, lærere, studerende og forskere inden for biovidenskab og andre relevante interessenter.

Endvidere udføres opsøgende arbejde og bevidstgørelse om biologisk sikkerhed og sikring, UNSCR 1540 (2004) og gennemførelse af BWC blandt politiske beslutningstagere, parlamentarikere og erhvervslivet i forbindelse med de tekniske og lovgivningsmæssige bistandsmissioner og de regionale og subregionale aktiviteter, der er omfattet af dette forslag.

3.2.3. Kønsperspektivet

OAS/CICTE spiller via sit 1540-program en vigtig rolle med hensyn til at støtte medlemsstaterne i at opbygge kapacitet til at gennemføre UNSCR 1540 (2004) og bekæmpe spredning samt fremme kønsligestilling. Alle disse resultater bidrager til opfyldelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling og supplerer OAS-medlemsstaternes bestræbelser på at gennemføre relevante instrumenter på områderne for den globale nedrustnings- og ikkespredningsordning.

OAS/CICTE sikrer ligestilling i ansættelsesprocessen for at bistå projektets begunstigede lande og tilskynder de begunstigede lande til på en meningsfuld måde at inddrage kvinder i alle faser af projektet. Der gøres til enhver tid en særlig indsats for at indarbejde et kønsperspektiv og sætte kvinder i centrum for de emner, der drøftes.

3.2.4. Ekstern koordination

I tillæg til koordination og samarbejde med de nationale myndigheder i hele regionen koordinerer og samarbejder OAS med andre institutioner og organisationer under projektets gennemførelse. De enheder, der er nævnt nedenfor, kan være i stand til at yde støtte vedrørende specifikke spørgsmål og hjælpe til med at fremme initiativet i regionen:

— FN's Kontor for Nedrustningsanliggender (UNODA), herunder støtteenheden til gennemførelse af konventionen om forbud mod biologiske våben

— Sikkerhedsrådets komité, der er nedsat i medfør af UNSCR 1540 (2004), og dens ekspertgruppe

— Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE)

— Verdenssundhedsorganisationen (WHO), herunder Den Panamerikanske Sundhedsorganisation (PAHO)

— civilsamfundsorganisationer, den akademiske verden og organisationer i den private sektor, hvis mål er i overensstemmelse med målene i dette forslag, herunder Sandia National Laboratory, Subcomcisión de Bioseguridad y Bioscustodia de la Asociación Argentina de Microbiologia, James Martin Center CNS, Asociación Latinoamericana de Biocontención y Biocustodia.

3.3. Projektets mål og aktiviteter

Mål 1: Skærpede standarder for biologisk sikkerhed og sikring i de begunstigede lande.

Støtteaktiviteter

— Aktivitet 1.1: Gennemføre en teknisk bistandsmission pr. land med de agenturer, der beskæftiger sig med biologisk sikkerhed og sikring, for at vurdere behovene og udarbejde en vurderingsrapport.

— Aktivitet 1.2: Ud fra behov og ressourcer fremme uddannelsen på et eller begge af følgende områder: vedtagelse af en eksportkontrolliste eller vedtagelse af en national handlingsplan for reaktion på biologiske trusler. Forelægge en evalueringsrapport.

— Aktivitet 1.3: Udvikle nationale retningslinjer for beskyttelse af biologiske agenser mod utilsigtet eller forsætlig spredning samt nationale retningslinjer for korrekt og sikker oplagring og transport heraf, herunder intern sikring af disse.

Forventede resultater

— vurderingsrapport med anbefalinger udarbejdet pr. land og pr. agentur.

— Eksportkontrolliste udarbejdet efter landenes behov.

— Evalueringsrapport pr. land med national handlingsplan og retningslinjer for reaktionen på biologiske trusler og utilsigtede hændelser og for sikker oplagring og transport.

Mål 2: Forbedring af de retlige og reguleringsmæssige rammer for biologisk sikkerhed og sikring og harmonisering heraf med eksisterende internationale standarder.

Støtteaktiviteter

— Aktivitet 2.1: Gennemgå de eksisterende lovgivnings- og reguleringsmæssige rammer i hvert begunstiget land med henblik på at identificere mangler og prioriterede områder.

— Aktivitet 2.2: Yde den nødvendige lovgivningsmæssige bistand, herunder udarbejdelse af lovgivning og bestemmelser for at gennemføre eksportkontrollister og/eller nationale handlingsplaner.

— Aktivitet 2.3: Indsamle og offentliggøre dokument med retningslinjer for bedste laboratoriepraksis, -teknikker og -metoder til styring af biologiske risici i laboratorier og forskningsinstitutter og formidle det for at øge bevidstheden om god praksis blandt relevante interessenter.

