ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 271/14/COL

ze dne 9. července 2014,

kterým se po devadesáté sedmé mění procedurální a věcná pravidla pro oblast státní podpory přijetím nových pokynů pro výzkum, vývoj a inovace [2015/1359]

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“),

S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 61 až 63 této dohody a protokol 26 k této dohodě,

S OHLEDEM NA Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora („Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. b) a článek 24 této dohody a článek 1 části I protokolu 3 uvedené dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru uplatňuje Kontrolní úřad ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory,

podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné,

dne 21. května 2014 Evropská komise zveřejnila dokument Communication from the Commission, Framework for state aid for research and development and innovation („Sdělení Komise, Rámec pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací“) (1). Tento rámec stanoví podmínky, za nichž lze veřejné financování výzkumu, vývoje a inovací považovat za státní podporu, a představuje-li státní podporu, rámec stanoví podmínky pro slučitelnost. Uvedené podmínky jsou platné od 1. července 2014,

tento rámec má význam pro Evropský hospodářský prostor,

v celém Evropském hospodářském prostoru je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu v souladu s cílem homogenity stanoveným v článku 1 Dohody o EHP,

podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ přílohy XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad přijmout po konzultaci s Evropskou komisí nové pokyny odpovídající pokynům přijatým Evropskou komisí,

PO KONZULTACI s Evropskou komisí,

PO KONZULTACI v této věci, která proběhla dopisem ze dne 26. června 2014, se státy ESVO,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Věcná pravidla v oblasti státní podpory se mění přijetím nových pokynů pro výzkum, vývoj a inovace. Nové pokyny jsou připojeny k tomuto rozhodnutí a tvoří jeho nedílnou součást.

Článek 2

Pouze anglické znění je závazné.

(1) Úř. věst. C 198, 27.6.2014, s. 1.

PŘÍLOHA

STÁTNÍ PODPORA NA VÝZKUM, VÝVOJ A INOVACE (1)

ÚVOD 20

1. OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE 21

1.1 Oblast působnosti 21

1.2 Opatření podpory, na něž se vztahují tyto pokyny 22

1.3 Definice 23

2. STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 61 ODST. 1 DOHODY O EHP 26

2.1 Organizace pro výzkum a šíření znalostí a výzkumné infrastruktury jako příjemci státní podpory 26

2.1.1 Veřejné financování nehospodářských činností 26

2.1.2 Veřejné financování hospodářských činností 27

2.2 Nepřímá státní podpora poskytovaná podnikům prostřednictvím veřejně financovaných organizací pro výzkum a šíření znalostí a výzkumných infrastruktur 28

2.2.1 Výzkum jménem podniků (smluvní výzkum nebo výzkumné služby) 28

2.2.2 Spolupráce s podniky 29

2.3 Zadávání veřejných zakázek na služby ve výzkumu a vývoji 30

3. SPOLEČNÉ ZÁSADY POSUZOVÁNÍ 31

4. POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI PODPORY NA VAVAI 31

4.1 Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu 32

4.1.1 Obecné podmínky 32

4.1.2 Dodatečné podmínky pro jednotlivé podpory 32

4.2 Potřeba státního zásahu 33

4.2.1 Obecné podmínky 33

4.2.2 Dodatečné podmínky pro jednotlivé podpory 34

4.3 Vhodnost opatření podpory 34

4.3.1 Vhodnost alternativních politických nástrojů 34

4.3.2 Vhodnost různých nástrojů podpory 35

4.4 Motivační účinek 35

4.4.1 Obecné podmínky 35

4.4.2 Dodatečné podmínky pro jednotlivé podpory 36

4.5 Přiměřenost podpory 37

4.5.1 Obecné podmínky 37

4.5.2 Dodatečné podmínky pro jednotlivé podpory 39

4.6 Zamezení nežádoucích negativních účinků na hospodářskou soutěž a obchod 40

4.6.1 Obecné informace 40

4.6.2 Režimy podpory 42

4.6.3 Dodatečné podmínky pro jednotlivé podpory 42

4.7 Transparentnost 44

5. HODNOCENÍ 44

6. PODÁVÁNÍ ZPRÁV A MONITOROVÁNÍ 45

7. POUŽITELNOST 45

8. PŘEZKUM 45

Příloha I – Způsobilé náklady 46

Příloha II – Maximální intenzita podpory 47

ÚVOD

1. Aby státní subvence nenarušovaly hospodářskou soutěž v Evropském hospodářském prostoru (dále jen „EHP“) a neovlivňovaly obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP (dále jen „smluvní strany“) způsobem, jenž je v rozporu se společným zájmem, stanoví čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP zásadu, že státní podpora je zakázaná. V určitých případech však tato podpora může být slučitelná s fungováním Dohody o EHP na základě čl. 61 odst. 2 a 3.

