Výzva k předložení připomínek podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru k norskému programu podpory, v jehož rámci je poskytována finanční podpora odvětví dřeva, tedy „programu pro dřevo“

(2006/C 272/06)

Rozhodnutím č. 147/06/KOL ze dne 17. května 2006, uvedeným v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí zahájil Kontrolní úřad ESVO řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“). Norské orgány byly informovány stejnopisem tohoto rozhodnutí.

Kontrolní úřad ESVO tímto vyzývá státy ESVO, členské státy EU a zainteresované strany, aby předložily své připomínky týkající se opatření do jednoho měsíce po zveřejnění tohoto oznámení na adresu:

Připomínky budou sděleny norským orgánům. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

Kontrolní úřad se rozhodl zahájit formální vyšetřovací řízení ve věci norského programu podpory, jehož cílem je poskytovat granty podnikům v odvětví dřeva („program pro dřevo“) s hlavním cílem zlepšit zpracování dřeva, zvýšit míru využívání dřeva a zkvalitnit vztahy na různých úrovních obchodu mezi lesnictvím a trhem.

Program pro dřevo, který norské orgány zavedly v roce 2000 na dobu následujících pěti let, poskytuje granty podnikům, institucím, atd., které mohou přispět k naplnění celkového cíle programu pro dřevo. Kontrolní úřad dospěl k předběžnému závěru, že součástí programu pro dřevo je poskytování státní podpory. Jelikož program pro dřevo nebyl Kontrolnímu úřadu oznámen, jakákoliv podpora ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP udělená v rámci tohoto programu je nezákonná.

Kontrolní úřad posoudil program pro dřevo na základě pokynů Kontrolního úřadu o státní podpoře s ohledem na podporu výzkumu a vývoje a regionální podporu. Kontrolní úřad dále posuzoval soulad programu pro dřevo s nařízeními o blokových výjimkách pro malé a střední podniky a pro podpory na vzdělávání. Dále byl zkoumána slučitelnost programu pro dřevo s čl. 61 odst. 3 písm. c) na základě zásad stanovených v uvedených nařízeních týkajících se blokových výjimek.

Jelikož však program pro dřevo neobsahuje dostatečně konkrétní definice druhů projektů, které mohou získat podporu, popisy způsobilých nákladů ani stropy maximální výše podpory, kterou lze poskytnout, podporu v rámci programu pro dřevo je potenciálně možné poskytnout na různé druhy aktivit bez ohledu na dotčené výše podpor a bez ohledu na to, zda náklady splňují podmínky způsobilosti. Norské orgány však uvedly, že program pro dřevo byl v praxi prováděn na základě míry podpor, na které odkazují pokyny o státní podpoře a nařízení týkající se blokových výjimek. Kontrolní úřad se následně dotázal norských orgánů, zda lze administrativní praxi provádění programu pro dřevo v souladu s pokyny o státní podpoře a hlavními zásadami nařízení týkajících se blokových výjimek doložit dodatečnými důkazy. Kontrolní úřad si však vyhradil právo zaujmout konečné stanovisko ohledně této administrativní praxe vzhledem k existenci paralelního postupu stoprocentního financování projektů v rámci programu pro dřevo, kdy se podle názoru norských orgánů nejedná o státní podporu.

Za těchto okolností se Kontrolní úřad nemohl ujistit o tom, zda byly granty v rámci programu pro dřevo poskytnuty v souladu s pokyny o státní podpoře nebo hlavními zásadami nařízení týkajících se blokových výjimek. Kontrolní úřad má tudíž pochybnosti o tom, zda je program pro dřevo slučitelný s fungováním Dohody o EHP.

Norské orgány uvedly, že program pro dřevo obsahuje ustanovení, která jsou v souladu s pravidly pro poskytování podpory de minimis podle nařízení de minimis nebo předchozí kapitoly 12 pokynů o státní podpoře ohledně pravidla de minimis pro státní podporu. Zdá se však, že pravidla podpory de minimis podle programu pro dřevo nezahrnují ustanovení předpokládající ověření toho, zda příjemci podpory de minimis neobdrželi jinou podporu de minimis během tří let předcházejících poskytnutí grantu. To znamená, že celková obdržená podpora může přesáhnout prahovou hodnotu de minimis.

V důsledku uvedených okolností nemohl Kontrolní úřad dospět k závěru, zda podpora údajně poskytnutá jako de minimis ve skutečnosti podmínky takové podpory splňovala.

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 147/06/KOL

ze dne 17. května 2006

o programu pro dřevo

(„Verdiskapningsprogrammet for tre“)

Norsko

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 této dohody,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (2), a zejména na článek 24 a čl. 1 odst. 2 část I protokolu 3 této dohody,

s ohledem na pokyny Kontrolního úřadu (3) o použití a výkladu článků 61 a 62 Dohody o EHP, a zejména kapitol 14 a 25 této dohody, a dále na nařízení týkající se blokových výjimek pro podporu na vzdělávání a pro podporu malým a středním podnikům, a dále na nařízení o podpoře de minimis (4),

vzhledem k tomu, že:

I. FAKTA

1. Postup

Dopisem ze dne 1. února 2005 (věc č. 307555) obdržel Kontrolní úřad ESVO („Kontrolní úřad“) stížnost („stížnost“) sdružení podnikatelů v norském odvětví stavitelství a betonářství, „byggutengrenser.no“ („navrhovatel“). Ve stížnosti, kterou Kontrolní úřad obdržel a zaznamenal dne 3. února 2005, navrhovatel tvrdí, že norský stát poskytuje státní podporu odvětví dřevostaveb na základě „Verdiskapningsprogrammet for tre“, také známé jako „Treprogrammet“ (dále jen „program pro dřevo“).

Dopisem ze dne 27. dubna 2005 (věc č. 313418) si Kontrolní úřad vyžádal informace od norských orgánů. Norské orgány odpověděly dopisem ze dne 27. května 2005, který byl přílohou dopisu norské mise při Evropské unii ze dne 1. června 2005 a který Kontrolní úřad obdržel a zaevidoval dne 1. června 2005 (věc č. 323464).

Kontrolní úřad požádal o dodatečné informace prostřednictvím dalšího dopisu ze dne 31. srpna 2005 (věc č. 323451), na který norské orgány odpověděly dopisem ze dne 29. září 2005, který byl přílohou dopisu norské mise při Evropské unii ze dne 3. října 2005, a který Kontrolní úřad obdržel a zaevidoval dne 5. října 2005 (věc č. 345465).

Kromě toho byl Kontrolní úřad během měsíců listopadu a prosince 2005 a ledna 2006 v neformálním kontaktu s norskými orgány ohledně programu pro dřevo prostřednictvím telefonu a elektronické pošty. Informace v této souvislosti předané Kontrolnímu úřadu byly norskými orgány sjednoceny v dopisu ze dne 3. března 2006, který byl přílohou dopisu norské mise při Evropské unii ze dne 8. března 2006, a který Kontrolní úřad obdržel a zaevidoval dne 9. března 2006 (věc č. 365992).

2. Popis opatření

2.1 Cíl a správa programu pro dřevo popsaná v přípravných legislativních dokumentech

Cíl programu pro dřevo je vytyčen v bílé knize vlády pro parlament o vytváření hodnot a příležitostí v odvětví lesnictví (St. meld. nr. 17 (1998-99) „Verdiskapning og miljø – muligheter i skogssektoren“) – dále jen „bílá kniha“.

