CS Úřední věstník Evropské unie L 114/14

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 368/06/KOL

ze dne 29. listopadu 2006

o prodeji podílů islandského státu ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. (Island)

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (2), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 této dohody,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (3), a zejména na článek 24 této dohody,

s ohledem na čl. 1 odst. 2 a 3 části I a čl. 4 odst. 2 a 4, článek 6, čl. 7 odst. 2 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru,

s ohledem na pokyny Kontrolního úřadu (4) k uplatňování a výkladu článků 61 a 62 Dohody o EHP,

s ohledem na rozhodnutí Kontrolního úřadu ze dne 14. července 2004 o prováděcích ustanoveních uvedených v článku 27 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru,

s ohledem na výzvu určenou zúčastněným stranám, aby předložily své připomínky ohledně ustanovení rozhodnutí 421/04/KOL (5) a rozhodnutí č. 367/06/KOL (6),

vzhledem k těmto důvodům:

I. SKUTEČNOSTI

1. Postup

Dopisem Islandské mise při Evropské unii ze dne 19. srpna 2003 postupujícím dopis ministerstva financí ze dne 19. srpna 2003, přičemž oba dopisy Kontrolní úřad obdržel a zaevidoval ve stejný den (dokument č. 03-5685 A), oznámily islandské orgány podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru prodej státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf.

Dne 17. prosince 2003 společnost Aalborg Portland Íslandi ehf. podala ke Kontrolnímu úřadu stížnost na podmínky prodeje podílů islandského státu ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. Kontrolní úřad tento dopis obdržel a zaevidoval dne 23. prosince 2003 (dokument č. 03-9059 A). Stěžovatel požadoval, aby byla tato stížnost vyřizována souběžně s oznámením o prodeji předloženém vládou.

Po několika výměnách dopisů (7) informoval Kontrolní úřad dopisem ze dne 21. prosince 2004 islandské orgány o tom, že se rozhodl zahájit ve vztahu k prodeji státních islandských podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dokument č. 296878).

Rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 421/05/KOL o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a v jeho dodatku EHP (8). Kontrolní úřad vyzval zúčastněné strany, aby předložily své připomínky. Islandské orgány předložily připomínky k uvedenému rozhodnutí v dopise ze dne 24. února 2005 (dokument č. 311243). Dne 20. června 2005 Kontrolní úřad obdržel připomínky od společnosti Íslenskt sement ehf., kupce společnosti Sementsverksmiðjan hf. (dokument č. 323552). Dne 2. září 2005 předložila společnost Aalborg Portland Íslandi ehf. další připomínky (dokument č. 333018).

Kontrolní úřad si vyžádal pomoc nezávislého odborníka pana Erlenda Kvaala, docenta vyšší školy managementu BI v Oslu (Norsko), aby stanovil, zda prodej státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. proběhl v souladu se zásadou tržního investora. Na základě prvního posouzení informací ohledně prodeje, které má Kontrolní úřad k dispozici, a které uskutečnil tento nezávislý odborník, byla islandským orgánům dne 12. července 2005 zaslána žádost o informace (dokument č. 326295). Islandské orgány odpověděly dopisem Islandské mise při EU ze dne 31. srpna 2005 postupujícím dopis ministerstva financí ze dne 30. srpna 2005. Kontrolní úřad tento dopis obdržel a zaevidoval dne 1. září 2005 (dokument č. 332274).

Druhá žádost o informace byla islandským orgánům zaslána v rámci formálního vyšetřovacího řízení dne 28. října 2005 (dokument č. 347691). Po této žádosti následovalo v Bruselu dne 23. listopadu 2005 setkání mezi zástupci Kontrolního úřadu, islandských orgánů, společnosti Sementsverksmiðjan hf. a jednoho z investorů podílejících se na konsorciu, které získalo státní podíly. Tohoto setkání se rovněž zúčastnil nezávislý odborník pověřený Kontrolním úřadem.

Dopisem ze dne 6. prosince 2005, který Kontrolní úřad přijal a zaevidoval dne 7. prosince 2005 (dokument č. 353483), postoupila Islandská mise při EU dopis ministerstva financí ze dne 2. prosince 2005, který odpovídá na výše uvedenou žádost o informace i na některé nedořešené otázky vznesené v průběhu setkání.

Dne 31. ledna 2006 předložil nezávislý odborník Kontrolnímu úřadu svou konečnou zprávu o tom, zda prodej podílů islandského státu ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. proběhl v souladu s tržními podmínkami (dokument č. 360438).

Dne 16. února, 9. března a 4. srpna 2006 zaslal Kontrolní úřad islandským orgánům dopisy, v nichž žádal o další informace a o vyjasnění dosud neobjasněných bodů (dokumenty č. 363213, 365145 a 383227). Islandské orgány odpověděly dopisy ze dne 20. února, 19. dubna a 25. září 2006 (dokumenty č. 363608, 370425 a 390092).

Dne 12. října 2006 se o této věci diskutovalo na výročním zasedání ve věci státních podpor v Reykjavíku. Jako následný krok po této diskuzi zaslaly dne 2. listopadu 2006 islandské orgány dopis Kontrolnímu úřadu (dokument č. 396476).

Dne 29. listopadu 2006 přijal Kontrolní úřad rozhodnutí č. 367/06/KOL o rozšíření formálního vyšetřovacího řízení zahájeného rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 421/04/KOL. Rozšíření se týká převzetí závazků společnosti Sementsverksmiðjan hf. souvisejících s důchody islandským státem v procesu přípravy společnosti k prodeji. Tímto rozhodnutím Kontrolní úřad ukončuje formální vyšetřování zahájené ohledně prodeje podílů islandského státu ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. skupině investorů Íslenskt sement ehf. za cenu 68 milionů ISK. Ostatní prvky formálního vyšetřovacího řízení zůstávají v šetření.

