Pokyny k některým opatřením státní podpory v souvislosti se systémem obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů po roce 2021 (1)

ÚVOD

1. Aby se zabránilo tomu, že státní podpora bude narušovat hospodářskou soutěž v rámci Evropského hospodářského prostoru („EHP“) a ovlivňovat obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP způsobem, který je v rozporu se společným zájmem, stanoví čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP zásadu, že státní podpora je zakázána, pokud nespadá do kategorií výjimek stanovených v čl. 61 odst. 2 Dohody o EHP, nebo pokud ji Kontrolní úřad neprohlásí za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 této dohody. Článek 49 a čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP a čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „protokol 3“) rovněž stanoví podmínky, za nichž je nebo může být státní podpora považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP.

2. Na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP se může Kontrolní úřad domnívat, že státní podpora usnadňuje rozvoj určitých hospodářských činností slučitelných s fungováním Dohody o EHP, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

3. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ( 2 ) vytváří systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii („systém EU ETS“) s cílem podpořit snižování emisí skleníkových plynů nákladově efektivním a ekonomicky účinným způsobem. Směrnice 2003/87/ES byla v roce 2018 ( 3 ) pozměněna s cílem zlepšit EU ETS a prodloužit jej na období 2021–2030.

4. Dne 11. prosince 2019 zveřejnila Komise sdělení „Zelená dohoda pro Evropu“ ( 4 ) , v němž nastínila politiky, díky nimž má být v Evropě do roku 2050 dosaženo neutrality z hlediska klimatu a které mají řešit problematiku životního prostředí. Aby se Zelená dohoda pro Evropu realizovala, je třeba přehodnotit politiky pro dodávky čisté energie v rámci celé ekonomiky, a to včetně oblastí průmyslu, výroby a spotřeby, rozsáhlé infrastruktury, dopravy, potravin a zemědělství, stavebnictví, jakož i zdanění a sociálního zabezpečení.

5. . konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „Pařížská dohoda“). V situaci, kdy mnoho mezinárodních partnerů nevykazuje stejnou míru ambicí jako Unie, existuje riziko, že bude docházet k úniku uhlíku – buď tím, že dojde k přesunu výroby z Unie do jiných zemí s nižší mírou ambicí ve snižování emisí, nebo protože budou produkty z Unie nahrazeny vysokouhlíkovými dovezenými produkty. Jestliže se toto riziko naplní, nedojde k žádnému snížení globálních emisí, a bude tak zmařeno úsilí Unie a jejího průmyslu o splnění globálních cílů v oblasti klimatu stanovených Pařížskou dohodou ( 5 ) , která byla přijata dne 12. prosince 2015 v návaznosti na 21konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „Pařížská dohoda“). Kontrolní úřad poznamenává, že ani politický nástroj ani dohoda mezinárodního práva veřejného uvedené v odstavci 4 a v tomto odstavci, stejně jako některá legislativní ustanovení, na která pokyny odkazují, buď nejsou začleněny do Dohody o EHP, nebo nespadají do její oblasti působnosti (6). Aby se nicméně zajistilo jednotné uplatňování ustanovení o státní podpoře a rovných podmínek hospodářské soutěže v celém EHP bude Kontrolní úřad při posuzování slučitelnosti podpory v oblasti životního prostředí s fungováním Dohody o EHP obecně uplatňovat stejná kritéria, jaká jsou obsažena v pokynech Komise, avšak zároveň brát v úvahu konkrétní právní situaci států ESVO EHP. Z toho vyplývá, že stávající pokyny odkazují na příslušné právní předpisy Evropské unie a politické dokumenty, pokud byly přijaty. Kontrolní úřad zdůrazňuje, že tyto odkazy na právní předpisy Evropské unie neznamenají, že jsou státy ESVO EHP povinny tyto právní předpisy dodržovat, pokud tyto předpisy nebyly provedeny do Dohody o EHP. Tyto texty slouží pouze jako základ pro posouzení slučitelnosti opatření státní podpory s fungováním Dohody o EHP, pokud jde o čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP.

6. Hlavním cílem kontroly státní podpory v souvislosti s prováděním EU ETS je zajistit, aby pozitivní účinky podpory převážily nad jejími negativními účinky, pokud jde o narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Státní podpora musí být nezbytná k dosažení environmentálního cíle EU ETS (nezbytnost podpory) a musí být omezena na minimum potřebné k dosažení požadované ochrany životního prostředí (přiměřenost podpory), aniž by docházelo k nežádoucímu narušení hospodářské soutěže a obchodu na vnitřním trhu.

7. V těchto pokynech stanoví Kontrolní úřad podmínky, za nichž lze opatření podpory v souvislosti s EU ETS považovat za slučitelná s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) této dohody. S ohledem na plán pro dosažení cíle pro oblast klimatu Kontrolní úřad přezkoumá a případně reviduje všechny nástroje politiky týkající se klimatu (zejména směrnici 2003/87/ES), aby bylo možné dosáhnout do roku 2030 dalšího snížení emisí skleníkových plynů, jakož i iniciativu pro vytvoření mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích, a následně Kontrolní úřad prověří, zda je nutné tyto pokyny revidovat nebo upravit, aby se zajistilo, že budou v souladu s cílem klimatické neutrality a přispějí k jeho dosažení a zároveň budou respektovány rovné podmínky ( 7 )

8. Tyto pokyny rovněž zohledňují specifika evropských malých a středních podniků v souladu se strategií pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřenou na malé a střední podniky ( 8 )

1. OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

1.1. Oblast působnosti

9. Zásady stanovené v těchto pokynech se vztahují pouze na konkrétní opatření podpory stanovená v čl. 10a odst. 6 a článku 10c směrnice 2003/87/ES.

10. Podporu nelze poskytnout podnikům v obtížích ve smyslu pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích ( 9 )

11. Při posuzování podpory poskytnuté podniku, na který se vztahuje dosud neuhrazený příkaz k navrácení podpory na základě předchozího rozhodnutí Kontrolního úřadu, jímž byla podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s fungováním Dohody o EHP, Kontrolní úřad zohlední částku podpory, která má být ještě navrácena ( 10 ) . V praxi to znamená, že posoudí kumulativní účinek obou opatření podpory a může pozastavit vyplácení nové podpory až do uhrazení neuhrazeného inkasního příkazu.