Cílem bílé knihy bylo stanovit obecnou politiku pro racionální a udržitelné využívání lesních zdrojů a zvýšit míru příspěvku odvětví lesnictví ve prospěch národního hospodářství a všeobecného rozvoje norské společnosti. Bílá kniha obsahovala návrh zavedení různých opatření za účelem splnění tohoto cíle, z nichž jedno představoval program pro dřevo. V tomto ohledu navrhovala bílá kniha ustavení pětiletého programu s cílem vytváření hodnot v odvětví dřeva a (dřevo)zpracujícího průmyslu. Konkrétně bílá kniha předpokládala, že cílem programu pro dřevo by mělo být zvýšení vytvářených hodnot v lesnictví a (dřevo)zpracujícím průmyslu a dále zvýšení příspěvku odvětví lesnictví za účelem dosažení udržitelnější výroby a spotřeby (5). V rámci těchto cílů se měl program pro dřevo zaměřit na i) zlepšení zpracování dřeva; ii) zvýšení míry používání dřeva; a iii) zkvalitnění vztahů na různých úrovních obchodu mezi odvětvím lesnictví a trhem (6). Bílá kniha dále uváděla, že nový program by se měl zaměřit na hledání možností v oblastech vývoje produktů, návrhářství a architektury, a že program by měl připravit půdu pro to, aby bylo dřevo vnímáno jako atraktivní stavební materiál se širokou škálou možností využití, a to ve vyšší míře než doposud (7). Na obecné úrovni bílá kniha rovněž poukázala na to, že cíle zvyšování hodnoty ve dřevozpracujícím průmyslu je třeba dosáhnout interně (tzn. v rámci Norska) (8).

Rámec pro vytvoření programu pro dřevo byl podrobněji upraven v doporučení stálého parlamentního výboru určeným parlamentu (Innst. S. nr. 208 (1998 – 1999)) ze dne 3. června 1999 (dále jen „doporučení“). Doporučení mimo jiné navrhuje zřízení pracovní skupiny s cílem stanovit strategické, prováděcí a finanční potřeby nového programu.

Krátce poté v červenci 1999 byla ustavena „pracovní skupina“ složená mimo jiné ze zástupců ministerstva zemědělství, podnikatelských sdružení výrobců dřeva i majitelů lesů, výzkumných a vývojových institucí a dále společností z odvětví. Pracovní skupina zveřejnila dne 14. dubna 2000 zprávu („zpráva pracovní skupiny“) týkající se obsahu, organizace a financování programu pro dřevo a dále otázky přizvání příslušných odvětvových organizací ke spolupráci.

Zpráva pracovní skupiny připomíná záměry programu pro dřevo uvedené v bílé knize i cíle, na které by se program pro dřevo měl zaměřit (zlepšení zpracování dřeva; zvyšování míry využívání dřeva; a zkvalitnění vztahů na různých úrovních obchodu mezi odvětvím lesnictví a trhem) (9). Zpráva pracovní skupiny dále uvádí, že program by se měl omezit na zpracovatelský řetězec mezi odvětvím lesnictví a odvětvím mechanického zpracování dřeva, ale měl by zahrnovat i dodávky surovin dřevozpracujícímu odvětví (např. s cílem zvyšování kvality, přesnosti a plynulosti dodávek) (10). Zpráva pracovní skupiny dále uvádí, že cílem je, aby se program pro dřevo zaměřil na norské zdroje dřeva a aby došlo ke zlepšení v rámci norského (dřevo)zpracujícího průmyslu.

Zpráva pracovní skupiny ukládá odpovědnost za správu a provádění programu pro dřevo i) organizaci „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond“, obecně známé jako „SND“ (která byla restrukturalizována a přejmenována na „Innovasjon Norge“ k 1. lednu 2004); a ii) řídící skupině („řídící skupina“) složené z tržních hospodářských subjektů jmenovaných ministerstvem zemědělství (11).

Úkolem řídící skupiny je zajistit zapojení ze strany hodnotového řetězce; ověřovat, aby aktivity v rámci programu odpovídaly jeho cíli a strategiím; rozvíjet a přeměňovat tyto strategie do konkrétních opatření; rozhodovat o celkových prioritách (například s ohledem na cílové oblasti či cílové skupiny); a přispívat k rozvoji nových strategických iniciativ a aktivní komunikaci s cílem zajistit iniciativnost a zapojení. Řídící skupina má sloužit i zájmům podniků, které se účastní programu. Zpráva pracovní skupiny objasňuje, jakým způsobem budou podniky prostřednictvím řídící skupiny hrát ústřední roli při strategickém rozvoji programu, čímž bude zajištěna aktivní účast podniků v rozvoji a provádění programu. Řídící skupina je povinna vypracovávat výroční zprávy o provádění aktivit a rozvoji programu. Zprávy se předávají ministerstvu zemědělství a představují základ jak pro proces tvorby rozpočtu v rámci ministerstva, tak pro tvorbu pokynů pro SND (12).

Ze zprávy pracovní skupiny je také patrné, že zatímco během prvotní fáze jsou iniciativy přijímány na základě financování v rámci programu pro dřevo, později by iniciativy měly přicházet od hospodářských subjektů, které musí za projekty převzít odpovědnost (13). Všechna opatření mají být realizována formou projektů s tím, že návrhy projektů se posuzují z hlediska financování a příslušných cílů a kritérií programu pro dřevo.

2.2 Právní základ a roční rozpočty

Ze státních rozpočtů je patrné, že program pro dřevo je financován ministerstvem zemědělství (k 30. září 2004 přejmenované na „Ministerstvo zemědělství a potravin“) prostřednictvím každoročních příspěvků ze státního rozpočtu. Konkrétní podrobnosti financování programu pro dřevo upravil vládní návrh určený parlamentu obsahující státní rozpočet na rok 2000 (St. prp. nr. 1 (1999 – 2000)), kde bylo financování programu pro dřevo zahrnuto do kapitoly 1 142 jako položka 71 (14).

Ve státních rozpočtech na následující roky byly vyčleněny prostředky na program pro dřevo na roky 2001, 2002, 2003, 2004 a 2005 (15). V prvních čtyřech letech (2000-2003 včetně) bylo financování programu pro dřevo zahrnuto v položce 71 kapitoly 1 142 státního rozpočtu, zatímco v posledních dvou letech (2004 a 2005) bylo financování programu pro dřevo zahrnuto v položce 71 kapitoly 1 149 státního rozpočtu.

Dopisem ze dne 29. září 2005 informovaly norské orgány Kontrolní úřad, že rozpočty na program pro dřevo na finanční roky 2000 – 2005 byly následující:

Rok Rozpočet v mil. NOK Schváleno v mil. NOK 2000 17 8,8 2001 25 25,7 2002 20 18,0 2003 36 39,4 2004 35 28,3 2005 33 (není zatím k dispozici) Celkem 166 —

Granty byly vyplaceny do tří let od roku, kdy došlo ke schválení („tilsagn“) a po dokončení projektu ze strany příjemce. Pokud nedojde k úplnému využití rozpočtu na určitý rok, je možné zbývající částku převést do následujícího roku. Z toho důvodu může být celková schválená částka v libovolném roce vyšší než rozpočtovaná částka ve stejném roce.

Granty poskytované projektům v rámci programu pro dřevo jsou podmíněny příspěvky příjemců ve formě financování a pracovní síly (16). Neexistuje žádný obecný minimální požadavek na spolufinancování; jeho míra se liší v závislosti na cílech a povaze daného projektu. Norské orgány však uvedly, že jelikož je podpora v rámci programu pro dřevo poskytována v souladu s mírou podpory stanovenou v pokynech o státní podpoře – které podle tabulky vypracované norskými orgány povolují maximální míru ve výši 75 % způsobilých nákladů – připadají na spolufinancování zbývající procenta. Nicméně projekty mohou být z programu pro dřevo financovány i úplně, což se týká těch, které jsou určeny odvětví dřeva obecně, a kde (podle norských orgánů) nelze opatření připsat jednotlivých podnikům a výsledkem je mírné zvýhodnění jen jediného podniku. Takovým příkladem, na který upozornily orgány, je grant ve výši 125 000 NOK pro Norsk Treteknisk Institutt na projekt rozvoje výroby hoblovaných panelů pro použití v interiérech. Norské orgány uvedly, že výsledky jsou k dispozici členským společnostem institutu, přičemž většina informací Norsk Treteknisk Institutt je každopádně všeobecně přístupná prostřednictvím jeho knihovny.