2. Popis opatření posuzovaných v tomto rozhodnutí

Do vstupu dánského dovozce cementu na islandský trh v roce 2000 měla státem vlastněná společnost Sementsverksmiðjan hf. de facto monopolní postavení na islandském trhu s cementem. Zdá se, že v důsledku nové situace v oblasti hospodářské soutěže se společnost Sementsverksmiðjan hf. dostala do hospodářských obtíží a začala hospodařit se ztrátou. Za těchto okolností se stát v roce 2003 rozhodl prodat své podíly v této společnosti (9). V oznámení státu o prodeji svých podílů se uvádí: „Výkonný výbor pro privatizaci a ministr průmyslu mají v úmyslu prodat veškeré podíly v současnosti vlastněné státem ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. v nominální výši 450 000 000 ISK jednotlivci nebo skupině investorů. To představuje 100 % vydaných akcií společnosti. Očekává se, že kupní cena bude zaplacena v hotovosti. Hledá se investor, který by měl zájem pokračovat v provozu společnosti, posílit ji a přispět ke zdravé hospodářské soutěži na islandském stavebním trhu.“

Dne 2. října 2003 podepsalo ministerstvo průmyslu jménem islandské vlády se skupinou investorů Íslenskt Sement ehf. dohodu o koupi podílu. Na základě této dohody prodal stát, vlastník stoprocentního podílu akcií ve společnosti Sementsverksmiðjan hf., veškeré tyto své podíly společnosti Íslenskt sement ehf. za kupní cenu 68 milionů ISK.

Zároveň byla uzavřena samostatná dohoda mezi společností Sementsverksmiðjan hf. a státní pokladnou. Podle této dohody zakoupil islandský stát od společnosti Sementsverksmiðjan hf. určitá fixní a finanční aktiva, která byla pro výrobu cementu nadbytečná, za cenu 450 milionů ISK. Výnos byl použit k úhradě otevřených pohledávek společnosti.

Podle článku 4 dohody o koupi podílu mezi vládou Islandské republiky a společností Íslenskt sement ehf. převzal dále stát závazky, které společnosti Sementsverksmiðjan hf. vznikly v souvislosti s důchody, prostřednictvím dohody mezi ministerstvem financí a důchodovým fondem pro státní zaměstnance.

Jinými slovy, společnost, jejíž podíly si společnost Íslenskt sement ehf. zakoupila, byla zbavena všech těchto aktiv a pasiv.

Právě tímto převodem, prodejem společnosti Sementsverksmiðjan hf. společnosti Íslenskt sement ehf., se zabývá toto rozhodnutí. Formální vyšetřovací řízení ohledně dalších údajných opatření státní podpory ve prospěch společnosti Sementsverksmiðjan hf. zahájené rozhodnutím č. 421/04/KOL bylo rozhodnutím č. 367/06/KOL rozšířeno, aby zahrnovalo převzetí závazků společnosti Sementsverksmiðjan hf. souvisejících s důchody státem, a bude se jím zabývat jiné rozhodnutí.

3. Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení

Pokud jde o prodej 100 % státního podílu ve společnosti Sementsverksmiðjan hf., Kontrolní úřad v rozhodnutí č. 421/04/KOL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení zpochybnil, že lze na tento případ použít kapitolu 18B pokynů ke státní podpoře při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci. Kontrolní úřad má za to, že stát prodává nejen pozemky a stavby, které vlastní, ale svůj podíl ve stoprocentně vlastněném podniku.

Kontrolní úřad také pochyboval o tom, zda se prodej uskutečnil v souladu se zásadou tržního investora. Nebylo jisté, do jaké míry stát v průběhu vyjednávání zohlednil aspekty přesahující prostou hospodářskou návratnost převodu a zda podle toho také získaná cena odpovídala tržní hodnotě společnosti.

Při oznámení převodu islandské orgány předložily ohodnocení společnosti Sementsverksmiðjan hf., které provedl nezávislý odborník na základě likvidační hodnoty. V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Kontrolní úřad zpochybnil, zda se hodnota nezaniklé obchodní společnosti rovná její likvidační hodnotě, při jejímž stanovení se vychází z předpokladu, že společnost přestane vykonávat podnikatelskou činnost. Kontrolní úřad argumentoval tím, že pokud by byla tržní hodnota 100 % státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. vyšší než cena 68 milionů ISK, kterou za ně zaplatila společnost Íslenskt sement ehf., bylo by nutno konstatovat, že stát společnost prodal pod tržní hodnotou. Pak by se jednalo o využití státních zdrojů ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP v podobě ušlého příjmu, jelikož by tak stát získal nižší cenu, než by prodejem týchž majetkových hodnot získal soukromý podnikatel v podmínkách tržního hospodářství.

4. Připomínky islandských orgánů

Dopisem ze dne 23. února 2005 islandské orgány předložily připomínky k rozhodnutí Kontrolního úřadu zahájit formální vyšetřovací řízení ohledně prodeje státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf.