2. Podpora výzkumu, vývoje a inovací (dále jen „VaVaI“) je jedním z důležitých cílů EHP zakotveným v čl. 1 odst. 2 písm. f) a článku 78 Dohody o EHP, jež smluvní strany vyzývají ke spolupráci v této oblasti (2). Hlavními cíli je posílit vědeckou a technologickou základnu evropského průmyslu a podpořit jeho konkurenceschopnost v mezinárodním měřítku.

3. Evropská komise (dále jen „Komise“) ve své „Strategii Evropa 2020“ (3) označuje výzkum a vývoj (dále jen „VaV“) za klíčový předpoklad k dosažení cílů inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Komise stanovila v této souvislosti hlavní cíl, podle něhož by se do roku 2020 měla do VaV investovat 3 % hrubého domácího produktu Evropské unie (dále jen „HDP“). V zájmu pokroku v oblasti VaVaI strategie Evropa 2020 navrhuje zejména stěžejní iniciativu „Unie inovací“ (4), jejímž cílem je zlepšit rámcové podmínky a přístup k financování výzkumu a inovací, aby se zajistilo, že se z inovativních nápadů budou moci stát výrobky a služby vytvářející růst a pracovní místa (5). Ve sdělení o strategii Evropa 2020 se uvádí, že politika státní podpory může „aktivně a pozitivně přispět […], pokud bude podněcovat a podporovat iniciativy zaměřené na inovativnější, účinnější a ekologičtější technologie a současně usnadňovat přístup k veřejné podpoře investic, rizikového kapitálu a výzkumu a vývoje“.

4. Zatímco u konkurenčních trhů se obecně počítá s tím, že obvykle dosahují efektivních výsledků z hlediska cen, objemu výroby a využití zdrojů, v případě selhání trhu (6) může být nutný státní zásah s cílem zlepšit fungování trhu, a tak přispět k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. V kontextu VaVaI může k selhání trhu dojít například proto, že tržní subjekty běžně nezohledňují (kladné) externality, které z jejich činnosti vyplývají pro jiné subjekty v rámci hospodářství, a zabývají se proto činnostmi v oblasti VaVaI v míře, jež je z hlediska společnosti příliš nízká. Projekty v oblasti VaVaI mohou rovněž trpět nedostatečným přístupem k financování (kvůli asymetrickým informacím) či problémy s koordinací mezi jednotlivými podniky. Státní podpora na VaVaI může být tedy slučitelná s fungováním Dohody o EHP, pokud lze očekávat, že zmírní selhání trhu podporou významného projektu společného evropského zájmu nebo usnadněním rozvoje určitých hospodářských činností, a pokud následné narušení hospodářské soutěže a obchodu není v rozporu se společným zájmem.

5. Podpora na VaVaI bude oprávněná především na základě ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. b) a c) Dohody o EHP, podle kterých může Kontrolní úřad ESVO („Kontrolní úřad“) považovat za slučitelné s fungováním Dohody o EHP státní podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu nebo které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

6. Komise ve svém sdělení o modernizaci státní podpory (7) oznámila tři cíle, které budou sledovány v rámci modernizace kontroly státní podpory: a) podpořit na konkurenčním vnitřním trhu udržitelný a inteligentní růst podporující začlenění; b) zaměřit kontrolu ex ante na případy s nejrozsáhlejším dopadem na vnitřní trh a současně zintenzivnit spolupráci s členskými státy při prosazování pravidel státní podpory; c) racionalizovat právní úpravu a urychlit rozhodovací postupy.

7. Ve sdělení se zejména zdůrazňuje potřeba společného přístupu při revizi různých pokynů a rámců, jenž bude mít na zřeteli posilování vnitřního trhu, účelnější vynakládání veřejných prostředků na základě výraznějšího zaměření státní podpory na cíle společného zájmu a podrobnější zkoumání motivačního účinku, omezení podpory na minimum a potenciálních negativních účinků podpory na hospodářskou soutěž a obchod. Kontrolní úřad iniciativu Komise týkající se modernizace podporuje. V důsledku toho jsou podmínky slučitelnosti stanovené v těchto pokynech založeny na tomto společném přístupu.

1. OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

1.1 Oblast působnosti

8. Zásady stanovené těmito pokyny se použijí na státní podporu na VaVaI ve všech odvětvích, jež se řídí Dohodou o EHP. Použijí se tedy na odvětví, která podléhají zvláštním pravidlům EHP pro státní podporu, nestanoví-li uvedená pravidla jinak.

9. Státní podporu nepředstavuje financování z prostředků Evropské unie spravované centrálně orgány, subjekty, společnými podniky nebo jinými mezinárodními institucemi, které není přímo ani nepřímo pod kontrolou států ESVO (8). Je-li takové financování kombinováno se státní podporou, pak se při určování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzita podpory, bude brát v potaz pouze státní podpora a pouze tato státní podpora se bude v kontextu těchto pokynů podrobovat posouzení slučitelnosti.

10. Z oblasti působnosti těchto pokynů je vyňata podpora na VaVaI pro podniky v obtížích, definované pro účely těchto pokynů v pokynech Kontrolního úřadu pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (9) v pozměněném či nahrazeném znění.

11. Při posuzování podpory na VaVaI poskytnuté příjemci, na kterého byl vydán inkasní příkaz po předcházejícím rozhodnutí Kontrolního úřadu, jímž je podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s fungováním Dohody o EHP, vezme Kontrolní úřad v úvahu částku podpory, kterou zbývá inkasovat (10).

1.2 Opatření podpory, na něž se vztahují tyto pokyny

12. Kontrolní úřad identifikoval řadu opatření VaVaI, u nichž může být státní podpora za specifických podmínek slučitelná s fungováním Dohody o EHP: a) podpora na projekty v oblasti VaV , pokud podporovaná část výzkumného projektu spadá do kategorií základního a aplikovaného výzkumu, přičemž aplikovaný výzkum lze dále dělit na průmyslový výzkum a experimentální vývoj (11). Tato podpora je zaměřena zejména na selhání trhu v souvislosti s kladnými externalitami (přelévání znalostí), ale může řešit také selhání trhu způsobené nedokonalými a asymetrickými informacemi nebo (hlavně u projektů spolupráce) nedostatečnou koordinací; b) podpora na studie proveditelnosti v souvislosti s projekty v oblasti VaV, jež má řešit selhání trhu způsobené především nedokonalými a asymetrickými informacemi; c) podpora na výstavbu a modernizaci výzkumné infrastruktury , jež řeší hlavně selhání trhu plynoucí z potíží s koordinací. Vysoce kvalitní výzkumná infrastruktura je stále nezbytnější z hlediska průlomového výzkumu, jelikož láká talenty z celého světa a je zásadní například pro informační a komunikační technologie a klíčové základní technologie (12); d) podpora na inovační činnosti , která je zaměřena zejména na selhání trhu související s kladnými externalitami (přelévání znalostí), potížemi s koordinací a v menší míře s asymetrickými informacemi. Pokud jde o malé a střední podniky (dále jen „MSP“), lze podporu na inovace poskytnout na získání, uznání a obranu patentů a jiného nehmotného majetku, vysílání vysoce kvalifikovaných pracovníků a využívání poradenských a podpůrných služeb v oblasti inovací. S cílem podpořit spolupráci velkých podniků s MSP při inovacích postupů a organizačních inovacích lze kromě toho poskytnout podporu také na náklady, které při těchto činnostech vzniknou jak MSP, tak velkým podnikům; e) podpora inovačním klastrům , jež je zaměřena na řešení selhání trhu v důsledku problémů s koordinací, které brzdí rozvoj klastrů nebo omezují interakci a toky znalostí v rámci klastrů a mezi nimi. Státní podpora může k řešení tohoto problému přispět jednak podporou investic do otevřených a společných infrastruktur pro inovační klastry, jednak podporou – po dobu nejdéle deseti let – fungování klastrů s cílem zlepšit spolupráci, vytváření sítí a učení.

13. Státy ESVO musí podporu VaVaI oznámit podle čl. 1 odst. 3 části I Protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, s výjimkou opatření, která splňují podmínky vyplývající z nařízení o blokové výjimce, které bylo začleněno do Dohody o EHP.

14. Tyto pokyny stanoví kritéria slučitelnosti pro režimy podpory a jednotlivé podpory na VaVaI, které podléhají oznamovací povinnosti a musí být posuzovány na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP (13).