Norské orgány upozornily na to, že ačkoliv jsou projekty spolufinancované, je jasné, že příslušné aktivity/projekty by se neuskutečnily bez grantů poskytnutých v rámci programu pro dřevo. Granty poskytované v rámci programu pro dřevo jsou přesně cílené tak, aby fungovaly jako spouštěcí mechanismus (či pobídka) pro příspěvky a zdroje od těch hospodářských subjektů, které by mohly uskutečnit projekty v souladu s cíli programu pro dřevo (17).

2.3 Příjemci podpory v rámci programu pro dřevo

Zpráva pracovní skupiny uvádí, že program pro dřevo by se měl zaměřit na společnosti a další hospodářské subjekty s konkrétními projekty, které jsou v souladu se strategiemi a pracovními oblastmi programu, a které přispívají k vyššímu vytváření hodnot (18).

Norské orgány dále uvedly, že program pro dřevo je otevřen všem příslušným odvětvím (odkaz na „mechanická dřevařská odvětví a různé společnosti“), která mohou přispět k plnění cílů programu pro dřevo, jako například odvětví zkoumající využití dřeva v kombinaci s jinými materiály. V rámci těchto parametrů je program otevřený pro soukromé osoby, společnosti, orgány, odbory, výzkumné a vzdělávací instituce bez ohledu na zemi, v níž sídlí.

Norské orgány poskytly Kontrolnímu úřadu dva seznamy ohledně přidělování částek poskytnutých v rámci programu pro dřevo. První seznam obsahuje přehled částek poskytnutých příjemcům na základě schválení v období 2000 – 2004 („1. seznam s přehledem grantů“). Druhý seznam obsahuje schválení z let 2000 – 2004, avšak nabízí i další podrobnosti jako například částky, které byly „anulovány“ a částky skutečně vyplacené příjemcům („2. seznam s přehledem grantů“).

2.4 Způsobilé náklady a míra podpory

Norské orgány obecně uvedly, že granty v rámci programu pro dřevo byly poskytovány v souladu s pokyny o státní podpoře jako je kapitola 14 o podpoře výzkumu a vývoje a kapitola 25 o regionální podpoře, nebo v souladu s blokovými výjimkami pro malé a střední podniky („nařízení o blokových výjimkách pro malé a střední podniky“) nebo pro podporu na vzdělávání („nařízení o blokových výjimkách pro podpory na vzdělávání“), pokud ovšem grant nesplnil podmínky de minimis podle předchozí kapitoly 12 pokynů o státní podpoře nebo následného nařízení o podpoře de minimis („nařízení o podpoře de minimis“) (19).

Konkrétněji norské orgány uvedly, že program pro dřevo nefinancuje „…investice do stálých nebo nehmotných aktiv ani běžný každodenní provoz“, ale že „program pro dřevo může financovat poradenské služby k budování kompetencí a vytváření sítí; vývoj produktů a procesů, atd.“ V tomto ohledu je ze zprávy pracovní skupiny patrné, že „program pro dřevo bude financovat ‚měkké‘investice, tedy rozvoj dovedností, networking, vývoj produktů a procesů (ale nikoliv strojů) komunikační řešení včetně infrastruktury informačních technologií (ale nikoliv zařízení), rozvoj trhu a podobně. Program by obvykle neměl přispívat na hmotné investice“ (20).

S ohledem na způsobilé náklady norské orgány uvedly, že granty jsou v rámci programu pro dřevo poskytovány způsobilým projektům, které „… přispívají k plnění cílů v rámci strategií a pracovních oblastí programu“, a které nastartují inovaci. S ohledem na strategie se na základě zprávy pracovní skupiny zdá, že za účelem plnění cílů programu pro dřevo je třeba uplatnit následující tři strategie. Každou z těchto strategií je třeba realizovat prostřednictvím aktivit uvedených pod každou strategií (21). Náklady těchto aktivit jsou tudíž způsobilé pro financování v rámci programu pro dřevo.

S ohledem na výzkum a vývoj norské orgány konkrétně uvedly, že jelikož dokumenty, z nichž vychází program pro dřevo, nestanovují žádné podmínky, které je nutné splnit, aby byl projekt výzkumu a vývoje způsobilý k získání podpory, posuzovatelé případů hodnotili projekty případ od případu s odkazem na popis projektu poskytnutý žadateli a kapitolu 14 pokynů o státní podpoře. V této souvislosti norské orgány sdělily, že způsobilé náklady mohou zahrnovat personální náklady (badatelé, technický a pomocný personál zabývající se výhradně danou výzkumnou a vývojovou aktivitou), nástroje, pracovní prostory a budovy (trvale a výhradně využívané pro danou výzkumnou a vývojovou aktivitu); poradenskou pomoc a odpovídající služby (používané výhradně v souvislosti s výzkumnou a vývojovou aktivitou) a administrativu přímo související s danou výzkumnou a vývojovou aktivitou. Další způsobilé náklady by mohly představovat provozní výdaje včetně materiálu, zásob a podobných produktů, které přímo souvisí s danou výzkumnou a vývojovou aktivitou.

Norské orgány sdělily, že: „pokud je poskytována podpora na poradenské služby, nepřekračuje míra podpory 50 % způsobilých nákladů, a vývojové projekty (výzkum a vývoj) jsou financovány do výše 35/25 % způsobilých nákladů v závislosti na velikosti příjemce“. Orgány následně dodaly, že se předpokládá, že míra podpory musí být 50 % v případech, kdy jsou financované projekty zaměřené na podniky, a že pokud granty překročily 50 %, bylo to pro účely projektů s obecným a společným cílem, v kterémžto případě se norské orgány domnívaly, že grant nepředstavuje nezákonnou podporu podle článku 61 Dohody o EHP nebo že daná částka splňuje podmínky de minimis. Norské orgány však také (v souvislosti se spolufinancováním) uváděly maximální míru podpory 75 %, aniž by však tuto míru podpory spojovaly s konkrétním souborem pokynů (22).

Norské orgány trvaly na tom, že granty v rámci programu pro dřevo byly poskytnuty na základě stropů uvedených v následující tabulce (přeložené Kontrolním úřadem), která podle norských orgánů obsahuje přehled v minulosti oznámených a schválených programů.

— ( ) znamená, že program je pro uvedené účely a/nebo typ podniku pouze výjimečně významný

— V rámci všech programů lze na základě pravidel podpory de minimis poskytnout až 100 000 eur