Islandské orgány zdůraznily, že jedním z nejdůležitějších důvodů existence podmínky, aby se pokračovalo ve výrobě cementu, bylo zvýšit hodnotu společnosti Sementsverksmiðjan hf. při jejím prodeji třetí straně. Islandské orgány prohlásily: „Pokud by tato podmínka neexistovala, kupec by nesl bezprostřední náklady na vyklizení místa. Zavedením podmínky pokračovat ve výrobě cementu se tyto náklady neuplatní. Dále je třeba si uvědomit, že podmínka byla vyjednána s kupci a byla začleněna do dohody o koupi podílu jen proto, že kupci měli v úmyslu pokračovat v provozu společnosti Sementsverksmiðjan hf., dokud to bude hospodářsky únosné. Stát nemůže kupci ukládat povinnost provozovat podnik, který není hospodářsky únosný. Toto nelze pokládat za důkaz, že stát zohlednil aspekty přesahující hospodářskou návratnost.“

Islandské orgány zastávají stanovisko, které je také uvedeno v pokynech Kontrolního úřadu, a sice že státní podporu lze poskytnout, pouze pokud neexistují žádné objektivní důvody se rozumně domnívat, že investice přinese přiměřenou míru návratnosti, která by byla přijatelná pro soukromého investora ve srovnatelném soukromém podniku působícím v běžných tržních podmínkách.

Islandské orgány prohlásily: „Při zohlednění výše uvedeného nelze tvrdit, že neexistovaly objektivní důvody, na jejichž základě se stát mohl domnívat, že by mu prodej společnosti Sementsverksmiðjan nepřinesl přiměřenou míru návratnosti. Naopak, stát mohl po jednáních s kupci očekávat prodejní cenu společnosti mnohem vyšší, než byla její tržní hodnota. Musí se tedy učinit závěr, že stát nezískal nižší příjem, než by za tatáž aktiva za běžných tržních podmínek získal soukromý subjekt. Stát tudíž jednal v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Je na Kontrolním úřadu, aby prokázal, že stát nemohl očekávat přiměřenou míru návratnosti. Protože však toto prokázáno nebylo, a dle názoru státu to ani být prokázáno nemůže, musí se učinit závěr, že stát jednal v souladu se zásadou tržního hospodářství.“

V oznámení o převodu islandské orgány tvrdily, že hodnota společnosti odpovídala její likvidační hodnotě. Likvidační hodnota společnosti Sementsverksmiðjan hf. byla odhadnuta na –46,5 milionu ISK bez započtení nákladů na vyklizení závodu v Akranes. V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Kontrolní úřad vyjádřil své pochybnosti o tom, zda by tržní hodnota společnosti, která byla prodána jako fungující podnik, měla být stanovena podle likvidační hodnoty. Ve svých připomínkách k rozhodnutí Kontrolního úřadu zahájit formální vyšetřovací řízení islandské orgány dále odkazovaly na ocenění peněžních toků předložená Kontrolnímu úřadu. Především podle ocenění peněžních toků poskytnutých v příloze dopisu ze dne 23. února 2005 činila tržní hodnota společnosti Sementsverksmiðjan hf. – 1,5 miliardy ISK. Na tomto základě měly islandské orgány za to, že tržní hodnota společnosti Sementsverksmiðjan hf. jako fungujícího podniku byla podstatně nižší než její likvidační hodnota.

Islandské orgány dále tvrdily, že vzhledem k tomu, že tržní hodnota společnosti Sementsverksmiðjan hf., ať už za použití ocenění peněžních toků, nebo ocenění likvidační hodnoty, byla nižší než prodejní cena 68 milionů ISK, společnosti Sementsverksmiðjan hf. ani Íslenskt sement ehf. nezískaly žádnou hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

Islandské orgány měly za to, že při stanovování, zda byla poskytnuta státní podpora, by Kontrolní úřad měl posuzovat celkovou prodejní cenu společnosti po prodeji aktiv, která byla pro výrobu cementu nadbytečná, zpět islandskému státu. „Stát dále zastává názor, že dospěje-li Kontrolní úřad k závěru, že [ocenění peněžních toků] společnosti je tím správným oceněním pro stanovení prodejní ceny […], měla by se pak pro posouzení hodnoty společnosti po prodeji aktiv použít metoda peněžních toků.“

Islandské orgány vysvětlily, že stát nebyl připraven na vyjednávání prodejní ceny odpovídající vypočtené hodnotě peněžních toků společnosti Sementsverksmiðjan hf., „protože kvůli ztrátám společnosti nahromaděným od doby výběrového řízení bylo jasné, že aby se společnost mohla kupci prodat, bude zapotřebí ji restrukturalizovat. Aby se snížily provozní náklady a umožnilo se fungování společnosti, stát od společnosti odkoupí všechna aktiva, která nejsou pro výrobu a provoz zásadní.“

Z výše uvedených důvodů mají islandské orgány za to, že převodem nedošlo k žádné státní podpoře. Kdyby však Kontrolní úřad dospěl k závěru, že ke státní podpoře došlo, měla by se taková státní podpora považovat za opodstatněnou v souladu s výjimkou podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, zejména s ustanovením kapitoly 16 pokynů ke státní podpoře, jako pomoc při restrukturalizaci podniku v nesnázích.