1.2. Opatření podpory, na něž se vztahují tyto pokyny

1.2.1. Podpora na vyrovnání zvýšení cen elektřiny v důsledku zahrnutí nákladů na emise skleníkových plynů vyplývajících z EU ETS (tzv. „nepřímé náklady na emise“)

12. Podle čl. 10a odst. 6 směrnice 2003/87/ES by státy EHP měly přijmout finanční opatření ve prospěch odvětví nebo pododvětví, která jsou vystavena skutečnému riziku úniku uhlíku v důsledku značných nepřímých nákladů, jež jsou skutečně vynaloženy na náklady spojené s emisemi skleníkových plynů promítnuté do cen elektřiny, a to za předpokladu, že tato finanční opatření jsou v souladu s pravidly státní podpory a především nezpůsobují nepatřičné narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

1.2.2. Podpora spojená s nepovinným přechodným přidělováním bezplatných povolenek pro modernizaci odvětví energetiky

13. Podle článku 10c směrnice 2003/87/ES se státy EHP, které splňují určité podmínky týkající se výše HDP na obyvatele ve srovnání s průměrem Unie, mohou odchýlit od zásady stanovené v čl. 10a odst. 1 druhém pododstavci směrnice 2003/87/ES, podle které nebudou přidělovány žádné bezplatné povolenky na výrobu elektřiny. Tyto státy EHP mohou přechodně přidělovat bezplatné povolenky zařízením na výrobu elektřiny za účelem modernizace, diverzifikace a udržitelné transformace odvětví energetiky.

14. Jak již bylo stanoveno v několika rozhodnutích Komise ( 11 ) , přechodné přidělení bezplatných povolenek ve prospěch odvětví energetiky představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) ( 12 ) , protože se členské státy přidělováním bezplatných povolenek vzdávají příjmů a poskytují selektivní výhodu aktérům v odvětví energetiky. Tito aktéři mohou soutěžit s aktéry v odvětví energetiky v jiných státech EHP, což může vést k narušení nebo k hrozbě narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu na vnitřním trhu.

1.3. Definice

15. Pro účely těchto pokynů se použijí tyto definice: 1) „podporou“ se rozumí jakékoli opatření splňující všechna kritéria stanovená v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP; 2) „obdobím poskytování podpory“ se rozumí jeden rok nebo více let v období 2021–2030. Pokud si některý stát ESVO EHP přeje poskytnout podporu odpovídající kratšímu období, musí použít jako referenci obchodní rok příjemce a poskytovat podporu na ročním základě; 3) „únikem uhlíku“ se rozumí možnost zvýšení celosvětových emisí skleníkových plynů, pokud podniky přesunou výrobu mimo EHP, protože nemohou přenést zvýšení nákladů vyplývajících z EU ETS na své zákazníky bez výrazné ztráty podílu na trhu; 4) „nejvyšší intenzitou podpory“ se rozumí celková částka podpory vyjádřená jako procento způsobilých nákladů; 5) „výrobou pro vlastní potřebu“ se rozumí výroba elektřiny v zařízení, které nelze klasifikovat jako „výrobce elektřiny“ ve smyslu čl. 3 písm. u) směrnice 2003/87/ES; 6) „příjemcem“ se rozumí podnik přijímající podporu; 7) „povolenkou Evropské unie (povolenkou EU)“ se rozumí převoditelná povolenka dovolující vypustit během stanoveného období jednu tunu ekvivalentu CO2; 8) „hrubou přidanou hodnotou“ se rozumí hrubá přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele, což je hrubá přidaná hodnota v tržních cenách po odečtení případných nepřímých daní a jakýchkoli dotací; 9) „forwardovou cenou povolenek EU“ v EUR se rozumí prosté průměrné denní forwardové ceny povolenek EU za jeden rok (závěrečná nabídka ceny) k dodání v prosinci roku, na který je poskytnuta podpora, sledované na dané burze uhlíku v EU v období od 1. ledna do 31. prosince roku, který předchází roku, pro který se podpora poskytuje (13); 10) „emisním faktorem CO2“ v t CO2/MWh se rozumí vážený průměr intenzity CO2 elektřiny vyráběné z fosilních paliv v různých zeměpisných oblastech. Hmotnost odráží výrobní složení fosilních paliv v dané zeměpisné oblasti. Faktor CO2 je výsledkem vydělení údajů o emisích ekvivalentu CO2 energetického průmyslu hrubou výrobou elektřiny na základě fosilních paliv v TWh. Pro účely těchto pokynů (14) se oblasti definují jako zeměpisné zóny a) které jsou složeny z dílčích trhů provázaných energetickými burzami, nebo b) v jejichž rámci neexistuje vyhlášené přetížení a v obou případech hodinové ceny energetické burzy na následující den v rámci zón vykazující rozdíly v eurech (s použitím denních směnných kurzů ECB), které činí nejvýše 1 % v podstatném počtu všech hodin za rok. Tato regionální rozdílnost odráží význam elektráren na fosilní paliva pro konečnou cenu stanovenou na velkoobchodním trhu a jejich roli jakožto elektráren, které jsou z hlediska přínosu považovány za marginální. Pouhá skutečnost, že mezi dvěma státy EHP probíhá obchod s elektřinou, automaticky neznamená, že jde o nadnárodní region. Vzhledem k nedostatku příslušných údajů na úrovni vyšší než celostátní zahrnují zeměpisné oblasti celé území jednoho nebo více států EHP. Na tomto základě lze vyčlenit tyto zeměpisné oblasti: jaderská (Chorvatsko a Slovinsko), severní (Švédsko a Finsko), pobaltská (Litva, Lotyšsko a Estonsko), střední a západní Evropa (Rakousko, Německo, Lucembursko), iberská (Portugalsko a Španělsko), Česko a Slovensko (Česko a Slovensko) a jednotlivě všechny ostatní státy EHP, včetně Islandu a Norska (15). Odpovídající nejvyšší regionální faktory CO2, jež se použijí jako maximální hodnoty, pokud oznamující členský stát nestanovil posouzení tržního faktoru CO2 podle níže uvedeného bodu (11), jsou uvedeny v příloze III. Aby se zajistilo rovné zacházení se zdroji elektřiny a zabránilo se možnému zneužití, vztahuje se stejný emisní faktor CO2 na všechny zdroje dodávek elektřiny (autovýroba elektřiny, smlouvy o dodávkách elektřiny nebo dodávky elektrické sítě) a na všechny příjemce podpory v dotčeném státě EHP; 11) „tržní emisní faktor CO2“ v t CO2/MWh. Státy ESVO EHP, které hodlají poskytnout vyrovnání nepřímých nákladů, mohou v rámci oznámení příslušného režimu požadovat, aby byl použitelný emisní faktor CO2 stanoven na základě studie obsahu CO2 v technologii stanovování skutečných marží na trhu s elektřinou. Takové oznámení tržního emisního faktoru CO2 musí prokázat vhodnost zachovaného tržního emisního faktoru CO2 na základě modelu elektrického systému simulujícího tvorbu cen a zjištěných údajů o technologii stanovování marží za celý rok t–1 (včetně hodin, kdy byly na základě dovozů stanoveny marže). Tato zpráva musí být předložena vnitrostátnímu regulačnímu orgánu ke schválení a předána Kontrolnímu úřadu v okamžiku, kdy je opatření státní podpory oznámeno Kontrolnímu úřadu podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP. Kontrolní úřad posoudí vhodnost studie a výsledného tržního emisního faktoru CO2 v rámci své analýzy slučitelnosti podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP a těchto pokynů; 12) „skutečnou produkcí“ v tunách za rok se rozumí skutečná produkce zařízení v roce t, stanovená ex post v roce t +1, 13) „skutečnou spotřebou elektřiny“ v MWh se rozumí skutečná spotřeba elektřiny v zařízení (včetně spotřeby elektřiny na výrobu externě zajištěných výrobků způsobilých pro podporu) v roce t, stanovená ex post v roce t +1, 14) „referenční hodnotou energetické účinnosti“ v MWh/t produkce a definovanou na úrovni Prodcom 8 (16) se rozumí výrobkově specifická spotřeba elektřiny na tunu produkce dosažená energeticky nejúčinnějšími metodami výroby posuzovaného výrobku. Aktualizace referenční hodnoty účinnosti spotřeby elektřiny musí být v souladu s čl. 10a odst. 2 směrnice 2003/87/ES. U výrobků ve způsobilých odvětvích, v nichž byla zjištěna zaměnitelnost paliva a elektřiny v příloze I oddíle 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/331 (17), se referenční hodnota energetické účinnosti stanoví v rámci stejného systému, pouze s přihlédnutím k podílu elektřiny pro určení výše podpory. Odpovídající referenční hodnoty spotřeby elektřiny pro produkty pokryté způsobilými odvětvími jsou uvedeny v příloze II těchto pokynů; 15) „záložní referenční hodnotou účinnosti spotřeby elektřiny“ se rozumí […] % skutečné spotřeby elektřiny, která je určena rozhodnutím Kontrolního úřadu spolu s referenčními úrovněmi spotřeby energie. Odpovídá průměrnému úsilí o snížení vyplývajícího z uplatnění referenčních hodnot účinnosti spotřeby elektřiny (referenční hodnota spotřeby elektřiny/předem stanovená spotřeba elektřiny). Uplatní se pro všechny produkty, které spadají do způsobilých odvětví, ale pro které není definována referenční hodnota účinnosti spotřeby elektřiny.