Opatření – program Účel Malé a střední podniky (< 250 zaměstnanců a dvě další kritéria) Velké podniky Malé podniky (< 50 zaměstnanců a dvě další kritéria) Střední podniky (< 250 zaměstnanců a dvě další kritéria) Celostátní program inovací Investice 15 % 7,5 % 0 Měkká podpora 50 % 0 Podpory na vzdělávání (v současnosti nebudou poskytovány z LI) (Specifická/obecná – 35 %/70 %) (Specifická/obecná – 25 %/50 %) Výzkum a vývoj: — Rozvojové aktivity pro komercializaci 35 % 25 % Technické přípravné studie 75 % 50 % — (Individuální výzkum, technické přípravné studie) (60 %/75 %) (50 %/75 %) OFU/IFU Výzkum a vývoj: — Rozvojové aktivity pro komercializaci 35 % (regionální oblast + 5 %) 25 % (regionální oblast + 5 %) Technické přípravné studie 75 % 50 % — (Individuální výzkum, technické přípravné studie) (60 %/75 %) (50 %/75 %) Příspěvek okresním úřadům na regionální rozvoj Investice: — Zóna A 30 % 25 % B 25 % 20 % C 20 % (25 %) (23) 10 % (15 %) Měkká podpora 50 % 0 Podpora na vzdělávání Specifická/obecná – 40 %/75 % Specifická/obecná – 30 %/55 % Výzkum a vývoj: — Rozvojové aktivity pro komercializaci 40 % 30 % Technické přípravné studie 75 % — (Individuální výzkum, technické přípravné studie) (65 %/75 %) 55 % (55 %/75 %) Nové uspořádání a vytváření Investice: 0 — Mimo reg. oblast 15 % 7,5 % — V rámci reg. oblasti Zóna A: 30 %, B: 25 % a C: 20 % (25 %) (24) Zóna A: 25 %, B: 20 % a C: 10 % (15 %) Měkká podpora: — Mimo reg. oblast 50 % — V rámci reg. oblasti 50 % Podpory na vzdělávání: — Mimo reg. oblast Specifická/obecná – 35 %/70 % Specifická/obecná – 25 %/50 % — V rámci reg. oblasti Specifická/obecná – 40 %/75 % Specifická/obecná – 30 %/55 % Výzkum a vývoj: Mimo reg. oblast: — Rozvojové aktivity pro komercializaci 35 % 25 % Technické přípravné studie 75 % 50 % — (Individuální výzkum, technické přípravné studie) (60 %/75 %) (50 %/75 %) V rámci reg. oblasti: — Rozvojové aktivity pro komercializaci 40 % 30 % Technické přípravné studie 75 % 55 % — (Individuální výzkum, technické přípravné studie) (65 %/75 %) (55 %/75 %) Grant na založení podniku Podpora de minimis Max. 400 000 NOK (ve specifických případech více, nikoli však více než 100 000 EUR)

Odkazy na „zónu“ odkazují na oblasti způsobilé dostávat regionální podporu podle rozhodnutí Kontrolního úřadu o mapě regionální podpory pro Norsko (25).

2.5 Podpora de minimis

S ohledem na podporu de minimis poskytly norské orgány seznam subjektů, které podle jejich názoru obdržely v rámci programu pro dřevo granty splňující podmínky de minimis („seznam de minimis“). V tomto ohledu norské orgány uvedly, že datum schválení („tilsagn“) ze strany orgánů je rozhodující pro určení toho, zda se předchozí kapitola 12 pokynů o státní podpoře týkající se podpory de minimis nebo následné nařízení o podpoře de minimis vztahují na dotyčný grant. Orgány vedle toho sdělily, že pokud byla podpora poskytnuta jako podpora de minimis, schvalovací dopis odeslaný příjemci podpory obsahuje odkaz na prahovou hodnotu de minimis a časový rámec a také na povinnost příjemce podpory informovat o podpoře obdržené z jiných zdrojů v období tří let následujících od okamžiku, kdy bylo schváleno poskytnutí podpory (26).

2.6 Zahájení programu a doba trvání

Norské orgány uvedly, že program pro dřevo začal fungovat dne 1. července 2000 (tj. v den, od kterého bylo možné podávat žádosti o podporu) a měl zůstat v účinnosti po dobu pěti let (27). To je také uvedeno v připomínkách k návrhu státního rozpočtu v St. prp. nr. 1 (2000 – 2001), z nichž je patrné, že program pro dřevo vstoupil v platnost ve druhém čtvrtletí roku 2000.

2.7 Obchod s produkty ze dřeva

Na základě bílé knihy vlády o vytváření hodnot a příležitostí v odvětví lesnictví pro parlament je patrné, že Norsko vyváží produkty ze dřeva do EU. V tomto ohledu se v oddílu 4.3 bílé knihy konkrétně uvádí, že „Norsko vyváží přibližně 85 – 90 % velkoobchodní produkce dřeva a produktů z papíru a přibližně 35 % produkce dříví. Dodávky do zemí EU představují 70 % a 90 % všech vývozů. Jakékoliv strategie nebo politické intervence v rámci EU, která mohou ovlivnit dovoz produktů odvětví lesnictví ze strany EU, by mohly mít pro norské odvětví lesnictví významné důsledky“ (28). Dále je ze statistik Eurostatu patrné, že s produkty ze dřeva se v rámci EU extenzivně obchoduje (29). A konečně ze statistik vypracovaných „Statistics Norway“ („Statistisk sentralbyrå“) je patrné, že Norsko také významné objemy dříví, zpracovaného dřeva a produktů ze dřeva („Tømmer, trelast og kork...“) z EU dováží (30).

II. POSOUZENÍ

1. Přítomnost státní podpory

Předběžně se Kontrolní úřad domnívá, že program pro dřevo spadá do oblasti působnosti Dohody o EHP. Tento názor vychází ze skutečnosti, že na základě čl. 8 odst. 3 Dohody o EHP se zdá, že Dohoda o EHP se vztahuje na produkty uvedené v kapitolách 25 až 97 Harmonizovaného systému popisu a číselného označování zboží, a ze skutečnosti, že na dřevo a výrobky ze dřeva se vztahuje kapitola 44 tohoto systému. Jelikož je podpora v rámci programu pro dřevo poskytována dřevozpracujícímu průmyslu a souvisejícím dřevařským odvětvím, je Kontrolní úřad toho názoru, že program spadá do oblasti působnosti Dohody o EHP.

1.1 Státní podpora ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP

Čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP stanoví, že: „Nestanoví-li tato dohoda jinak, jsou podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

Aby jej bylo možné nazvat státní podporou ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí opatření splňovat všechny čtyři následující kritéria: opatření musí i) poskytnout příjemcům hospodářskou výhodu, kterou by při nebyla běžného podnikání neměli; ii) tato výhoda musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků a musí iii) být selektivním zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží; a iv) narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi smluvními stranami. Následující část zkoumá, zda v dotyčném případě ke splnění čtyř kumulativních kritérií došlo.

1.2 Hospodářská výhoda

Opatření musí příjemcům poskytnout hospodářskou výhodu, kterou by při běžném podnikání neměli.

V rámci programu pro dřevo norské orgány poskytují finanční granty společnostem, orgánům, odborům, atd., které mohou přispět k plnění cílů programu. Podnikům přijímajícím takové granty se dostává hospodářské výhody, tzn. grantu, který by při běžném podnikání neobdržely.

1.3 Přítomnost státních prostředků

Výhoda musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků.

Granty poskytované v rámci programu pro dřevo jsou financované ministerstvem zemědělství (k 30. září 2004 přejmenované na „Ministerstvo zemědělství a potravin“), a tudíž financované státem.

1.4 Zvýhodňování určitých podniků nebo výroby určitého zboží

Opatření musí zvýhodňovat určité podniky nebo výrobu určitého zboží.

Z různých legislativních přípravných dokumentů (jako je bílá kniha, doporučení a zpráva pracovní skupiny) navazujících na státní rozpočty a ustavení programu pro dřevo vyplývá, že cílem programu je zlepšovat hodnoty ve i) dřevozpracujícím průmyslu; a ii) vztahy na různých úrovních obchodu mezi odvětvím lesnictví a trhem (což zahrnuje dodávky surovin dřevozpracujícímu odvětví), a to vedle obecného cíle zvýšení skutečného využívání dřeva.

Granty v rámci programu pro dřevo jsou poskytovány pouze tehdy, pokud se má za to, že zvýhodní dřevozpracující odvětví a související dřevařská odvětví stejně jako dodávky surovin těmto odvětvím. Program pro dřevo tedy zvýhodňuje podniky v rámci odvětví dřeva a je proto ve své povaze selektivní. V tomto ohledu Evropský soudní dvůr rozhodl, že opatření může být selektivní i v případě, kdy zahrnuje (podniky v) celé(m) odvětví (31).