1.3 Definice

15. Pro účely těchto pokynů se použijí tyto definice: a) „podporou ad hoc“ se rozumí podpora, která není poskytnuta na základě režimu podpory; b) „podporou“ se rozumí jakékoli opatření splňující kritéria stanovená v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP; c) „intenzitou podpory“ se rozumí hrubá výše podpory vyjádřená jako procentní podíl způsobilých nákladů před odpočtem daně nebo jiných poplatků. Je-li podpora poskytnuta jinak než formou dotace, výše podpory se rovná jejímu grantovému ekvivalentu. Podpora splatná v několika splátkách je diskontována na hodnotu v den jejího poskytnutí. Úrokovou sazbou, která se použije pro tento účel, je diskontní sazba (14) platná k datu poskytnutí podpory. Intenzita podpory se vypočítává na příjemce; d) „režimem podpory“ se rozumí akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta podnikům, jež jsou v tomto aktu vymezeny obecným a abstraktním způsobem, jednotlivá podpora, a dále akt, na jehož základě může být poskytnuta jednomu nebo několika podnikům podpora, která není spojena s konkrétním projektem; e) „aplikovaným výzkumem“ se rozumí průmyslový výzkum, experimentální vývoj nebo jejich kombinace; f) „tržními podmínkami“ se rozumí, že se podmínky transakce mezi smluvními stranami neliší od podmínek, jež by byly sjednány mezi nezávislými podniky, a že nezahrnují prvek tajné dohody. Má se za to, že zásada týkající se obvyklých tržních podmínek (arm's length principle) je splněna v případě transakce, jíž předcházelo otevřené, transparentní a nediskriminační řízení; g) „datem poskytnutí podpory“ se rozumí datum, kdy příjemce získá podle platného vnitrostátního právního režimu na tuto podporu právní nárok; h) „účinnou spoluprací“ se rozumí spolupráce nejméně dvou nezávislých stran za účelem výměny znalostí či technologií nebo k dosažení společného cíle na základě dělby práce, kde příslušné strany společně stanoví rozsah projektu spolupráce, přispívají k jeho realizaci a sdílejí jeho rizika a výsledky. Náklady na projekt může nést v plné výši jedna či více stran a tím zbavit ostatní strany jejich finančních rizik. Za formy spolupráce nejsou považovány smluvní výzkum a poskytování výzkumných služeb; i) „výhradním vývojem“ se rozumí zadávání veřejných zakázek na služby ve výzkumu a vývoji, u kterých veškeré dosažené přínosy připadají výhradně veřejnému zadavateli nebo zadavateli a které mohou tyto subjekty využít při provádění své činnosti za podmínky, že tyto služby v plné výši hradí; j) „experimentálním vývojem“ se rozumí získávání, spojování, formování a používání stávajících vědeckých, technologických, obchodních a jiných příslušných poznatků a dovedností za účelem vývoje nových nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb. Může se kupříkladu jednat i o činnosti zaměřené na vymezení koncepce, plánování a dokumentaci nových výrobků, postupů nebo služeb. Experimentální vývoj může zahrnovat vývoj prototypů, demonstrační činnosti, pilotní projekty, testování a ověřování nových nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb v prostředí reprezentativním z hlediska reálných provozních podmínek, pokud hlavní cíl spočívá v dalším technickém zlepšení výrobků, postupů nebo služeb, které nejsou z velké části stanoveny. Zahrnut je také vývoj komerčně využitelného prototypu nebo pilotního projektu, který je nutně konečným komerčním produktem a jehož výroba je příliš nákladná na to, aby byl použit pouze pro účely demonstrace a ověření. Experimentálním vývojem nejsou běžné nebo pravidelné změny stávajících výrobků, výrobních linek, výrobních postupů, služeb a jiných nedokončených operací, i když takovéto změny mohou představovat zlepšení; k) „studií proveditelnosti“ se rozumí hodnocení a analýza potenciálu projektu, které mají za cíl podpořit proces rozhodování tím, že objektivně a racionálně zjistí silné a slabé stránky projektu, jeho příležitosti a hrozby a určí zdroje potřebné pro jeho uskutečnění, jakož i jeho vyhlídky na úspěch; l) „plně náleží“ znamená, že výzkumná organizace, výzkumná infrastruktura nebo veřejný zadavatel požívají všech hospodářských výhod spojených s právy duševního vlastnictví, jelikož si ponechají právo s nimi neomezeně nakládat, zejména vlastnické právo a právo poskytovat licence. Tato podmínka může být splněna i v případě, že se výzkumná organizace nebo výzkumná infrastruktura (resp. veřejný zadavatel) rozhodne uzavřít další smlouvy týkající se těchto práv, včetně poskytnutí