2. SPOLEČNÉ ZÁSADY PRO POSUZOVÁNÍ SLUČITELNOSTI

16. Kontrolní úřad při posuzování toho, zda lze oznámené opatření podpory považovat za slučitelné s fungováním Dohody o EHP, obecně analyzuje, zda návrh opatření podpory zajišťuje, že podpora má pozitivní dopad na dosažení cíle společného zájmu a tento pozitivní dopad převažuje nad případnými negativními účinky na obchod a hospodářskou soutěž.

17. Sdělení o modernizaci státní podpory ze dne 8. května 2012 ( 18 ) požadovalo, aby byly určeny a vymezeny společné zásady, jimiž se bude Komise řídit při posuzování slučitelnosti veškerých opatření podpory. Kontrolní úřad tyto zásady také zavedl. Kontrolní úřad bude proto opatření podpory považovat za slučitelné s fungováním Dohody o EHP, pouze pokud splní veškerá následující kritéria: musí přispívat k cíli společného zájmu v souladu s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP; musí se zaměřit na situaci, kde podpora může přinést materiální zlepšení, které trh sám o sobě nemůže poskytnout, např. napravením selhání trhu nebo reakcí na obavy týkající se spravedlnosti a soudržnosti; musí být vhodným nástrojem politiky, který přispívá k dosažení cíle společného zájmu; musí změnit chování daných podniků tak, aby zahájily další činnost, kterou by bez poskytnutí podpory nevykonávaly nebo by ji vykonávaly omezeným nebo jiným způsobem nebo v jiném místě; výše a intenzita podpory musí být omezena na nezbytné minimum; negativní účinky podpory musí být dostatečně omezeny; státy ESVO EHP, Kontrolní úřad, hospodářské subjekty a veřejnost musí mít snadný přístup ke všem relevantním aktům a k příslušným informacím ohledně podpory, jež byla na základě těchto aktů poskytnuta.

18. Oddíly 3.1 a 3.2 vysvětlují, jak tato obecná kritéria odrážejí konkrétní požadavky na slučitelnost, které je třeba splnit pro účely opatření podpory, na něž se vztahují tyto pokyny.

3. POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI PODLE ČL. 61 ODST. 3 PÍSM. C) DOHODY O EHP

3.1. Podpora podnikům v odvětvích, u nichž se má za to, že jsou vystavena skutečnému riziku úniku uhlíku v důsledku značných nepřímých nákladů, které jsou skutečně vynaloženy na náklady spojené s emisemi skleníkových plynů promítnuté do cen elektřiny (podpora pro nepřímé náklady na emise)

19. Podpora pro nepřímé náklady na emise bude považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP ve smyslu čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokud budou splněny podmínky uvedené níže.

20. Cílem této podpory je zabránit vzniku značného rizika úniku uhlíku, zejména v důsledku nákladů na povolenky EU promítnutých do cen elektřiny, jež nese příjemce, pokud jeho konkurenti z třetích zemí nejsou vystaveni podobným nákladům v jejich cenách elektřiny a pokud příjemce není schopen promítnout tyto náklady do cen výrobků bez ztráty značného podílu na trhu. Řešení rizika úniku uhlíku tím, že se příjemcům poskytne pomoc, aby se snížila jejich expozice vůči tomuto riziku, přispívá k ochraně životního prostředí, neboť účelem podpory je, aby se zamezilo zvyšování celosvětových emisí skleníkových plynů v důsledku přesunů výroby mimo EHP, jelikož neexistují závazné mezinárodní dohody o snižování emisí skleníkových plynů.