Je třeba uvést, že ačkoliv mohou být granty v rámci programu pro dřevo poskytnuty také podnikům v jiných odvětvích (například v případech, kdy průmysl zkoumá možnost využití dřeva v kombinaci s jinými materiály), je tato možnost otevřena pouze těm odvětvím, která mohou přispět k naplnění celkového cíle programu pro dřevo, tj. všeobecně zvyšovat hodnotu ve dřevozpracujícím průmyslu. Kontrolní úřad se proto domnívá, že i tato možnost má v konečném důsledku za cíl zvýhodnit podniky ve dřevozpracujících odvětvích a souvisejících odvětvích dřeva.

1.5 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi smluvními stranami

Opatření musí narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi smluvními stranami.

V rámci programu pro dřevo norské orgány poskytují granty podnikům ve dřevozpracujícím (a souvisejících) odvětví. Vedle toho norské odvětví vyváží významnou část velkoobchodního dříví a zušlechtěných produktů ze dřeva (až 90 %) do jiných zemí EHP, kde se s produkty ze dřeva extenzivně obchoduje. Norsko dále dováží dříví, zpracované dřevo a produkty ze dřeva z EU. Za takových okolností povede poskytnutí podpory podnikům v rámci programu pro dřevo k posílení postavení příjemců ve srovnání s jinými podniky se sídlem v Norsku nebo v jiných zemích EHP soutěžících ve dřevozpracujícím (a souvisejícím) průmyslu. Jelikož dřevo je pouze jednou ze surovin používaných ve stavebnictví, granty poskytnuté stavebním společnostem v rámci programu pro dřevo posílí a upevní jejich postavení ve srovnání s jinými podniky soutěžícími v odvětví stavebnictví (32).

Kontrolní úřad se tudíž domnívá, že poskytování finanční podpory podnikům v rámci programu pro dřevo povede k narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu.

1.6 Závěr

Ve světle výše uvedeného je Kontrolní úřad předběžně toho názoru, že program podpory dřeva splňuje podmínku čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, a tudíž v sobě zahrnuje státní podporu. Kontrolní úřad se dále domnívá, že jelikož je program pro dřevo opatřením, na jehož základě lze – aniž by byla vyžadována další prováděcí opatření – poskytovat jednotlivé podpory podnikům vymezeným v tomto opatření obecným a nekonkrétním způsobem, splňuje podmínky pro program podpory ve smyslu čl. 1 písm. d) části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru.

2. Slučitelnost podpory

Protože předběžným závěrem Kontrolního úřadu je, že program pro dřevo splňuje podmínku čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, a tudíž v sobě zahrnuje státní podporu, je nezbytné posoudit, zda lze program pro dřevo považovat za slučitelný s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 2 nebo 3 Dohody o EHP.

2.1 Slučitelnost s čl. 61 odst. 2 Dohody o EHP

Zdá se, že v tomto případě neplatí žádná z výjimek podle čl. 61 odst. 2 Dohody o EHP, protože program pro dřevo nemá cíle uvedené v těchto ustanoveních.

2.2 Slučitelnost s čl. 31 odst. 3 Dohody o EHP

Opatření státní podpory se považují za slučitelné s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP tehdy, pokud mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností. Protože však norská mapa regionální podpory žádné takové oblasti neurčuje, není toto ustanovení není relevantní (33).

Kromě toho neplatí ani výjimka uvedená v čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP, protože cílem státní podpory poskytované v rámci programu pro dřevo není napomáhat uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu ani napravovat vážnou poruchu v hospodářství Norska.

Platí nicméně, že výjimka podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP stanovujícího, že státní podporu lze považovat za slučitelnou se společným trhem v případech, kdy usnadňuje rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí a nepříznivě neovlivňuje podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, může být použitelná.

Podniky se stávají způsobilými pro podporu na základě tohoto ustanovení tehdy, pokud sídlí v určitých regionech vymezených výše uvedenou norskou mapou regionální podpory, a pokud jsou splněny podmínky stanovené v kapitole 25 pokynů o státní podpoře. Dokumenty ustavující program pro dřevo (např. státní rozpočty, bílá kniha, zpráva pracovní skupiny, atd.) však neobsahují žádná ustanovení odkazující na mapu regionální podpory pro Norsko ani na podmínky stanovené v kapitole 25 pokynů o státní podpoře.

Norské orgány nicméně uvedly, že program pro dřevo byl (prakticky) prováděn na základě stropů (regionální podpory), na které odkazuje tabulka s názvem „příloha č. 3 – přehled – míry financování vztahující se na program pro dřevo“ (uvedená v odstavci 2.4 části I o „Faktech“). Kontrolní úřad však zaznamenal, že tato tabulka neobsahuje žádné dodatečné informace ohledně použití stropů, jako je například popis způsobilých nákladů. Kontrolní úřad se proto nemůže ujistit, zda jsou granty poskytované v rámci programu pro dřevo v souladu a slučitelné s kapitolou 25 pokynů o státní podpoře regionům.

Podle kapitoly 14 pokynů o státní podpoře lze na podporu poskytnutou podnikům na výzkum a vývoj pohlížet jako na slučitelnou s fungováním Dohody o EHP na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. Kapitola 14 definuje různé druhy výzkumu a vývoje jako například „základní výzkum“, „průmyslový výzkum“ a „převýrobní rozvojová činnost“ i použitelné výše podpor.

Dokumenty, které ustavují a provádějí program pro dřevo, však neobsahují žádnou definici nebo požadavky týkající se druhu výzkumu a vývoje, na který lze poskytnout podporu, nepopisují náklady považované za způsobilé, a ani nestanovují žádné stropy pro maximální poskytnutelnou výši podpory.

Norské orgány sdělily, že podpora na výzkumné a vývojové aktivity byla (v praxi) poskytována v souladu s pravidly stanovenými v kapitole 14 pokynů o státní podpoře, a že výzkumné a vývojové projekty jsou financovány do výše 35/25 % způsobilých nákladů v závislosti na velikosti příjemce. Norské orgány však také poskytly stanoviska odkazující na jiné míry podpor, například 50 % v případě financovaných projektů určených pro podniky; a 100 % v případě, že grant nebyl považován za podporu buď proto, že dotyčná aktivita nemohla být připsána jednotlivým podnikům, anebo že splňovala podmínky de minimis (34). Dále, v souvislosti se spolufinancováním norské orgány uváděly maximální míru podpory ve výši 75 %.

Pokud jde o způsobilé náklady, norské orgány sdělily, že bylo možné zahrnout osobní náklady, nástroje, zařízení, pracovní prostory a budovy atd. I když se jedná o náklady popisované jako způsobilé náklady v kapitole 14.6 pokynů o státní podpoře, Kontrolní úřad připomíná, že granty v rámci programu pro dřevo je možné udělovat také za účelem podpory nákladů na celou škálu dalších položek, jako jsou například kampaně, šíření informací, vytváření internetových portálů a sítí, místa pro setkávání určitých skupin, rozvojové projekty zaměřené na tvorbu hodnot a logistické systémy a digitalizace.

Na základě výše uvedeného se Kontrolní úřad nemůže ujistit, zda jsou granty poskytované v rámci programu pro dřevo v souladu s kapitolou 14 pokynů o státní podpoře ohledně výzkumu a vývoje.

Podpora poskytnutá v souladu s nařízeními o blokových výjimkách pro malé a střední podniky a/nebo podpory na vzdělávání je považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP a nevztahuje se na ní oznamovací povinnost v tom případě, že splňuje všechny podmínky relevantního nařízení o blokových výjimkách a obsahuje na něj výslovný odkaz (citací jeho názvu a odkaz na zveřejnění v Úředním věstníku Evropských společenství; nyní Úřední věstník Evropské unie) (35).