příslušných licencí spolupracujícímu partnerskému subjektu (resp. podnikům); m) „základním výzkumem“ se rozumí experimentální nebo teoretická práce vykonávaná především za účelem získání nových poznatků o základních principech jevů a pozorovatelných skutečností, která není zaměřena na přímé komerční uplatnění nebo využití; n) „hrubým grantovým ekvivalentem“ se rozumí výše, které by podpora dosáhla, kdyby byla poskytnuta formou dotace, před odpočtem daně nebo jiných poplatků; o) „vysoce kvalifikovanými pracovníky“ se rozumí pracovníci s vysokoškolským vzděláním a nejméně pětiletou relevantní odbornou praxí, která může zahrnovat rovněž dobu studia v doktorském programu; p) „jednotlivou podporou“ se rozumí podpora poskytnutá určitému podniku. Jedná se o podporu ad hoc či podporu poskytnutou na základě režimu podpory; q) „průmyslovým výzkumem“ se rozumí plánovitý výzkum nebo kritické šetření zaměřené na získání nových poznatků a dovedností pro vývoj nových výrobků, postupů nebo služeb nebo k podstatnému zdokonalení stávajících výrobků, postupů nebo služeb. Zahrnuje vytváření dílčích částí složitých systémů a může zahrnovat výrobu prototypů v laboratorním prostředí nebo v prostředí se simulovaným rozhraním stávajících systémů a rovněž výrobu pilotních linek, je-li to nezbytné pro průmyslový výzkum, a zejména pro obecné ověřování technologie; r) „poradenskými službami v oblasti inovací“ se rozumí konzultace, pomoc a vzdělávání v oblasti transferu znalostí, nabývání, ochrany a využívání nehmotného majetku a používání norem a právních předpisů, v nichž jsou tyto normy obsaženy; s) „inovačními klastry“ se rozumí struktury nebo organizovaná seskupení nezávislých subjektů (jako jsou inovativní začínající podniky, malé, střední a velké podniky, jakož i organizace pro výzkum a šíření znalostí, neziskové organizace a další související hospodářské subjekty), jejichž účelem je povzbuzovat inovace podporou sdílení zařízení a výměny poznatků a odborných znalostí, jakož i účinným podílem na transferu znalostí, vytváření sítí, šíření informací a spolupráci mezi podniky a dalšími organizacemi klastru; t) „podpůrnými službami v oblasti inovací“ se rozumí poskytování kancelářských prostor, databází, knihoven, průzkum trhu, laboratorní služby, označování, zkoušení a certifikace kvality za účelem vývoje efektivnějších výrobků, postupů nebo služeb; u) „nehmotným majetkem“ se rozumí majetek, který nemá hmotnou nebo finanční podobu, např. patenty, licence, know-how nebo jiná práva duševního vlastnictví; v) „transferem znalostí“ se rozumí proces, jehož cílem je získávání, shromažďování a sdílení explicitních a implicitních znalostí včetně dovedností a kompetencí v hospodářských i nehospodářských činnostech, jako jsou spolupráce při výzkumu, poradenství, poskytování licencí, zakládání společností typu spin-off, publikace a mobilita výzkumných pracovníků a dalších osob, jež se podílejí na těchto činnostech. Kromě vědeckých a technických poznatků zahrnuje také jiné druhy znalostí, např. znalosti, jež se týkají používání norem a právních předpisů, v nichž jsou tyto normy obsaženy, znalosti podmínek reálného provozního prostředí a způsobů organizačních inovací, jakož i řízení znalostí v souvislosti s určováním, získáváním, zabezpečením, ochranou a využíváním nehmotného majetku; w) „velkými podniky“ se rozumí podniky, které nesplňují definici malých a středních podniků; x) „čistými dodatečnými náklady“ se rozumí rozdíl mezi předpokládanou čistou současnou hodnotou podporovaného projektu nebo činnosti a životaschopnou srovnávací investicí, kterou by příjemce uskutečnil v případě neposkytnutí podpory; y) „organizačními inovacemi“ se rozumí realizace nového způsobu organizace obchodních praktik, pracoviště nebo vnějších vztahů podniku; organizačními inovacemi nejsou změny, jež jsou založeny na způsobech organizace, které jsou v podniku již používány, změny ve strategii řízení, fúze a akvizice, upuštění od používání určitého postupu, prostá obnova nebo rozšíření kapitálu, změny plynoucí výlučně ze změn v cenách výrobních faktorů, úprav, lokalizace, pravidelných, sezónních nebo jiných cyklických změn a obchodování s novými nebo podstatně zdokonalenými výrobky; z) „osobními náklady“ se rozumí náklady na výzkumné pracovníky, techniky a ostatní podpůrný personál v rozsahu, který připadá na příslušný projekt nebo činnost; aa) „zadáváním veřejných zakázek v předobchodní fázi“ se rozumí zadávání veřejných zakázek na služby ve