V dopise ze dne 2. listopadu 2006 islandské orgány požádaly Kontrolní úřad, aby zvážil neukončení některých aspektů stávajícího formálního vyšetřovacího řízení, neboť „je zapotřebí zvážit všechny aspekty převodu jako celku, aby byla záležitost zcela pochopena.“

5. Připomínky třetích stran

5.1 Připomínky od společnosti Íslenskt sement ehf.

Dopisem ze dne 20. června 2005 společnost Íslenskt sement ehf. předložila připomínky k rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 421/04/KOL zahájit formální vyšetřovací řízení ohledně prodeje podílů islandského státu ve společnosti Sementsverksmiðjan. Dle názoru společnosti Íslenskt sement ehf. nedošlo ve výše uvedeném prodeji k žádné státní podpoře. Společnost prohlásila: „Společnost Íslenskt Sement je přesvědčena, že zásada tržního investora byla splněna, zejména proto, že v daném převodu byla celková kupní cena společnosti Sementsverksmiðjan přinejmenším rovnocenná skutečné tržní hodnotě společnosti, a možná byla i vyšší.“

Společnost Íslenskt sement ehf. má za to, že ocenění peněžních toků, tak jak se obvykle používá v oceňování cementářských společností, bylo jedinou spravedlivou metodou ocenění společnosti. Společnost však tvrdila, že islandský stát nechtěl na tomto základě vyjednávat, protože by to vedlo k záporné kupní ceně. Podle společnosti Íslenskt sement ehf. by odhadovaná tržní hodnota v případě společnosti Sementsverksmiðjan byla nulová nebo dokonce záporná, pokud by se použila metoda peněžních toků. Proto měla společnost Íslenskt sement ehf. za to, že hodnota získaná použitím metody likvidace odpovídala maximální tržní hodnotě společnosti v době prodeje. Společnost Íslenskt sement ehf. dále argumentovala, že likvidační hodnota 69,6 milionu ISK nezohledňovala náklady související se zrušením a uzavřením provozu, včetně vyklizení prostor. Společnost Íslenskt sement ehf. tvrdila, že kupní cena podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. vysoce převyšovala likvidační hodnotu společnosti.

Společnost Íslenskt Sement trvala na tom, že určitá aktiva odkoupená státní pokladnou nebyla prodána jednotlivě, ale ve spojitosti s prodejem podílů jako nedílná součást celkové kupní dohody. Tudíž „při posuzování, zda při prodeji společnosti Sementsverksmiðjan došlo ke státní podpoře, nemůže Kontrolní úřad hodnotit jednotlivě každé prodané aktivum, ale musí vzít v potaz účinek prodeje jednotlivých aktiv na celkové posouzení ohodnocení společnosti v době prodeje.“

5.2 Připomínky od společnosti Aalborg Portland Íslandi ehf.

Dopisem ze dne 2. září 2005 společnost Aalborg Portland Íslandi ehf. předložila připomínky k rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 421/04/KOL zahájit formální vyšetřovací řízení ohledně prodeje státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. Společnost sdílela obavy a názory vyjádřené Kontrolním úřadem v uvedeném rozhodnutí, ale odkazovala také na převzetí závazků společnosti Sementsverksmiðjan hf. souvisejících s důchody islandským státem, čímž se rozhodnutí Kontrolního úřadu nezabývalo.

II. ZHODNOCENÍ

1. Existence státní podpory při prodeji státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf.

Podle informací poskytnutých islandskými orgány prodal stát své podíly ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. za cenu 68 milionů ISK v převodu, při němž státní pokladna získala některá aktiva společnosti, která nebyla nutná pro provoz společnosti. Přestože spolu tyto dva prvky převodu úzce souvisejí, protože tak společnost Íslenskt sement ehf. koupila pouze provozní část společnosti Sementsverksmiðjan hf. zbavenou aktiv a podílů, které byly pro výrobu cementu nadbytečné, v tomto rozhodnutí posoudí Kontrolní úřad prodej podílů samostatně. Učiní tak proto, že potenciálním příjemcem státní podpory v případě prodeje státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. by byla společnost Íslenskt sement ehf. Oproti tomu by potenciálním příjemcem jakékoli možné státní podpory v kontextu restrukturalizace aktiv a pasiv společnosti, kterou provedl stát v souvislosti s prodejem podílů, byl sám výrobce cementu, tj. Sementsverksmiðjan hf. Od této společnosti totiž stát odkoupil různá aktiva a převzal její důchodové závazky.

Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP stanoví:

„Nestanoví-li tato dohoda jinak, jsou podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby a pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

Než Kontrolní úřad posoudí, zda tento prodej zahrnuje státní podporu ve smyslu článku 61 Dohody o EHP, bude se zabývat argumentem islandské vlády, že lze přítomnost státní podpory vyjmout díky použití kapitoly 18B pokynů ke státní podpoře ohledně „prvků státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci“.

1.1 Kapitola 18B pokynů ke státní podpoře ohledně „prvků státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci“

Kapitola 18B pokynů ke státní podpoře ohledně „prvků státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci“ uvádí informace o tom, jak Kontrolní úřad vykládá a používá ustanovení Dohody o EHP ohledně státní podpory v případě posuzování prodejů pozemků a staveb orgány veřejné moci. Splní-li se postupy stanovené v kapitole 18B pokynů Kontrolního úřadu ke státní podpoře související s prodeji pozemků a staveb orgány veřejné moci, předpokládá se, že v prodeji nedošlo k žádné státní podpoře.

Ačkoli islandské orgány oznámily podmínky převodu týkající se prodeje státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf., zastávaly názor, že se prodej odehrál v souladu s kapitolou 18B pokynů ke státní podpoře o prodejích pozemků a staveb. Podle jejich názoru tedy při převodu nedošlo k žádné státní podpoře.

Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, má Kontrolní úřad za to, že na uvedený převod nelze kapitolu 18B použít. Stát prodal nejen pozemky a stavby, jež vlastnil, ale svůj podíl ve stoprocentně vlastněném podniku, který pokračuje v provozu. I kdyby se kapitola 18B dala použít, nebyly dodrženy postupy pro vyloučení přítomnosti státní podpory.