Státní rozpočty ani zpráva pracovní skupiny nebo jiný legislativní přípravný dokument týkající se programu pro dřevo však neobsahují odkaz na použití nařízení o blokových výjimkách pro malé a střední podniky nebo na nařízení o blokových výjimkách pro podpory na vzdělávání. Kontrolní úřad vedle toho neobdržel od norských orgánů žádné informace ohledně použití jakéhokoliv nařízení o blokových výjimkách ke zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Na základě výše uvedeného je Kontrolní úřad předběžně toho názoru, že norské orgány nesplnily s ohledem na program pro dřevo formální požadavky nařízení o blokových výjimkách.

Kontrolní úřad může posoudit program pro dřevo přímo podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP ve světle hlavních zásad stanovených v nařízeních o blokových výjimkách pro malé a střední podniky a podpory na vzdělávání za účelem určení toho, zda lze program pro dřevo považovat za slučitelný s fungováním Dohody o EHP.

Státní rozpočty ani jakékoliv jiné přípravné legislativní dokumenty týkající se programu pro dřevo však nestanoví, že podpora musí být poskytována společnostem splňujícím podmínky pro malé a střední podniky, a neobsahují ani definici tohoto pojmu. Nestanoví ani, že pomoc musí být poskytována na podpory na vzdělávání, a neobsahují ani patřičnou definici.

Norské orgány na druhou stranu sdělily, že program pro dřevo byl (v praxi) prováděn na základě stropů, na které odkazuje tabulka s názvem „příloha č. 3 přehled – míry financování vztahující se na program pro dřevo“ (uvedená v odstavci 2.4 části I o „Faktech“). Tato tabulka však neobsahuje žádné dodatečné informace ohledně použití stropů, jako je například popis způsobilých nákladů. Kontrolní úřad se proto nemůže ujistit, zda byly granty poskytované v rámci programu pro dřevo založeny na praxi, která je v souladu s hlavními zásadami pro poskytování podpory malým a středním podnikům.

Na základě výše uvedeného je Kontrolní úřad předběžně toho názoru, že i po zohlednění hlavních zásad stanovených v nařízeních o blokových výjimkách existují na straně Kontrolního úřadu pochybnosti o tom, zda je program pro dřevo slučitelný s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.

2.3 Závěry

Vzhledem k tomu, že Kontrolní úřad nedokáže stanovit, zda program pro dřevo splňuje podmínky pro jakoukoliv z výjimek uvedených v Dohodě o EHP, má Kontrolní úřad pochybnosti o tom, zda lze program pro dřevo považovat za slučitelný s fungováním Dohody o EHP.

Dokumenty předané Kontrolnímu úřadu, které ustavují a provádějí program pro dřevo, neobsahují dostatečně konkrétní definice druhu projektů, který lze podpořit, popisy způsobilých nákladů ani stropy pro maximální výši podpory, kterou lze poskytnout. Norské orgány však mohou mít svůj administrativní postup pro provádění programu pro dřevo v souladu s pokyny o státní podpoře a hlavními zásadami nařízení o blokových výjimkách. Norské orgány se proto vyzývají k předložení jakýchkoli informací prokazujících, že byly vydány vnitřní pokyny nebo jiné směrodatné příkazy pro účely provádění programu pro dřevo v souladu se zásadami stanovenými v pokynech o státní podpoře nebo hlavními zásadami v nařízeních o blokových výjimkách.

Kontrolní úřad by však rád upozornil, že i kdyby bylo možné takový administrativní postup prokázat, vyhrazuje si právo zaujmout stanovisko ohledně toho, zda lze program pro dřevo považovat za slučitelný s čl. 61 odst. 3 písm. c) vzhledem k existující praxi v rámci programu pro dřevo, kdy byla poskytována 100 % podpora projektům tehdy, když správní orgán nepovažoval grant za podporu proto, že dotyčnou aktivitu nebylo možné připsat jednotlivým podnikům, a že přinášela mírné zvýhodnění jen jedinému podniku. V příkladu uvedeném v odstavci 2.2 (v části I ohledně „Faktů“ pod „spolufinancováním“), kdy se z programu pro dřevo financovalo 100 % nákladů určitého rozvojového projektu, skutečně nelze přítomnost státní podpory vyloučit jen proto, že výsledky byly zpřístupněny „členským společnostem“. Norské orgány se vyzývají, aby poskytly jakékoli jim dostupné dodatečné informace týkající se této praxe, včetně těch týkajících se existence možných vnitřních pokynů pro provádění programu pro dřevo tímto způsobem.

3. Podpora de minimis

Norské orgány sdělily, že granty poskytnuté na základě konkrétních ustanovení programu pro dřevo splňují podmínky pro podporu de minimis. Jinými slovy, podle norských orgánů obsahuje program pro dřevo ustanovení upravující podmínky, které v případě splnění zaručují, že granty splňují podmínky pro podporu de minimis.

Poskytnutí podpory může splnit podmínky de minimis podle předchozí kapitoly 12 pokynů o státní podpoře nebo následného nařízení o podpoře de minimis (které k 1. únoru 2003 nahradilo kapitolu 12) (36), v důsledku toho, že dotyčné opatření nezahrnuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, a že neexistuje oznamovací povinnost (37). Jelikož byl program pro dřevo prováděn od 1. července 2000 do konce roku 2005, oba soubory pravidel de minimis se na program vztahují. Podle norských orgánů je datum schválení („tilsagn“) ze strany norských orgánů určující pro to, zda se na dotyčný grant vztahuje předchozí kapitola 12 pokynů o státní podpoře nebo následné nařízení o podpoře de minimis.

Z čl. 3 odst. 1 nařízení o podpoře de minimis je patrné, že národní orgány mohou poskytnout podporu de minimis pouze po předchozím ověření toho, zda se celková částka podpory de minimis obdržená dotyčnou společností nezvýšila díky jiné podpoře de minimis získané během předchozích tří let. Předchozí kapitola 12 pokynů o státní podpoře obsahovala ustanovení s totožným účinkem stanovující, že je nezbytné zajistit, aby jakákoli dodatečná podpora poskytnutá stejnému příjemci nezvýšila celkovou částku podpory poskytnuté nad prahovou hodnotu de minimis. Podle nařízení o podpoře de minimis je jedním ze způsobů ověření prahové hodnoty de minimis získání úplných informací týkajících se této záležitosti od příjemce. Podle předchozí kapitoly 12 pokynů o státní podpoře má být pravidlo de minimis ověřováno pomocí kontroly (např. kontrolního „mechanismu“). Podle názoru Kontrolního úřadu by se tak stejně mohlo dít získáním kompletních informací týkajících se této záležitosti od příjemce.

V rámci programu pro dřevo informoval Innovasjon Norge s odkazem na pravidla de minimis příjemce o jejich povinnosti oznámit orgánům jinou podporu de minimis získanou tři roky po udělení souhlasu s poskytnutím podpory de minimis. Tato oznamovací povinnost se však týká pouze podpory de minimis získané poté, co byla poskytnuta podpora v rámci programu pro dřevo, a příjemci tudíž nebyli povinni poskytnout informace o tom, zda nějakou podporu de minimis získali před tím, než obdrželi podporu de minimis v rámci programu pro dřevo. V důsledku toho nelze vyloučit, že příjemci obdrželi jinou podporu de minimis ještě před získáním grantů v rámci programu pro dřevo, v důsledku čehož celková podpora mohla překročit prahovou hodnotu de minimis. Kontrolní úřad si proto nemůže být jistý tím, že podpora, která podle tvrzení norských orgánů splnila podmínky pro podporu de minimis v rámci programu pro dřevo, tyto podmínky skutečně splnila. Kontrolní úřad je tedy předběžně toho názoru, že zřízení programu pro dřevo potenciálně představující program podpory de minimis nesplňuje pravidla de minimis.