výzkumu a vývoji, u nichž si veřejný zadavatel nebo zadavatel neponechává všechny výsledky a přínosy zakázky výhradně pro vlastní použití při provádění své činnosti, ale sdílí je za tržních podmínek s dodavateli. Smlouva, jejíž předmět spadá do jedné nebo více kategorií výzkumu a vývoje definovaných v těchto pokynech, musí mít omezenou dobu platnosti a může zahrnovat vývoj prototypů nebo omezeného množství prvních výrobků či služeb ve formě testovací série. Předmětem stejné smlouvy nesmí být nákup komerčního objemu výrobků nebo služeb; bb) „inovacemi postupů“ se rozumí uplatňování nového nebo podstatně zdokonaleného způsobu výroby nebo poskytování služeb (včetně významných změn technik, zařízení nebo programového vybavení); inovacemi postupů nejsou menší změny nebo zlepšení, zvýšení výrobní kapacity nebo kapacity k poskytování služeb přidáním výrobních nebo logistických systémů, které jsou velmi podobné již používaným systémům, upuštění od používání určitého postupu, prostá obnova nebo rozšíření kapitálu, změny plynoucí výlučně ze změn v cenách výrobních faktorů, úpravy, lokalizace, pravidelné, sezónní a jiné cyklické změny a obchodování s novými nebo podstatně zdokonalenými výrobky; cc) „projektem v oblasti VaV“ se rozumí operace, která zahrnuje činnosti spadající do jedné nebo několika kategorií výzkumu a vývoje definovaných v těchto pokynech a která má splnit nedělitelný úkol přesné hospodářské, vědecké nebo technické povahy s předem jasně určenými cíli. Projekt v oblasti VaV může sestávat z několika pracovních oblastí, činností nebo služeb a zahrnuje jasné cíle, činnosti, které je třeba provést k dosažení těchto cílů (včetně jejich očekávaných nákladů), a konkrétní požadavky jako základ pro posouzení výsledků těchto činností a jejich srovnání s příslušnými cíli. Pokud není možné od sebe dva nebo více projektů v oblasti VaV jasně oddělit, a zejména pokud tyto projekty nemají samostatně vyhlídky na technologický úspěch, považují se za projekt jediný; dd) „vratnou zálohou“ se rozumí půjčka na projekt, která je vyplacena v jedné či více splátkách a za podmínek splacení, které závisejí na výsledku projektu; ee) „organizací pro výzkum a šíření znalostí“ nebo „výzkumnou organizací“ se rozumí subjekt (např. univerzita nebo výzkumný ústav, agentura pro transfer technologií, zprostředkovatel v oblasti inovací, fyzický nebo virtuální spolupracující subjekt zaměřený na výzkum) bez ohledu na jeho právní postavení (zřízený podle veřejného, nebo soukromého práva) nebo způsob financování, jehož hlavním cílem je provádět nezávisle základní výzkum, průmyslový výzkum nebo experimentální vývoj nebo veřejně šířit výsledky těchto činností formou výuky, publikací nebo transferu znalostí. Pokud tento subjekt rovněž vykonává hospodářské činnosti, je třeba pro financování, náklady a příjmy těchto hospodářských činností vést oddělené účetnictví. Podniky, jež mohou uplatňovat rozhodující vliv na takovýto subjekt, např. jako podílníci nebo členové, nesmí mít přednostní přístup k výsledkům, jichž dosáhl; ff) „výzkumnou infrastrukturou“ se rozumí zařízení, zdroje a související služby, které vědecká obec využívá k provádění výzkumu v příslušných oborech, zahrnující vědecké vybavení a výzkumný materiál, zdroje založené na znalostech, např. sbírky, archivy a strukturované vědecké informace, infrastruktury informačních a komunikačních technologií, např. sítě GRID, počítačové a programové vybavení, komunikační prostředky, jakož i veškeré další prvky jedinečné povahy, které jsou nezbytné k provádění výzkumu. Tyto infrastruktury se mohou nacházet na jednom místě nebo mohou být „rozmístěné“ v rámci sítě (organizovaná síť zdrojů) (15); gg) „vysíláním“ se rozumí dočasné zaměstnávání zaměstnanců příjemcem, které je spojeno s právem zaměstnance vrátit se ke svému předchozímu zaměstnavateli; hh) „malými a středními podniky“ nebo „MSP“, „malými podniky“ a „středními podniky“ se rozumí podniky, které splňují kritéria stanovená v doporučení Kontrolního úřadu o definici mikropodniků a malých a středních podniků (16); ii) „zahájením prací“ nebo „zahájením projektu“ se rozumí buď zahájení činností v oblasti VaVaI, nebo první dohoda mezi příjemcem a dodavateli o provedení projektu, podle toho, která událost nastane dříve. Přípravné práce, jako je získání povolení a provedení studií proveditelnosti, se za zahájení prací nepovažují; jj) „hmotným majetkem“ se rozumí majetek ve formě pozemků, staveb, zařízení, strojů a vybavení.

2. STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 61 ODST. 1 DOHODY O EHP

16. Jakékoli opatření, které splňuje kritéria čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, v zásadě představuje státní podporu. Kontrolní úřad v tomto oddílu objasňuje, jak chápe pojem státní podpory v situacích, které jsou typické pro činnosti v oblasti VaVaI, aniž by tím byl dotčen výklad Soudního dvora Evropské unie a Soudního dvora EVSO.

2.1 Organizace pro výzkum a šíření znalostí a výzkumné infrastruktury jako příjemci státní podpory

17. Organizace pro výzkum a šíření znalostí (dále jen „výzkumné organizace“) a výzkumné infrastruktury jsou příjemci státní podpory, pokud jejich veřejné financování splňuje všechny podmínky čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. V souladu s judikaturou Soudního dvora ESVO a Soudního dvora Evropské unie musí příjemce splňovat podmínky pro to, aby mohl být považován za podnik, což však nezávisí na jeho právním postavení, tj. zda byl zřízen podle veřejného nebo soukromého práva, ani na jeho ekonomické povaze, tj. zda usiluje o zisk, či nikoliv. Rozhodujícím faktorem pro uznání příjemce jako podniku je spíše to, zda vykonává hospodářskou činnost spočívající v nabízení výrobků nebo služeb na daném trhu (17).

2.1.1 Veřejné financování nehospodářských činností

18. Pokud tentýž subjekt provádí činnosti jak hospodářské, tak nehospodářské povahy, pak se na veřejné financování nehospodářských činností čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP vztahovat nebude, lze-li oba uvedené druhy činností, jakož i příslušné náklady, financování a příjmy jasně oddělit tak, že je účinně zabráněno křížovému subvencování hospodářských činností. Dokladem o náležitém rozdělení nákladů, financování a příjmů mohou být roční finanční výkazy příslušného subjektu.

19. Kontrolní úřad má za to, že nehospodářské povahy jsou obecně tyto činnosti: a) primární činnosti výzkumných organizací a výzkumných infrastruktur, zejména: — vzdělávání s cílem zvýšit počty a zlepšit kvalifikaci lidských zdrojů. V souladu s judikaturou (18) a rozhodovací praxí Kontrolního úřadu a Komise (19) a podle sdělení Kontrolního úřadu o pojmu státní podpory (20) se za nehospodářskou činnost považuje veřejné vzdělávání organizované v rámci státního vzdělávacího systému, jež je z velké části nebo zcela financováno ze státních prostředků a je státem kontrolováno (21), — nezávislý VaV s cílem získat nové poznatky a lépe pochopit dané téma, včetně kooperativního VaV, pokud je spolupráce, do níž je výzkumná organizace nebo výzkumná infrastruktura zapojena, účinná (22), — veřejné šíření výsledků výzkumu na nevýlučném a nediskriminačním základě, například prostřednictvím výuky, databází s otevřeným přístupem, veřejně přístupných publikací či otevřeného softwaru; b) činnosti v rámci transferu znalostí, pokud jsou prováděny buď výzkumnou organizací, nebo výzkumnou infrastrukturou (včetně jejich oddělení či poboček), nebo společně s dalšími takovými subjekty či jejich jménem a pokud se veškerý zisk z těchto činností znovu investuje do primárních činností výzkumné organizace nebo výzkumné infrastruktury. Nehospodářská povaha těchto činností zůstává zachována i v případě svěření dodávek odpovídajících služeb třetím stranám prostřednictvím otevřeného zadávacího řízení.