21. Aby se omezilo riziko narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu, musí být podpora omezena na odvětví, která jsou vystavena skutečnému riziku úniku uhlíku v důsledku značných nepřímých nákladů, které jsou skutečně vynaloženy v důsledku promítnutí nákladů na emise skleníkových plynů do cen elektřiny. Pro účely těchto pokynů skutečné riziko úniku uhlíku existuje, pouze pokud příjemce působí v odvětví uvedeném v příloze I.

22. Pokud se státy ESVO EHP rozhodnou poskytnout podporu pouze některým z odvětví uvedených v příloze I, musí být tato odvětví vybrána na základě objektivních, nediskriminačních a transparentních kritérií.

23. Je třeba, aby státy ESVO EHP zajistily, aby byli příjemci ve způsobilém odvětví vybíráni na základě objektivních, nediskriminačních a transparentních kritérií a aby byla podpora v zásadě udělována stejným způsobem všem soutěžitelům v tomtéž odvětví, pokud jsou v podobné faktické situaci.

24. Pro účely vyrovnání nepřímých nákladů souvisejících s ETS se státní podpora považuje za vhodný nástroj bez ohledu na formu, ve které je poskytována. V této souvislosti se vyrovnání ve formě přímého grantu považuje za vhodný nástroj.

25. Podpora je slučitelná s fungováním Dohody o EHP, pouze pokud má motivační účinek. Aby podpora měla motivační účinek a skutečně zabránila úniku uhlíku, musí být uplatněna a vyplacena příjemci v roce, ve kterém náklady vznikly, nebo v následujícím roce.

26. Pokud je podpora vyplacena v roce, ve kterém náklady vznikly, musí být zaveden mechanismus pro následnou úpravu platby, který zajistí, aby byly všechny přeplatky podpory vráceny do 1. července následujícího roku.

27. Podpora je přiměřená a její negativní dopad na hospodářskou soutěž a obchod je dostatečně omezen, pokud nepřesahuje 75 % vzniklých nepřímých nákladů na emise. Referenční hodnota účinnosti spotřeby elektřiny zajišťuje, aby podpora neúčinných výrobních procesů zůstala omezená, a zachovává motivaci k šíření energeticky nejúčinnějších technologií.

28. Nejvyšší částka podpory na jedno zařízení pro výrobu výrobků v rámci odvětví uvedených v příloze I musí být vypočítána podle následujícího vzorce: a) v případech, kdy se referenční hodnoty účinnosti spotřeby elektřiny uvedené v příloze II vztahují na výrobky vyráběné příjemcem, rovná se nejvyšší částka podpory na jedno zařízení na náklady vynaložené v roce t: V tomto vzorci je Ai intenzita podpory vyjádřená jako zlomek (např. 0,75); Ct je použitelný emisní faktor CO2 nebo tržní emisní faktor CO2 (t CO2/MWh) (v roce t); Pt-1 je forwardová cena povolenky EU v roce t-1 (EUR/tCO2); E je použitelná výrobkově specifická referenční hodnota účinnosti spotřeby elektřiny podle přílohy II a AOt je skutečná produkce v roce t. Tyto pojmy jsou definovány v oddíle 1.3. b) V případech, kdy se referenční hodnoty účinnosti spotřeby elektřiny uvedené v příloze II na výrobky vyráběné příjemcem nevztahují, rovná se nejvyšší částka podpory na jedno zařízení na náklady vynaložené v roce t: V tomto vzorci je Ai intenzita podpory vyjádřená jako zlomek (např. 0,75); Ct je použitelný emisní faktor CO2 (t CO2/MWh) (v roce t); Pt-1 je forwardová cena povolenky EU v roce t-1 (EUR/tCO2); EF je záložní referenční hodnota účinnosti spotřeby elektřiny podle přílohy II a AEC je skutečná spotřeba elektřiny (MWh) v roce t. Tyto pojmy jsou definovány v oddíle 1.3.

29. Pokud zařízení vyrábí výrobky, pro které je použitelná referenční hodnota účinnosti spotřeby elektřiny uvedená v příloze II, a výrobky, pro které je použitelná záložní referenční hodnota účinnosti spotřeby elektřiny, musí být spotřeba elektřiny u každého výrobku stanovena podle příslušné tonáže produkce každého výrobku.

30. Pokud zařízení vyrábí výrobky, které jsou způsobilé pro podporu (tj. spadají do způsobilých odvětví uvedených v příloze I), a výrobky, které pro podporu způsobilé nejsou, vypočítá se nejvyšší částka podpory pouze u výrobků, které jsou pro podporu způsobilé.

31. Vzhledem k tomu, že v některých odvětvích nemusí míra podpory ve výši 75 % postačovat k zajištění přiměřené ochrany proti riziku úniku uhlíku, mohou státy ESVO EHP v případě potřeby omezit výši nepřímých nákladů, které mají být vyplaceny na úrovni podniku, na 1,5 % hrubé přidané hodnoty dotčeného podniku v roce t. Hrubá přidaná hodnota podniku musí být vypočítána jako obrat plus aktivovaná produkce plus ostatní provozní výnosy plus nebo minus změny zásob minus nákupy zboží a služeb (které nezahrnují náklady na zaměstnance) minus ostatní daně z výrobků, které jsou spojeny s obratem, ale nejsou odpočitatelné, minus cla a daně spojené s výrobou. Lze ji vypočítat také z hrubého provozního přebytku přičtením nákladů na pracovníky. Příjmy a výdaje zařazené v účetnictví podniku jako finanční nebo mimořádné jsou z přidané hodnoty vyloučeny. Přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele se stanoví jako hrubá přidaná hodnota, protože od ní nejsou odečteny její úpravy (například odpisy) ( 19 )

32. Pokud se státy ESVO EHP rozhodnou omezit výši nepřímých nákladů, které mají být vyplaceny na úrovni podniku na 1,5 % hrubé přidané hodnoty, musí se toto omezení vztahovat na všechny způsobilé podniky v příslušném odvětví. Pokud se státy ESVO EHP rozhodnou použít omezení ve výši 1,5 % hrubé přidané hodnoty pouze na některá z odvětví uvedených v příloze I, musí být tato odvětví vybrána na základě objektivních, nediskriminačních a transparentních kritérií.