Nabídkové řízení ve studovaném případě nebylo v souladu s definicí kapitoly 18B.2.1 odst. 1 písm. b). Především nebylo dostatečně zveřejněno. Navíc sloužilo pouze k výběru budoucího kupce, s nímž se cena vyjednávala až později. Co se týče alternativních postupů, tj. prodeje na základě nezávislého odborného hodnocení, stanovil v daném případě likvidační hodnotu společnosti Sementsverksmiðjan hf. znalec, společnost MP-verðbréf hf. Přesto byla společnost prodána jako fungující podnik, což znamenalo, že výroba cementu bude pokračovat. Za těchto okolností nelze předpokládat, že likvidační hodnota společnosti odpovídala tržní hodnotě a že se má existence státní podpory vyloučit bez dalšího posuzování.

Zdá se, že je zapotřebí určit nejvhodnější metodu pro stanovení tržní hodnoty za těchto podmínek a provést odpovídající posouzení. Další analýza toho, jaká by mohla být tržní hodnota společnosti a zda při prodeji podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. společnosti Íslenskt sement ehf. došlo ke státní podpoře, je uvedena níže.

1.2 Posouzení státní podpory při prodeji podílů

Aby bylo opatření možno považovat za státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí současně naplňovat tyto podmínky:

— podpora představuje selektivní výhodu,

— podpora je poskytována ze státních prostředků,

— podpora narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž,

— a ovlivňuje obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP.

Opatření, které poskytuje výhodu určitým konkrétním příjemcům a které není obecným opatřením, naplňuje první výše uvedenou podmínku. Je tedy nutno stanovit, zda dotčený podnik získává hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískal (10). Čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP nerozlišuje zásahy státu podle jejich příčin nebo cílů, ale definuje je podle jejich účinku (11). Z toho vyplývá, že primárním cílem je pojetí podpory, přičemž se ověřuje, zda státní opatření přináší výhodu jednomu nebo více konkrétním podnikům (12).

Získání aktiv za cenu pod tržní cenou v zásadě zakládá výhodu. Kdyby tedy společnost Íslenskt sement ehf. zaplatila za společnost Sementsverksmiðjan hf. cenu, která odpovídala její tržní hodnotě, nezískala by z převodu žádnou výhodu.

S cílem stanovit, zda společnost Íslenskt sement ehf. zaplatila za státní podíly cenu pod jejich tržní hodnotou, pověřil Kontrolní úřad nezávislého odborníka, aby posoudil tržní hodnoty společnosti Sementsverksmiðjan hf. v době prodeje. Nezávislý odborník posoudil tržní hodnotu společnosti po provedení celého převodu a vzal přitom v potaz fungující podnik. To znamená, že nezávislý odborník posoudil tržní hodnotu společnosti Sementsverksmiðjan hf. poté, co islandská státní pokladna odkoupila zpět některá aktiva společnosti, která nebyla nutná pro výrobu cementu (13), a ministerstvo financí převzalo závazky společnosti související s důchody. Jinak řečeno, nezávislý odborník posoudil tržní hodnotu toho, co společnost Íslenskt sement ehf. skutečně zakoupila, tj. podílů v očištěné společnosti.

Podle názoru nezávislého odborníka jedinou metodou, která může podat představu o tom, jaká mohla být tržní hodnota společnosti při převodu, jakým je prodej státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf., je metoda diskontace očekávaných budoucích peněžních toků (užitná hodnota) (14). Čistá současná hodnota očekávaných peněžních toků z budoucího využití fixních aktiv představuje výpočet výsledku potenciálního projektu investora. Projekce peněžních toků se tedy mohou lišit podle strategií jednotlivých investorů. Podle názoru nezávislého odborníka bylo nejlepším přístupem stanovit škálu možných výsledků užitné hodnoty a stanovit horní a dolní hranici výsledků. Islandské orgány byly vyzvány, aby poskytly informace a výpočty potřebné pro stanovení těchto hranic (15), aby se získala představa o tržní hodnotě hlavní činnosti, kterou je výroba cementu. Jakmile se stanoví provozní hodnota, jakékoli přidané aktivum, které nepatří k hlavní činnosti (například finanční aktiva), znamená zvýšení hodnoty a jakýkoli závazek (například dluhy nebo jiné finanční závazky) znamená její snížení.

Na tomto základě byly islandské orgány na žádost nezávislého odborníka vyzvány, aby předložily dva scénáře: scénář I, který by počítal s dovozem cementu na Island ve výši 30 % celkového trhu, a scénář II, který by nepočítal s žádným dovozem. Podle scénáře I (tzv. pesimistický scénář) vyšla záporná čistá současná hodnota budoucích peněžních toků ve výši přibližně 1 000 milionů ISK a podle scénáře II (tzv. optimistický scénář) vyšla kladná čistá současná hodnota budoucích peněžních toků ve výši přibližně 200 milionů ISK. Úpravou opatření čisté současné hodnoty odečtením dlouhodobého dluhu a přičtením přebytku čistých současných aktiv došla islandská vláda k odhadu hodnoty jmění na – 897 milionů ISK pro scénář I a 307 milionů ISK pro scénář II. Využití kapacity bylo pro rozdíly ve výsledku rozhodující. Proměnlivé výrobní náklady na jednu tunu byly odhadnuty od 5 749 ISK v letech s plným využitím kapacity (130 000 tun) až do 7 479 ISK v letech s nízkým využitím kapacity (70 000 tun). Ve výpočtech tedy došlo ke zdvojení účinku úspor z rozsahu, protože se proměnlivé a ze své podstaty i dlouhodobé náklady na tunu s vyšším vyrobeným objemem snižují (16).