4. Procesní požadavky

Podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru platí, že „Kontrolní úřad ESVO bude s dostatečným předstihem, který mu umožní předložit své připomínky, informován o libovolných plánech na poskytnutí či úpravu podpory (…). Dotyčný stát neuvede svá navrhovaná opatření v platnost do té doby, dokud postup nevyústí do konečného rozhodnutí“.

Norské orgány neoznámily Kontrolnímu úřadu program pro dřevo před jeho provedením. Kontrolní úřad poznamenává, že od norských orgánů neobdržel informace prokazující, že program pro dřevo je pokračováním předchozího režimu, který byl programu pro dřevo podobný svou náplní i strukturou. Vedle toho se na program pro dřevo nevztahuje žádný jiný režim podpory oznámený norskými orgány Kontrolnímu úřadu. Vzhledem k tomu, že předběžným závěrem Kontrolního úřadu je, že program pro dřevo představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, dospěl úřad k předběžnému stanovisku, že norské orgány nesplnily svou oznamovací povinnost podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru. Jakákoliv státní podpora ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, která nebyla oznámena, bude považována za „nezákonnou podporu“ ve smyslu čl. 1 písm. f) části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru.

Norské orgány se vyzývají, aby potvrdily ukončení programu pro dřevo s uvedením konkrétní data jeho ukončení.

5. Závěr

Na základě informací poskytnutých norskými orgány je Kontrolní úřad předběžně toho názoru, že program pro dřevo představuje podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Dále má Kontrolní úřad pochybnosti o tom, zda lze program pro dřevo považovat za slučitelný s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP ve spojení s požadavky stanovenými v kapitolách 14 a 25 pokynů Kontrolního úřadu o státní podpoře. Dále se předběžně domnívá, že norské orgány nesplnily nařízení o blokových výjimkách pro malé a střední podniky a o podporách na vzdělávání a že program pro dřevo nelze schválit přímo podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP ve světle hlavních zásad nařízení o blokových výjimkách. V důsledku toho má Kontrolní úřad pochybnosti o tom, zda je program pro dřevo slučitelný s fungováním Dohody o EHP.

Dále má Kontrolní úřad pochybnosti o tom, zda jsou ustanovení, na jejichž základě je údajně poskytována podpora de minimis, slučitelná s předchozí kapitolou 12 pokynů o státní podpoře a nařízením o podpoře de minimis.

V důsledku toho a v souladu s čl. 13 odst. 1, viz také čl. 4 odst. 4 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, je Kontrolní úřad povinen zahájit řízení na základě čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru. Rozhodnutím zahájit řízení není dotčeno konečné rozhodnutí Kontrolního úřadu, jehož závěrem může být, že program pro dřevo je slučitelný s fungováním Dohody o EHP.

Jelikož program pro dřevo nebyl Kontrolnímu úřadu oznámen, jakákoliv podpora ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP poskytnutá v rámci programu pro dřevo představuje nezákonnou podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru. Z článku 14 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vyplývá, že Kontrolní úřad musí rozhodnout tak, že nezákonnou podporu, která je neslučitelná s pravidly pro státní podporu podle Dohody o EHP, musí příjemci vrátit.

Ve světle předcházejících úvah Kontrolní úřad, jednaje podle postupu vymezeného v čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru stejně jako čl. 6 odst. 1 části II této dohody, tímto žádá norské orgány o předložení připomínek a poskytnutí všech informací, které by mohly napomoci posouzení podpory poskytované v rámci programu pro dřevo do jednoho měsíce ode dne obdržení tohoto rozhodnutí,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Kontrolní úřad rozhodl zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru proti Norsku s ohledem na program pro dřevo.

Článek 2

Norské orgány se žádají, aby v souladu s čl. 6 odst. 1 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru předložily připomínky týkající se zahájení formálního vyšetřovacího řízení do jednoho měsíce od oznámení rozhodnutí a aby poskytly všechny informace, které by mohly napomoci program pro dřevo posoudit.

Článek 3

Ostatní státy ESVO, členské státy ES a dotčené strany budou informovány zveřejněním tohoto rozhodnutí v jeho závazném jazykovém znění spolu se srozumitelným shrnutím v jazycích odlišných od závazného jazykového znění v oddíle EHP Úředního věstníku Evropské unie a v jeho dodatku EHP a vyzvány k předložení připomínek do jednoho měsíce ode dne zveřejnění.

Článek 4

Anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.

V Bruselu dne 17. května 2006. Za Kontrolní úřad ESVO Bjørn T. GRYDELAND předseda Kurt JAEGER člen kolegia

(1) Dále jen „Dohoda o EHP“ nebo „EHP“.

(2) Dále jen „Dohoda o kontrolním úřadu a Soudním dvoru“.

(3) Procesní a věcná pravidla pro oblast státní podpory týkající se použití a výkladu článků 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 Dohody o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora přijatá a vydaná Kontrolním úřadem ESVO dne 19. ledna 1994, zveřejněná v Úř. věst. L 231, 3.9.1994, s. 1, dodatek EHP č. 32, 3.9.1994, s. 1, naposledy změněná rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 69/06/KOL ze dne 22. března 2006 o referenčních a diskontních sazbách (dále jen „pokyny pro státní podporu“).

(4) Nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 20 ve znění Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 20); nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33 ve znění Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 22); a nařízení Komise (ES) č. 69/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 30). Naposledy uvedené nařízení nahrazuje předchozí kapitolu 12 pokynů pro státní pomoc (přijato rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 54/96/KOL ze dne 15. května 1996, Úř. věst. L 245, 25.9.1996, s. 28). Všechna nařízení byla začleněna do přílohy 15 (v odst. 1 písm. d) až f)) Dohody o EHP prostřednictvím rozhodnutí smíšeného výboru č. 88/2002 (Úř. věst. L 266, 3.10.2002, s. 56 a dodatek EHP č. 49, 3.10.2002, s. 42) a rozhodnutí smíšeného výboru č. 131/2004 (Úř. věst. L 64, 10.3.2005, s. 67 a dodatek EHP č. 12, 10.3.2005, s. 49).

(5) Oddíl 7.3.3 bílé knihy.

(6) Oddíl 7.3.3 bílé knihy.

(7) Oddíl 2.4.1 bílé knihy.

(8) Oddíl 6.1.1 bílé knihy. Co se týče zaměření na norský průmysl, oddíl 6.1.1 bílé knihy dále uvádí, že (v překladu Kontrolního úřadu): pro účely zvyšování tvorby hodnot je důležité vzít v úvahu jak možnost snižování nákladů na úrovních zpracování a prodeje, tak zvýšit a zlepšit používání/využívání dřeva produkovaného v Norsku.

(9) Oddíl 2.1 zprávy pracovní skupiny definuje lesnický hodnotový řetězec (nebo odvětví lesnictví) jako všechny subjekty, které se zapojují až po konečného uživatele. „Les“ se vztahuje na stranu nabídky (majitele lesů a jejich sdružení) a obchodní úroveň (podnikatelé v lesnictví včetně terénní dopravy, měření a obratu dřeva, lesnické kulturní práce, provozní plánování, atd.). „Výroba“ zahrnuje veškeré zpracování dřeva do podoby produktů vhodných pro konečné uživatele, avšak se zaměřením na řetězec mechanického zpracování dřeva (zahrnující tradiční práci v pilařských závodech a tesařství a další zpracování do podoby dveří, oken, schodišť a dalších stavebních prvků stejně jako výrobu dřevěného nábytku, dřevěných domů a ručně vyráběných produktů). „Trh“ zahrnuje konečné uživatele, avšak také různé obchodní úrovně a další hospodářské subjekty v systému lesní výroby jako jsou subdodavatelé zboží a služeb pro lesnictví a lesní průmysl.