33. Podporu lze kumulovat s: a) jakoukoli jinou státní podporou ve vztahu k různým identifikovatelným způsobilým nákladům, b) jakoukoli jinou státní podporou ve vztahu k týmž způsobilým nákladům, částečně nebo plně se překrývajícím, a jakoukoli jinou státní podporu bez identifikovatelných způsobilých nákladů, pouze pokud tato kumulace nevede k překročení maximální intenzity podpory nebo částky podpory použitelné na podporu podle tohoto oddílu.

34. Zdroje pocházející z EHP (například ze strukturálních fondů nebo z grantů EHP/Norska), které nejsou přímo ani nepřímo pod kontrolou některého ze států EHP, nepředstavují státní podporu. Pokud je toto financování spojeno se státní podporou, zohlední se při určování toho, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzita podpory, pouze státní podpora, ovšem za předpokladu, že celková částka veřejného financování poskytnutá na tytéž způsobilé náklady nepřesáhne maximální míru financování stanovenou v platných pravidlech práva EHP.

35. Podpora se ve vztahu k týmž způsobilým nákladům nesmí kumulovat s podporou de minimis , pokud by tato kumulace vedla k tomu, že intenzita podpory převýší intenzitu podpory stanovenou v tomto oddíle.

36. Doba trvání režimů podpory, na jejichž základě je podpora poskytována, nesmí být delší než doba trvání těchto pokynů (2021–2030).

3.2. Podpora související s nepovinným přechodným přidělováním bezplatných povolenek na modernizaci výroby elektřiny

37. Státní podpora poskytnutá v souvislosti s nepovinným přechodným přidělováním bezplatných povolenek na modernizaci výroby elektřiny v souladu s článkem 10c směrnice 2003/87/ES je považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP ve smyslu čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokud jsou splněny níže uvedené podmínky.

38. Cílem podpory musí být modernizace, diverzifikace a udržitelná transformace odvětví energetiky. Podporované investice musí být v souladu s přechodem k bezpečnému a udržitelnému nízkouhlíkovému hospodářství, jakož i s cíli rámce politiky Unie v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, Zelenou dohodou pro Evropu a s dlouhodobými cíli vyjádřenými v Pařížské dohodě.

39. V případě, že určitá investice vede k navýšení kapacity výroby elektřiny, dotčený provozovatel musí rovněž prokázat, že on sám nebo jiný přidružený provozovatel do zahájení provozu navýšené kapacity vyřadí z provozu odpovídající kapacitu na výrobu elektřiny s vyšší intenzitou emisí.

40. Podpora je slučitelná s fungováním Dohody o EHP, pouze pokud má motivační účinek. K motivačnímu účinku dochází, pokud podpora přiměje příjemce, aby změnil své chování, přičemž změnu chování by bez podpory neprovedl. Podpora nesmí subvencovat náklady na činnost, které by podniku vznikly v každém případě, a nesmí vyrovnávat běžná podnikatelská rizika hospodářské činnosti.

41. Při obdržení žádosti o podporu musí orgán poskytující podporu ověřit, zda podpora bude mít požadovaný motivační účinek.

42. Podpora může být vyplacena v podobě příspěvků provozovatelům, pouze pokud se prokáže, že byla uskutečněna investice vybraná v souladu s pravidly soutěžního nabídkového řízení.

43. U projektů, u nichž hodnota celkové investice přesahuje 12,5 milionu EUR, lze podporu poskytnout pouze na základě soutěžního nabídkového řízení, které se uskuteční v jednom nebo více kolech v letech 2021 až 2030. Toto soutěžní nabídkové řízení musí: a) splňovat zásady transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení a řádného finančního řízení; b) zajistit, aby byly k podávání nabídek způsobilé pouze projekty, které přispívají k diverzifikaci skladby energií a zdrojů dodávek, nezbytné restrukturalizaci, environmentálnímu zlepšení a dovybavení infrastruktury, čistým technologiím, jako jsou technologie v oblasti obnovitelných zdrojů energie, nebo k modernizaci odvětví výroby energie, jako je účinné a udržitelné dálkové vytápění, a odvětví přenosu a rozvodu energie; c) definovat jasná, objektivní, transparentní a nediskriminační kritéria výběru pro sestavení pořadí projektů, aby se zajistilo, že budou vybrány pouze projekty, které: i) na základě analýzy nákladů a přínosů zajišťují čistý pozitivní zisk z hlediska snížení emisí a, s ohledem na rozsah projektu, dosáhnou předem stanovené významné úrovně snížení emisí CO2; ii) jsou doplňující, jasně odpovídají potřebám výměny a modernizace a nezpůsobí v důsledku tržních mechanismů zvýšení poptávky po energii; iii) nabízejí nejlepší výsledky vzhledem k vynaloženým finančním prostředkům, iv) nepřispívají k finanční životaschopnosti výroby elektřiny s vysokou intenzitou emisí ani ji nezlepšují, ani nezvyšují závislost na fosilních palivech s vysokou intenzitou emisí.

44. U projektů, u nichž je hodnota celkové investice nižší než 12,5 milionu EUR, může být podpora poskytnuta bez soutěžního nabídkového řízení. Výběr projektů musí být v tomto případě založen na objektivních a transparentních kritériích. Výsledky tohoto výběrového řízení musí být zveřejněny k veřejnému připomínkovému řízení. V případě, že se v rámci téhož zařízení provádí více než jedna investice, musí být tyto investice posouzeny jako celek, aby bylo možné zjistit, zda je či není překročena prahová hodnota 12,5 milionu EUR. Výjimkou jsou případy, kdy jsou tyto investice samostatně technicky nebo finančně životaschopné.

45. Kontrolní úřad bude podporu považovat za přiměřenou, pokud intenzita podpory nepřesáhne 70 % příslušných nákladů na investici. Všechny částky se uvádějí před odečtením daní nebo jiných poplatků. Pokud se podpora poskytuje v jiné podobě, než je grant, musí být výše podpory odpovídat hodnotě grantu. Podpora vyplácená v několika splátkách musí být vypočtena v její celkové čisté současné hodnotě v okamžiku poskytnutí první splátky, přičemž se použije referenční sazba Kontrolního úřadu pro diskontování hodnoty v průběhu času. Intenzita podpory se vypočítá na jednoho příjemce.