V doprovodném dopise islandské orgány tvrdily, že optimistický scénář není realistický, protože předpokládá, že na islandském trhu s cementem neexistuje hospodářská soutěž. Vzhledem k investicím dánského soutěžitele Aalborg Portland do zařízení se mělo za nepravděpodobné, že by hospodářská soutěž na islandském trhu s cementem zanikla. K reálnosti pesimistického scénáře neměly islandské orgány žádné připomínky.

Odborník kritizoval, že v modelech předložených islandskými orgány byla použita vysoká diskontní sazba (která zahrnovala rizikovou prémii). Vysoká diskontní sazba může podcenit závazky vyplývající ze záporných finančních toků, čímž může nevhodně nadhodnotit vyhlídky. I přes tuto kritiku byla z důvodu soudržnosti v průběhu analýzy navrhovaných scénářů použita reálná diskontní sazba ve výši 12,4 % navržená islandskými orgány.

Scénář I ukázal podnik, který je v průběhu třiceti let stále ztrátový, což se zdá být zcela iracionální. S ohledem na to, že záměrem nezávislého odborníka bylo pomocí vytvoření pesimistického scénáře stanovit dolní hranici možných výsledků, byl scénář I předložený islandskými orgány zjevně nepřiměřený (17). Každé racionální investiční rozhodnutí se zakládá na očekávání kladného výsledku. Vyvstává zde otázka, jak by racionální investor jednal, pokud by k očekávanému kladnému výsledku nedošlo. Běžnou reakcí by v takových případech bylo ve světle zrevidovaných očekávání minimalizovat ztráty.

V souladu s tím nezávislý odborník přeformuloval pesimistický scénář a postavil jej na předpokladu rámce pěti let s nízkým využitím kapacity (82 000 tun ročně, průměr scénáře I) a s nízkými prodejními cenami na úrovni roku 2003 (7 071 ISK za tunu) a na předpokladu, že společnost půjde po pěti letech fungování do konkurzu. Dále se předpokládalo, že všechny záporné peněžní toky ponesou majitelé. Podle odborníka se toto zdálo jako rozumná strategie pro nejhorší možný scénář, protože by se jakékoli racionální investiční rozhodnutí zakládalo na očekávání kladného výsledku a na možnosti reagovat, pokud by k tomuto kladnému výsledku nedošlo.

Nejhorší možný scénář, který by vedl k ukončení výroby cementu po pěti letech, by znamenal okamžité následné vyklizení prostor. Podle nájemní dohody uzavřené mezi společností Sementsverksmiðjan hf. a městem Akranes v červenci 2003 „je společnost Iceland Cement Ltd. povinna na vlastní náklady zlikvidovat sklad materiálu v případě, že výroba cementu bude zastavena po souvislé období 24 měsíců“( (18). Na základě informací poskytnutých islandskými orgány byly náklady na vyklizení odhadnuty na 460 milionů ISK, údajně při současných cenách (19).

Na tomto základě byl nejhorší scénář stanoven jako simulace pěti let výroby na nízké úrovni při udržení cen na úrovni roku 2003. Čistá současná hodnota souvisejících peněžních toků byla upravena o aktiva a pasiva mimo výrobní cyklus k datu koupě. Byl přičten čistý účinek alternativního využití finančních aktiv (například pro dovoz cementu) a náklady na vyklizení.

V souladu s přeformulováním, které provedl nezávislý odborník, dala simulace peněžních toků podle těchto předpokladů záporné peněžní toky z provozu ve výši 144 milionů ISK ročně po dobu pěti let a čistou současnou hodnotu záporných nákladů ve výši 360 milionů ISK v šestém roce. Diskontovaná hodnota těchto peněžních toků byla vypočtena na – 691 milionů ISK a po úpravě položek rozvahy mimo provozní cyklus byla hodnota investice stanovena na – 332 milionů ISK.

Smyslem optimistického scénáře bylo stanovit horní hranici možných výsledků. Základním rysem optimistického scénáře bylo, že by se provoz měl po pěti letech vyvážit. Výchozím bodem byl první rok provozu po privatizaci, při předpokládané výrobě 100 000 tun, ceně cementu 7 489 ISK, proměnlivých nákladech podle vzorce pro výpočet nákladů (6 381 ISK na tunu) a režijních nákladech jako ve scénáři I (127 milionů ISK). Roční peněžní účinky zpětné investice se předpokládaly ve výši 40 ISK, která mohla výrazně převýšit znehodnocení. Na základě těchto předpokladů byl čistý peněžní tok pro první rok vypočten ve výši – 38 milionů ISK. Následně by se čistý peněžní tok v průběhu pěti let blížil nule, které by dosáhl v šestém roce.

Čistá současná hodnota peněžních toků v prvních pěti letech provozu se odhadovala na – 59 milionů ISK. Za předpokladu, že poté by se provozní zisk pohyboval blízko nule, byla současná hodnota tohoto provozu v následujících letech stanovena jako nulová. V tomto scénáři odborník počítal s tím, že by bylo rozumné, aby přenos daňové ztráty (20) nebyl v prvních letech využit. Provozní výsledek byl upraven o položky rozvahy mimo provozní cyklus (stejně jako v pesimistickém scénáři) a dospělo se k čisté současné hodnotě 300 milionů ISK. Odborník opět použil diskontní sazbu 12,4 % jako v pesimistickém scénáři. Poukázal na to, že tato sazba odráží pouze náklady jmění (před zdaněním), kdežto investiční projekty podle tohoto scénáře by běžně byly z velké části financovány dluhy, čímž by se snížila celková požadovaná míra návratnosti. Nižší diskontní sazba by vedla k méně pozitivnímu výsledku, neboť všechny zahrnuté peněžní toky jsou záporné. Odborník však také poukázal na to, že je důležité soudržně používat stejnou diskontní sazbu u všech scénářů.