(10) Oddíl 1.4 zprávy pracovní skupiny, který dále uvádí, že program podpory dřevařství nezahrnuje lesní kulturu, infrastrukturu, dopravu, pole, lesní produkty pro účely dekorace zelení a bioenergii, které mají řešit jiná opatření vlády.

(11) Oddíly 1.5, 6.2 a 6.3 zprávy pracovní skupiny. Ministerstvo zemědělství také definuje pravomoci řídící skupiny.

(12) Oddíly 1.5, 6.2 a 6.3 zprávy pracovní skupiny.

(13) Oddíl 4.7 pracovní zprávy skupiny.

(14) Viz též revidovaný rozpočet (St. prp. nr. 61 (1999 – 2000)). Na program pro dřevo se odkazuje různými způsoby včetně „Treprogrammet“ a „Verdiskapningsprogrammet for tre“ či prostřednictvím původního doporučení stálého výboru Parlamentu (Innst. S. nr. 208 (1998 – 1999)).

(15) 2001: St. prp. nr. 1 (2000 – 2001) a revidovaný rozpočet (St. prp. nr. 84 (2000 – 2001)); 2002: St. prp. nr. 1 (2001 – 2002) a revidovaný rozpočet (St. prp. nr. 1 Tillegg nr. 4 (2001 – 2002)); 2003: St. prp. nr. 1 (2002 – 2003) a revidovaný rozpočet (St. prp. nr. 65 (2002 – 2003)); 2004: St. prp. nr. 1 (2003 – 2004) a revidovaný rozpočet (St. prp. nr. 63); 2005: St. prp. nr. 1 (2004 – 2005) a revidovaný rozpočet (St. prp. nr. 65 (2004 – 2005)).

(16) Oddíly 1.4 a 7.1 zprávy pracovní skupiny.

(17) Oddíl 7.1 zprávy pracovní skupiny. Viz též třetí odrážka oddílu 7.2 zprávy pracovní skupiny a třetí odstavec oddílu 4.7, kde se uvádí, že financování z programu pro dřevo musí fungovat jako spouštěcí mechanismus pro projekty.

(18) Oddíl 4.6 zprávy pracovní skupiny.

(19) Nařízení č. 68/2001 (o podporách na vzdělávání), č. 70/2001 (o malých a středních podnicích); a č. 69/2001 (o podpoře de minimis). Nařízení o podpoře de minimis nahradilo předchozí kapitolu 12 pokynů o státní podpoře. Viz odkazy na všechna nařízení a kapitolu 12 pokynů o státní podpoře v poznámce pod čarou č. 4.

(20) Překlad (Kontrolního úřadu) druhé odrážky oddílu 7.2 zprávy pracovní skupiny. Norské orgány dodaly, že„tyto zásady byly dodržovány a sděleny příjemcům.“

(21) Oddíly 4.1 až 4.4 a oddíl 5 zprávy pracovní skupiny.

(22) Viz odstavec 2.2 výše.

(23) Až 25 %/15 % lze použít na opatření, u kterých lze očekávat silný účinek z hlediska politiky krajů. V okresech Vest-Agder, Rogaland a Hordaland nesmí prahová hodnota podpory přesáhnout 20 %/10 %.

(24) Až 25 %/15 % lze použít na opatření, u kterých lze očekávat silný regionální vliv. V okresech Vest-Agder, Rogaland a Hordaland nesmí prahová hodnota přesáhnout 20 %/10 %.

(25) Rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 327/99/KOL ze dne 16. prosince 1999 o mapě podporovaných oblastí a úrovních podpory (Norsko).

(26) Tato žádost o informace má následující podobu: „EØS-regelverket – opplysningsplikt: Tildelingen av tilskuddet skjer i henhold til reglene for bagatellmessig støtte. Ved eventuelle nye søknader om offentlig støtte (uansett støttekilde) har støttemottaker plikt til å opplyse om dette tilskuddet. Opplysningsplikten gjelder i 3 år fra tilsagnstidspunktet. Støttemottakeren må ikke motta mer enn til sammen 100 000Euro (ca. kr 815 000,-) i støtte etter reglene for bagatellmessig støtte over et tidsrom på 3 år“.

(27) Zpráva pracovní skupiny dále uvádí, že program pro dřevo by měl fungovat od druhého čtvrtletí roku 2000 a poté zůstat v platnosti pět let.

(28) Překlad této citace Kontrolního úřadu: „Norge eksporterer ca 85 – 90 % av produksjonen av tremasse og papirprodukter og ca 35 % av trelast-produksjonen. Leveransene til EU-land utgjør henholdsvis 70 % og 90 % av eksporten. Eventuelle strategier eller politiske vedtak innen EU som kan påvirke EUs import av skogindustriprodukter vil kunne få store konsekvenser for den norske skogsektoren“.

(29) Statistiky, které vypracoval EUROSTAT pro roky 1999 až 2004 a které zahrnují dovozy i vývozy různých druhů zušlechtěného dřeva a dříví v rámci EU (kde hodnota je vyjádřena buď v tisících metrech krychlových nebo v tunách), ukazují, že v rámci EU probíhá extenzivní obchod s produkty ze dřeva. Relevantní statistiky zahrnují i) dovozy a vývozy kulatiny v rámci EU-25; „tabulka fores51“; ii) dovozy a vývozy celulózy, papíru a lepenky rámci EU-25; „tabulka fores62“; iii) vývozy celulózy v rámci EU-25; „tabulka fores62“; (iv) dovozy řezaného dřeva a dřevěných panelů v rámci EU-25; „tabulka fores61“; a (v) vývozy řezaného dřeva v rámci EU; „tabulka fores61“. Všechny jsou k dispozici na adrese

http://europa.eu.int/comm/eurostat

nebo kontaktováním Eurostatu prostřednictvím jeho internetové stránky.

(30) Viz internetová stránka:

http://www.ssb.no/muh/tab15-01.shtml,

která nabízí tabulku 15 s názvem „Obchod s vybranými zeměmi podle dvoučíselné klasifikace SITC. Leden až březen 2006. V milionech kroner“.

(31) Případ C-75/97 Belgie versus Komise [1999] ECR I-3671, odstavec 33, případ C-66/02 Itálie versus Komise ze dne 15. prosince 2005, dosud nezveřejněno, odstavec 95, spojené případy E-5/04, E-6/04 a E-7/04 Fesil a Finnfjord, Pil a další a Norské království versus Kontrolní úřad ESVO [2005] Zpráva Soudního dvora ESVO, strana 121, odstavce 77 – 79.

(32) V této souvislosti viz případ 730/79 Philip Morris versus Komise [1989] ECR 2671, odstavec 11, kde se uvádí, že „v případech, kdy finanční podpora posiluje postavení podniku ve srovnání s jinými podniky soutěžícími v obchodu uvnitř Společenství, je nutné na posledně jmenované nahlížet jako na ovlivněné takovou podporou“.

(33) Rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 327/99/KOL ze dne 16. prosince 1999 o mapě podporovaných oblastí a úrovních podpory (Norsko).

(34) Viz odstavce 2.4 a 2.2 výše.

(35) Viz čl. 3 odst. 3 nařízení o blokových výjimkách pro malé a střední podniky a o podporách na vzdělávání.

(36) Předchozí kapitola 12 pokynů o státní podpoře byla zrušena rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 198/03/KOL ze dne 5. listopadu 2003, avšak jak bylo uvedeno výše, tato kapitola byla již k 1. únoru 2003 nahrazena nařízením o podpoře de minimis.

(37) Druhý odstavec předchozí kapitoly 12 pokynů o státní podpoře o de minimis a čl. 2 odst. 1 nařízení o podpoře de minimis.