46. Podpora nesmí nepříznivě ovlivňovat podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, zejména pokud se podpora soustředí na omezený počet příjemců nebo pokud je pravděpodobné, že daná podpora posílí postavení příjemců na trhu (na úrovni skupiny).

47. Podporu lze kumulovat s: a) jakoukoli jinou státní podporou ve vztahu k různým identifikovatelným způsobilým nákladům; b) jakoukoli jinou státní podporou ve vztahu k týmž způsobilým nákladům, částečně nebo plně se překrývajícím, a jakoukoli jinou státní podporu bez identifikovatelných způsobilých nákladů, pouze pokud tato kumulace nevede k překročení maximální intenzity podpory nebo částky podpory použitelné na tuto podporu podle tohoto oddílu.

48. Podporu lze poskytnout současně v rámci několika režimů nebo kumulovat s podporou ad hoc , pokud celková výše státní podpory na určitou činnost nebo projekt nepřekročí stropy podpory stanovené v tomto oddíle. Zdroje pocházející z EHP (například ze strukturálních fondů nebo z grantů EHP/Norska), které nejsou přímo ani nepřímo pod kontrolou některého ze států EHP, nepředstavují státní podporu. Pokud je financování z EHP spojeno se státní podporou, zohlední se při určování toho, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzita podpory, pouze státní podpora, ovšem za předpokladu, že celková částka veřejného financování poskytnutá na tytéž způsobilé náklady nepřesáhne maximální míru financování stanovenou v platných pravidlech práva EHP.

49. Podpora se ve vztahu k týmž způsobilým nákladům nesmí kumulovat s podporou de minimis , pokud by tato kumulace vedla k tomu, že intenzita podpory převýší intenzitu podpory stanovenou v tomto oddíle.

50. Doba trvání režimů podpory, na jejichž základě je podpora poskytována, nesmí být delší než doba trvání těchto pokynů (2021–2030).

4. HODNOCENÍ

51. Aby se také zajistilo, aby bylo omezeno narušení hospodářské soutěže, může Kontrolní úřad požadovat, aby některé režimy podpor podléhaly hodnocení ex post . Hodnocení bude nutné provádět u těch režimů, u nichž je potenciál narušení hospodářské soutěže zvláště vysoký, tj. pokud jejich provádění nebude včas přezkoumáno, hrozí, že hospodářskou soutěž značně omezí nebo naruší.

52. Vzhledem k cílům hodnocení a v zájmu toho, aby státy ESVO EHP nebyly neúměrně zatěžovány a aby neúměrnou zátěž nenesly ani menší projekty podpory, se hodnocení vyžaduje pouze u režimů podpory s velkým rozpočtem, jež se vyznačují novými vlastnostmi nebo v jejichž důsledku se předpokládají významné změny v oblasti trhu, technologií či předpisů. Hodnocení musí na základě společné metodiky poskytnuté Kontrolním úřadem provést odborník nezávislý na orgánu poskytujícím podporu. Hodnocení musí být zveřejněno. Stát ESVO EHP musí společně s režimem podpory oznámit i návrh plánu hodnocení, jenž se stane nedílnou součástí posouzení režimu, které provede Kontrolní úřad.

53. Hodnocení musí být Kontrolnímu úřadu předloženo včas, aby bylo možno posoudit případné prodloužení režimu podpory, a v každém případě po skončení jeho platnosti. Přesný rozsah každého hodnocení a související požadavky budou definovány v rozhodnutí, jímž se schvaluje režim podpory. Jakékoli následné opatření podpory s podobným cílem musí vzít výsledky tohoto hodnocení v úvahu.

5. ENERGETICKÉ AUDITY A SYSTÉMY HOSPODAŘENÍ S ENERGIÍ

54. V případě podpory zahrnuté do oddílu 3.1 se státy ESVO EHP zavazují ověřit, že příjemce plní svoji povinnost provést energetický audit ve smyslu článku 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ( 20 ) , a to buď jako samostatné energetické audity, nebo v rámci certifikovaného systému hospodaření s energií nebo systému environmentálního řízení, např. systému EU pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) ( 21 )

55. Státy ESVO EHP se rovněž zavazují sledovat, že příjemci, na něž se vztahuje povinnost provádět energetický audit podle čl. 8 odst. 4 směrnice 2012/27/EU: a) budou provádět doporučení zprávy o auditu, pokud doba návratnosti příslušných investic nepřesahuje 3 roky a náklady na jejich investice jsou přiměřené, nebo b) sníží uhlíkovou stopu své spotřeby elektřiny tak, aby pokryly alespoň 30 % své spotřeby elektřiny ze zdrojů neobsahujících oxid uhličitý, nebo c) investují významnou část podpory (nejméně 50 %) do projektů, které povedou k významnému snížení emisí skleníkových plynů dotčeného zařízení, které bude výrazně nižší než platná referenční hodnota používaná pro bezplatné přidělení povolenek v EU ETS.

6. TRANSPARENTNOST

56. Státy ESVO EHP musí zajistit, aby se v rámci modulu pro transparentnost Komise ( 22 ) nebo na souhrnné internetové stránce věnované státní podpoře na celostátní nebo regionální úrovni zveřejnily následující informace: a) úplné znění schváleného režimu podpory nebo rozhodnutí o udělení jednotlivé podpory a jeho prováděcí ustanovení, nebo příslušný odkaz; b) totožnost orgánu nebo orgánů, které podporu poskytují; c) jméno/název a identifikační značka každého příjemce, s výjimkou obchodních tajemství a jiných důvěrných informací v řádně odůvodněných případech a s výhradou souhlasu Kontrolního úřadu v souladu s pokyny Kontrolního úřadu o profesním tajemství v rozhodnutích o státních podporách (23); d) nástroj podpory (24), prvek podpory a pokud se liší, nominální výši podpory, vyjádřenou jako celková částka v národní měně (25) poskytnuté každému příjemci; e) datum poskytnutí (26) a datum zveřejnění; f) druh podniku (malý nebo střední podnik/velký podnik); g) region, v němž příjemce sídlí (na úrovni NUTS II nebo nižší); h) hlavní hospodářské odvětví, v němž příjemce působí (na úrovni skupiny NACE); i) cíl podpory.