Na základě výše uvedených posouzení bylo dle názoru nezávislého odborníka vhodné stanovit horní a dolní hranici pro měření tržní hodnoty prostřednictvím diskontace budoucích peněžních toků. Spodní hranice by se týkala pesimistického scénáře, v němž bude výroba cementu přerušena po několika letech provozu, během nichž se majitelé přesvědčí, že se provoz nestane ziskovým. Vedle vyčerpání zdrojů ze ztrátových let by společnost také musela při ukončení výroby nést náklady na vyklizení (21). Na kladné straně tohoto scénáře byly počáteční zásoby a finanční prostředky, které by při likvidaci vedly ke kladným výnosům, i alternativní využití některého dlouhodobého majetku. Na základě ocenění peněžních toků byla nejnižší tržní hodnota společnosti Sementsverksmiðjan hf. odhadnuta na – 322 milionů ISK.

Horní hranice měla být stanovena podle optimistického scénáře, v němž se předpokládalo, že se bude výdělečnost výroby cementu postupně zvyšovat a po několika letech dojde k vyrovnání. Stejně jako v pesimistickém scénáři i zde by úvodní roky přinesly ztráty, které by vyčerpaly prostředky společnosti, i když v menší míře. Čistá současná hodnota provozu po dosažení vyrovnání byla téměř zanedbatelná, a nebyla tudíž do výpočtu zahrnuta. I v tomto scénáři se nacházely kladné příspěvky z počátečních zásob a finančních položek. Na základě ocenění peněžních toků byla nejvyšší tržní hodnota společnosti Sementsverksmiðjan hf. odhadnuta na 300 milionů ISK.

Výpočty peněžních toků tedy ukazují, že rozmezí tržní hodnoty se pohybuje téměř symetricky kolem nuly, přičemž rozumně pravděpodobné zisky se pohybují v rozmezí přibližně ±300 milionů ISK.

V některých případech se může dohodnutý převod odklánět od zjistitelné nebo hypotetické tržní hodnoty, protože jedna strana převodu má na daném převodu jasný soukromý zájem. Podle názoru odborníka hrály v koupi státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. společností Íslenskt sement ehf. roli jasné soukromé zájmy, což mohlo ovlivnit cenu převodu.

Íslenskt sement ehf. bylo konsorcium tří společností vytvořené pro koupi státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf.: šlo o společnosti BM Valla, Björgun a Norcem. BM Valla je významná stavební společnost na Islandu a významný odběratel cementu. Podle informací ze setkání mezi zástupci Kontrolního úřadu, nezávislým odborníkem, zástupci islandských orgánů a konsorcia Íslenskt sement ehf. má společnost BM Valla v islandské cementárně dva strategické zájmy. Jedním je zajistit, aby zásobování islandského trhu cementem nebylo ovládnuto jediným dodavatelem. Druhým zájmem je udržet místní rozvoj výrobku a kompetenci k dlouhodobému prospěchu stavebnictví, zejména při zohlednění technických zvláštností islandského trhu s cementem.

Björgun je dodavatelem lasturového písku společnosti Sementsverksmiðjan hf. Bude-li místní výroba cementu ukončena, společnost Björgun nebude mít pro své výrobky žádné alternativní odbytiště.

Norcem je norský výrobce cementu vlastněný německou skupinou Heidelberger Zement. Norcem může mít strategický a konkurenční zájem na posílení své přítomnosti na islandském trhu.

Ve světle zvláštních okolností ohledně konsorcia kupců má nezávislý odborník v tomto případě za to, že dohodnutá výměnná cena byla ovlivněna existencí soukromých zájmů.

Z těchto důvodů učinil nezávislý odborník tento závěr (22): „přestože shledávám dohodnutou cenu 68 milionů ISK spíše nadsazenou, může situace vlastníků zvýšit pravděpodobnost návratnosti investičních nákladů.“

Kontrolní úřad posoudil fakta a čísla předložená islandskými orgány a pečlivě prošel posouzení a zprávu nezávislého odborníka. Kontrolní úřad shledal, že odborná analýza představuje spravedlivý způsob stanovení hodnoty společnosti Sementsverksmiðjan hf. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí č. 421/04/KOL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nelze brát likvidační hodnotu společnosti, u níž se předpokládá další činnost, jako její tržní hodnotu. V souladu s názorem nezávislého odborníka má Kontrolní úřad za to, že analýza diskontovaných peněžních toků je vhodný způsob pro výpočet hodnoty podniku v případě, který se zde řeší. Kontrolní úřad nicméně uznává, že posouzení hodnoty společnosti v době převodu zjevně podléhá podstatné nejistotě. Podle názoru Kontrolního úřadu se tedy pro účely odhadu hodnoty společnosti zdá rozumné prostudovat různé scénáře, tak jak učinil odborník, aby se stanovilo rozmezí, v němž by bylo opodstatněné hodnotu očekávat. Prodejní cena státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. se nacházela uvnitř stanoveného rozmezí, dokonce nad průměrnou hodnotou blížící se nule.

Islandské orgány navíc stanovily, že likvidační hodnota společnosti odpovídala částce 69,6 milionu ISK. V dohodě mezi městem Akranes a společností Sementsverksmiðjan hf. ze dne 31. července 2003 se uvádí: „společnost Iceland Cement Ltd. je povinna na vlastní náklady zlikvidovat sklad materiálu v případě, že výroba slínku bude zastavena po souvislé období 24 měsíců.“ Likvidační hodnota společnosti Sementsverksmiðjan hf. tak byla nižší než 69,6 milionu ISK, neboť by se musely přičíst náklady na likvidaci skladu materiálu podle výše uvedené právní dohody (23). Cena, kterou společnost Íslenskt sement ehf. za státní podíly ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. zaplatila, byla tudíž vyšší než likvidační hodnota společnosti.