Forventede resultater

— Mindst én lovgivningsmæssig bistandsmission pr. land for at yde støtte med eksportkontrollisten og/eller de nationale handlingsplaner og/eller udarbejde relevant lovgivning/relevante bestemmelser.

— Bedste laboratoriepraksis, der er offentliggjort med forskellige komponenter: akademiske, teknikker og andre metoder.

Mål 3: Styrkelse af samarbejdet, navnlig gennem peer review-øvelser i forbindelse med UNSCR 1540.

Støtteaktiviteter

— Aktivitet 3.1: Muliggøre op til tre nye peer review-øvelser med stærkt fokus på biologisk sikkerhed og sikring.

— Aktivitet 3.2: Gennemføre tre bilaterale workshopper for at følge op på peer review-øvelser, der allerede er udført i regionen i forbindelse med gennemførelsen af UNSCR 1540.

— Aktivitet 3.3: Udarbejde og offentliggøre tekniske dokumenter om peer review-relaterede aktiviteter.

— Aktivitet 3.4: Tilrettelægge regional konference om biologisk sikkerhed og sikring for bl.a. at forbedre koordinationen og fremme informationsudvekslingen.

— Aktivitet 3.5: Tilrettelægge regional konference om status for gennemførelsen af UNSCR 1540 (2004) i Nord-, Syd- og Mellemamerika.

Forventede resultater

— Peer review-øvelser muliggjort for seks begunstigede lande.

— Opfølgningsrapport om peer reviews udarbejdet og offentliggjort for Chile/Colombia, Den Dominikanske Republik/Panama og Paraguay/Uruguay.

— Øget koordination mellem agenturer, der beskæftiger sig med de begunstigede landes biologiske sikkerhed og sikring.

Mål 4: Fremme af løbende uddannelse i biologisk sikkerhed og sikring.

Støtteaktiviteter

— Aktivitet 4.1: Oprette et netværk af undervisere i biologisk sikkerhed og sikring i hvert enkelt begunstiget land.

— Aktivitet 4.2: Udforme og udvikle et uddannelsesmodul for forskere for at mindske risikoen for eventuelt misbrug af materialer og udstyr under deres forskning.

— Aktivitet 4.3: Koordinere med relevante nationale uddannelsesinstitutioner for at tilskynde til, at der i studieordninger indgår moduler og/eller materialer vedrørende biologisk sikkerhed og sikring, herunder gennemførelse af UNSCR 1540 (2004) og BWC.

— Aktivitet 4.4: Tilrettelægge og gennemføre op til otte uddannelseskurser om biologisk sikkerhed og sikring (ét pr. begunstiget land).

Forventede resultater

— Netværk af undervisere og eksperter i biologisk sikkerhed og sikring oprettet i hvert land.

— Åbne onlinekurser oprettet, og seks kurser gennemført.

— Forskere fra agenturer, der beskæftiger sig med biologisk sikkerhed og sikring, uddannet i de begunstigede lande.

4. Begunstigede

De direkte begunstigede i forhold til mål 1-4 er nationale institutioner og myndigheder, der er ansvarlige for biologisk sikkerhed og sikring i de enkelte begunstigede lande (op til otte stater, afhængigt af de modtagne midler: Argentina, Chile, Colombia, Den Dominikanske Republik, Mexico, Panama, Paraguay og Uruguay). Med oprettelsen af onlinekurset og inddragelse af disse emner i universitetspensum vil der kunne nås ud til endnu flere begunstigede.

5. Den Europæiske Unions synlighed

OAS/CICTE sikrer, at alle projektaktiviteter anerkender Unionen for dens finansielle støtte til projektet på flere måder. EU's støtte fremhæves via pressemeddelelser, sociale medier og interviews med nyhedsmedier i forbindelse med højtprofilerede arrangementer. Alt udstyr, alle trykte materialer og al computersoftware doneret til de begunstigede lande mærkes som finansieret af Unionen. Projektpersonale bærer EU's logo og/eller flag på alle hatte, overtræksdragter eller arbejdsuniformer som en klar brandingmetode. Unionens støtte offentliggøres i stort omfang og er synlig på OAS' websteder og publikationer vedrørende projektet og de programmer, der støttes.

6. Varighed

Den planlagte tidsramme for gennemførelse af projektet er 36 måneder.

7. Generel opbygning

Den tekniske gennemførelse af projektet varetages af OAS/CICTE gennem dens eksisterende 1540-program.

8. Partnere

OAS/CICTE gennemfører projektet i partnerskab med nationale myndigheder i de begunstigede lande i samarbejde med strategiske partnere.

9. Rapportering

Situationsrapporter i form af en beretning og finansiel status forelægges hvert kvartal for at muliggøre passende og rettidig overvågning og evaluering, og OAS/CICTE opretholder tæt kontakt med donoren.