57. Tento požadavek se vztahuje na jednotlivou podporu vyšší než 500 000 EUR.

58. Tyto informace musí být zveřejněny po přijetí rozhodnutí o poskytnutí podpory, musí se uchovávat po dobu alespoň deseti let a musí být bez omezení dostupné široké veřejnosti ( 27 )

7. PODÁVÁNÍ ZPRÁV A SLEDOVÁNÍ

59. V souladu s protokolem 3 a rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL ( 28 ) musí státy ESVO EHP předkládat Kontrolnímu úřadu výroční zprávy.

60. Kromě požadavku stanoveného v protokolu 3 a v rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL musí státy ESVO EHP zahrnout do svých výročních zpráv, pro které použijí standardní formulář poskytnutý Kontrolním úřadem, tyto informace: a) jméno každého příjemce a zařízení v jeho vlastnictví, kterým se poskytuje podpora; b) veškerá odvětví, v nichž každý příjemce působí (označená kódem NACE-4); c) rok, pro který se podpora uděluje, a rok, v němž se vyplácí; d) skutečnou produkci veškerých zařízení v příslušném odvětví, kterým se podpora poskytuje; e) skutečnou spotřebu elektřiny každého zařízení, kterému se podpora poskytuje (pokud je poskytována podpora s použitím záložní referenční hodnoty účinnosti spotřeby elektřiny); f) forwardovou cenu povolenek EU použitou k výpočtu částky podpory na jednoho příjemce; g) míru podpory; h) vnitrostátní emisní faktor CO2.

61. Státy ESVO EHP musí zajistit, aby se uchovávaly podrobné záznamy týkající se všech opatření, která zahrnují poskytnutí podpory. Tyto záznamy musí obsahovat všechny informace nezbytné k prokázání toho, že byly splněny případné podmínky týkající se způsobilých nákladů a maximální povolené intenzity podpory. Tyto záznamy musí být uchovávány po dobu deseti let ode dne, kdy byla podpora poskytnuta, a na žádost předloženy Kontrolnímu úřadu.

62. V kterémkoli roce, v němž rozpočet režimů podpory uvedených v oddíle 3.1 přesahuje 25 % příjmů z dražeb povolenek, musí dotčený stát ESVO EHP zveřejnit zprávu uvádějící důvody pro překročení této částky v souladu s čl. 10a odst. 6 směrnice 2003/87/ES. Tato zpráva musí obsahovat příslušné informace o cenách elektřiny pro velké průmyslové spotřebitele, jež mají z tohoto režimu prospěch, aniž jsou dotčeny požadavky na ochranu důvěrných informací. Ve zprávě musí být rovněž uvedeny informace o tom, zda byla náležitě zvážena jiná opatření na udržitelné snížení nepřímých uhlíkových nákladů ve střednědobém až dlouhodobém horizontu.

63. Výrobci elektřiny a provozovatelé sítí, kteří mají prospěch z podpory a na které se vztahuje oddíl 3.2, musí každý rok do 28. února podat zprávu o provádění svých vybraných investic, včetně bilance přidělených bezplatných povolenek a vzniklých výdajů na investice a typů podpořených investic.

8. DOBA PLATNOSTI A PŘEZKUM

64. Tyto pokyny nahrazují Pokyny k některým opatřením státní podpory v souvislosti se systémem obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynu po roce 2012, jež byly zveřejněny dne 7. listopadu 2013 ( 29 ) , a to ode dne 1. ledna 2021.

65. Kontrolní úřad bude uplatňovat zásady stanovené v těchto pokynech ode dne 1. ledna 2021 do dne 31. prosince 2030.

66. Kontrolní úřad použije tyto pokyny na všechna oznámená opatření podpory, u nichž musí přijmout rozhodnutí od 1. ledna 2021, a to i tehdy, pokud projekty byly oznámeny před jejich zveřejněním. Protiprávní podpora bude posuzována v souladu s pravidly platnými ke dni, kdy byla podpora poskytnuta, v souladu s pravidly stanovenými v kapitole pokynů ke státní podpoře o platných pravidlech pro posuzování protiprávní státní podpory ( 30 )

67. Kontrolní úřad tyto pokyny upraví tak, aby byly v roce 2025 aktualizovány referenční hodnoty účinnosti spotřeby elektřiny, zeměpisné oblasti a emisní faktory CO 2 . V roce 2025 Kontrolní úřad také posoudí, zda jsou k dispozici další údaje, které by umožnily zlepšit metodiku použitou k výpočtu emisních faktorů CO 2 , jak je uvedeno v příloze III, tj. které by umožnily zohlednit skutečnost, že se při stanovování cen stále zvyšuje důležitost klimaticky neutrálních technologií na trzích s elektřinou v EHP a závěry posouzení oznámených Kontrolnímu úřadu podle bodu 15 podbodu (11) výše. Je možné, že státy ESVO EHP budou muset své příslušné režimy upravit, aby byly v souladu s přijatými pokyny.

68. Kontrolní úřad se může kdykoli rozhodnout, že tyto pokyny přezkoumá nebo upraví, jestliže to bude nutné z důvodů souvisejících s politikou hospodářské soutěže či v zájmu zohlednění jiných politik Kontrolního úřadu, mezinárodních závazků či vývoje na relevantních trzích. Je možné, že státy ESVO EHP budou muset své příslušné režimy upravit, aby byly v souladu s přijatými pokyny.

69. 2 2 , která byla Kontrolnímu úřadu oznámena podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP. Pokyny Komise nelze považovat za legislativní nástroje, a Smíšený výbor EHP je proto nemusí začlenit do Dohody o EHP. Za stanovení příslušných pravidel platných pro státy ESVO EHP, včetně metodiky pro stanovení faktorů CO ( 31 ) , odpovídá Kontrolní úřad. Pokud jde zejména o posledně jmenované faktory, je-li to řádně odůvodněno konkrétními možnostmi, které se v EHP nevyskytují jinde, a v souladu s cíli těchto pokynů, může Kontrolní úřad provést změny těchto pokynů nebo tyto zvláštní okolnosti zohlednit při posuzování příslušného režimu podpory, včetně metodiky pro stanovení faktoru CO, která byla Kontrolnímu úřadu oznámena podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP.

(1) Tyto pokyny odpovídají pokynům Evropské komise k některým opatřením státní podpory v souvislosti se systémem obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů po roce 2021, které byly přijaty dne 21. září 2020 (Úř. věst. C 317, 25.9.2020, s. 5).