2. Závěr

Na základě těchto úvah nemůže Kontrolní úřad učinit závěr, že by společnost byla prodána pod tržní cenou. Kontrolní úřad tudíž nemůže učinit závěr, že by společnost Íslenskt sement ehf., jako společnost založená skupinou investorů pro nákup státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf., získala hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

V souladu s čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP musejí být současně naplněny čtyři podmínky, aby bylo opatření možno považovat za státní podporu. Na základě předchozího posouzení Kontrolní úřad neshledal důvody pro šetření dalších tří podmínek uvedených výše, které musejí být naplněny, aby bylo možno opatření považovat za státní podporu. Společnost Íslenskt sement ehf. nezískala žádnou výhodu a Kontrolní úřad je toho názoru, že prodej státních podílů ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. skupině investorů Íslenskt sement ehf. nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

Přijetí tohoto rozhodnutí o ukončení šetření prodeje státních podílů společnosti Íslenskt sement ehf. za cenu 68 milionů ISK, části formálního vyšetřovacího řízení zahájeného rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 421/04/KOL a rozšířeného rozhodnutím č. 367/06/KOL, nemá vliv na výsledek zbytku šetření,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Kontrolní úřad ESVO je toho názoru, že prodej podílů islandského státu ve společnosti Sementsverksmiðjan hf. společnosti Íslenskt sement ehf. za cenu 68 milionů ISK nepředstavuje státní podporu ve smyslu článku 61 Dohody o EHP.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Islandské republice.

Článek 3

Pouze anglické znění je závazné.

V Bruselu dne 29. listopadu 2006. Za Kontrolní úřad ESVO Bjørn T. GRYDELAND předseda Kristján A. STEFÁNSSON člen kolegia

(1) Dále jen „Kontrolní úřad“.

(2) Dále jen „Dohoda o EHP“.

(3) Dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“.

(4) Pokyny pro uplatňování a výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, které byly přijaty a vydány Kontrolním úřadem ESVO dne 19. ledna 1994 a zveřejněny v Úř. věst. L 231, 3.9.1994, s. 1, a v dodatku EHP č. 32, 3.9.1994. Pokyny byly naposledy pozměněny dne 25. října 2006. Dále jen „pokyny ke státní podpoře“.

(5) Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 421/04/KOL ze dne 20. prosince 2004 o prodeji podílů islandského státu ve společnosti Sementsverksmiðjan (Úř. věst. C 117, 19.5.2005, s. 17) i v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie č. 24, 19.5.2005.

(6) Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 367/06/KOL ze dne 29. listopadu 2006 o převzetí závazků společnosti Sementsverksmiðjan souvisejících s důchody islandským státem, dosud nezveřejněno.

(7) Podrobné informace ohledně různé korespondence mezi Kontrolním úřadem a islandskými orgány lze nalézt v rozhodnutí č. 421/04/KOL Kontrolního úřadu o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.

(8) Viz poznámka pod čarou 5.

(9) Dopis islandských orgánů ze dne 19. srpna 2003, s. 3.

(10) Věc C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) a další v. La Poste a další, Sb. rozh. 1996, s. I-3547, bod 60, věc C-256/97 DM Transport, Sb. rozh. 1999, s. I-3913, bod 22, věc CT-116/01 a T-118/01 P&O Ferries v. Komise, Sb. rozh. 2003, bod 112.

(11) Věc C-56/93, Belgie v. Komise, Sb. rozh. 1996, s. I-723, bod 79, a věc C-241/94 Francie v. Komise, Sb. rozh. 1996, s. I-4551, body 19 a 20.

(12) Věc T-67/94 Ladbroke Racing v. Komise, Sb. rozh. 1998, s. II-1, bod 52, a věc T-46/97 SIC v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. II-2125, bod 83.

(13) Jak bylo dohodnuto v dohodě o koupi podílu mezi islandskou vládou a společností Íslenskt sement ehf. a jak bylo provedeno na základě ustanovení kupní smlouvy mezi společností Sementsverksmiðjan hf. a státní pokladnou.

(14) Odborná zpráva, s. 2.

(15) Dopis Kontrolního úřadu ze dne 12. července 2005.

(16) Odborná zpráva, s. 8.

(17) Odborná zpráva, s. 8.

(18) Nájemní smlouva mezi městem Akranes a společností Sementsverksmiðjan hf. ze dne 2. října 2003.

(19) Odborná zpráva, s. 9.

(20) Ztráta na dani z příjmu v jednom roce může být využita ke zpětnému vyplacení dříve zaplacených daní v nejbližších předcházejících letech nebo ji lze využít ke snížení daní splatných v následujících letech.

(21) Jak bylo uvedeno výše, čistě morální závazek státu vyklidit místo výroby v Akranes byl přeměněn na právní závazek společnosti Sementsverksmiðjan hf., když podepsala s městem Akranes nájemní smlouvy na pozemky ve městě Akranes.

(22) Odborná zpráva, s. 13.

(23) Podle posouzení likvidační hodnoty provedeného společností MP Verdbref v březnu 2003 se náklady spojené se stržením a vyklizením závodu (budov a strojního zařízení) odhadovaly na 460 milionů ISK. I kdyby tento údaj neměl být naprosto správný, ukazuje, že je společnost Sementsverksmiðjan zatížena břemenem, které může podstatně snížit její odhadovanou likvidační hodnotu.