(2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32). Tato směrnice je začleněna do Dohody o EHP v bodě 21al přílohy XX rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 146/2007 (Úř. věst. L 100, 10.4.2008, s. 92 a dodatek EHP č. 19, 10.4.2008, s. 90).

(3) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/410 ze dne 14. března 2018, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem posílení nákladově efektivních způsobů snižování emisí a investic do nízkouhlíkových technologií a rozhodnutí (EU) 2015/1814 (Úř. věst. L 76, 19.3.2018, s. 3). Směrnice má být začleněna do Dohody o EHP v bodě 21al přílohy XX rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 112/2020 (dosud neplatné a nezveřejněné). Rozhodnutí je začleněno do Dohody o EHP v bodě 21al přílohy XX rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 165/2018 (dosud nezveřejněné).

(4) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zelená dohoda pro Evropu (COM(2019) 640 final).

(5) Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

(6) Zelená dohoda pro Evropu není začleněna do Dohody o EHP. Všechny státy ESVO EHP jsou smluvními stranami Pařížské dohody.

(7) Viz závěry přijaté na zasedání Evropské rady dne 12. prosince 2019.

(8) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky“, COM(2020) 103 final.

(9) Pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích (Úř. věst. L 271, 16.10.2015, s. 35 a dodatek EHP č. 62, 15.10.2015, s. 1).

(10) V tomto ohledu viz společné věci T-244/93 a T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH v. Komise, ECLI:EU:T:1995:160, a sdělení Kontrolního úřadu o navrácení protiprávní a neslučitelné státní podpory (Úř. věst. L 105, 21.4.2011, s. 32 a dodatek EHP č. 23, 21.4.2011, s. 1).

(11) Viz například rozhodnutí Komise SA.34385 – Bulharsko – Přidělování bezplatných povolenek na emise skleníkových plynů v souladu s článkem 10c směrnice 2003/87/ES výměnou za investice do zařízení na výrobu elektřiny a do energetické infrastruktury (Úř. věst. C 63, 20.2.2015, s. 1); rozhodnutí Komise SA.34674 – Polsko – Bezplatné povolenky pro výrobce energie podle článku 10c směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. C 24, 23.1.2015, s. 1).

(12) Čl. 107 odst. 1 Smlouvy je rovnocenný čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

(13) Například u podpory poskytnuté v roce 2023 se prostý průměr konečných prodejních cen povolenek EU za prosinec 2023 sleduje ode dne 1. ledna 2022 do dne 31. prosince 2022 na dané burze uhlíku EU.

(14) Tyto pokyny Komise nelze považovat za legislativní nástroje, a Smíšený výbor EHP je proto nemusí začlenit do Dohody o EHP. Za stanovení příslušných pravidel platných pro státy ESVO EHP, včetně metodiky pro stanovení faktorů CO2, odpovídá Kontrolní úřad. Viz dále bod 69 těchto pokynů.

(15) Zeměpisná oblast Lichtenštejnska a použitelný emisní faktor CO2 budou stanoveny později.

(16) Seznam Prodcom je evropský seznam výrobků z těžebního a výrobního průmyslu:https://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM&StrGroupCode=CLASSIFIC&StrLanguageCode=EN&IntFamilyCode=&TxtSearch=prodcom&IntCurrentPage=1.

(17) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/331 ze dne 19. prosince 2018, kterým se stanoví přechodná pravidla harmonizovaného přidělování bezplatných povolenek na emise platná v celé Unii podle článku 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (Úř. věst. L 59, 27.2.2019, s. 8). Nařízení je začleněno do Dohody o EHP v bodě 21alm přílohy XX rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 144/2020 (dosud neplatné a nezveřejněné).

(18) KOM/2012/0209 v konečném znění.

(19) Kód 12 15 0 v právním rámci stanoveném v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008 ze dne 11. března 2008 o strukturální statistice podniků (Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 13). Toto nařízení bylo začleněno do Dohody o EHP v bodě 1 přílohy XXI rozhodnutím Smíšeného výboru EHP ze dne 7. listopadu 2009 č. 123/2008 (Úř. věst. L 339, 18.12.2008, s. 115 a dodatek EHP č. 79, 18.12.2008, s. 24).

(20) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).“ Čeká se na začlenění do Dohody o EHP.

(21) Nařízení (ES) č. 1221/2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) (Úř. věst. L 342, 22.12.2009, s. 1). Toto nařízení je začleněno do Dohody o EHP v bodě 1ea přílohy XX rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 136/2012 (Úř. věst. L 309, 8.11.2012, s. 17 a dodatek EHP č. 63, 8.11.2012, s. 19).

(22) https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=cs.

(23) Úř. věst. L 154, 8.6.2006, s. 27, a dodatek EHP č. 29, 8.6.2006, s. 1.

(24) Dotace/subvence úrokových sazeb; Úvěr/vratné zálohy/vratná dotace; Záruka; Daňové zvýhodnění nebo osvobození od daně; Rizikové financování; Jiné (upřesněte). Je-li podpora poskytnuta prostřednictvím více nástrojů podpory, musí být výše podpory uvedena v členění podle jednotlivých nástrojů.

(25) Hrubý grantový ekvivalent. V případě provozní podpory lze uvést roční výši podpory na příjemce.

(26) Den, kdy příjemce získá právní nárok na podporu podle platného vnitrostátního právního režimu.

(27) Tyto informace musí být zveřejněny do šesti měsíců od data poskytnutí podpory. V případě protiprávní podpory budou muset státy ESVO EHP zajistit, aby byly tyto informace zveřejněny ex-post do šesti měsíců ode dne, kdy Kontrolní úřad přijme rozhodnutí. Informace musí být dostupné ve formátu, který umožňuje vyhledávat a získávat údaje a snadno je uveřejňovat na internetu, například ve formátu CSV nebo XML.

(28) Rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004 o prováděcích ustanoveních uvedených v článku 27 části II protokolu 3. Konsolidované znění rozhodnutí je k dispozici na adrese:https://www.eftasurv.int/cms/sites/default/files/documents/2017-Consolidated-version-of-Dec-195-054-COL--002-.pdf.

(29) Úř. věst. L 296, 7.11.2013, s. 25.

(30) Úř. věst. L 73, 19.3.2009, s. 23, dodatek EHP č. 15, 19.3.2009, s. 6. Tato kapitola odpovídá sdělení Komise o určení pravidel použitelných na posouzení protiprávních státních podpor (Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22).

(31) Viz poznámka pod čarou 14.