20. Je-li výzkumná organizace nebo výzkumná infrastruktura využívána pro hospodářské i nehospodářské činnosti, vztahují se na veřejné financování pravidla státní podpory pouze tehdy, pokud toto financování pokrývá náklady spojené s hospodářskými činnostmi (23). Je-li výzkumná organizace nebo výzkumná infrastruktura využívána téměř výhradně pro nehospodářskou činnost, může její financování zcela spadat mimo působnost pravidel státní podpory za předpokladu, že její hospodářské využití je čistě vedlejší, tj. jedná se o činnost, která přímo souvisí s provozem výzkumné organizace nebo výzkumné infrastruktury a je pro její provoz nezbytná či je neoddělitelně spojena s jejím hlavním nehospodářským využitím a je omezena co do rozsahu. Pro účely těchto pokynů bude podle Kontrolního úřadu tato podmínka splněna v případě, že pro hospodářské činnosti budou využívány naprosto stejné vstupy (např. materiál, zařízení, pracovní síla a fixní kapitál) jako u nehospodářských činností a kapacita přidělená každý rok na tyto hospodářské činnosti nepřesáhne 20 % celkové roční kapacity daného subjektu.

2.1.2 Veřejné financování hospodářských činností

21. Aniž by byl dotčen bod 20, v případě, že jsou výzkumné organizace nebo výzkumné infrastruktury využívány k vykonávání hospodářských činností, jako je pronájem vybavení či laboratoří podnikům, poskytování služeb podnikům nebo provádění smluvního výzkumu, bude se veřejné financování těchto hospodářských činností zpravidla považovat za státní podporu.

22. Kontrolní úřad však nebude výzkumnou organizaci nebo výzkumnou infrastrukturu považovat za příjemce státní podpory, pokud tato organizace či infrastruktura jedná jako pouhý zprostředkovatel, který převádí veškeré veřejné financování, jakož i výhody plynoucí z tohoto financování na konečné příjemce. Obecně se jedná o případy, kdy: a) jak veřejné financování, tak výhoda plynoucí z tohoto financování jsou vyčíslitelné a prokazatelné a existuje vhodný mechanismus, který zaručuje, že financování i výhoda jsou v plném rozsahu převedeny na konečné příjemce, např. prostřednictvím nižších cen, a b) zprostředkovateli není poskytnuta žádná další výhoda, protože je vybrán v otevřeném zadávacím řízení nebo je veřejné financování k dispozici všem subjektům, které splňují nezbytné objektivní podmínky, takže jsou zákazníci coby koneční příjemci oprávněni získat rovnocenné služby od jakéhokoli příslušného zprostředkovatele.

23. Jsou-li splněny podmínky uvedené v bodě 22, uplatní se pravidla státní podpory na úrovni konečných příjemců.

2.2 Nepřímá státní podpora poskytovaná podnikům prostřednictvím veřejně financovaných organizací pro výzkum a šíření znalostí a výzkumných infrastruktur

24. Otázku, zda a za jakých podmínek získávají podniky výhodu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP v případě smluvního výzkumu nebo výzkumných služeb poskytovaných výzkumnou organizací nebo výzkumnou infrastrukturou či v případě spolupráce s výzkumnou organizací nebo výzkumnou infrastrukturou, je třeba zodpovědět v souladu s obecnými zásadami státní podpory. Za tímto účelem může být nutné zejména posoudit, zda lze chování výzkumné organizace nebo výzkumné infrastruktury přičítat státu (24).

2.2.1 Výzkum jménem podniků (smluvní výzkum nebo výzkumné služby)

25. Pokud je výzkumná organizace nebo výzkumná infrastruktura využívána k provádění smluvního výzkumu nebo poskytování výzkumné služby určitému podniku, který obvykle stanoví podmínky smlouvy, vlastní výsledky výzkumných činností a nese riziko neúspěchu, nebude na tento podnik v případě, že výzkumná organizace nebo výzkumná infrastruktura obdrží za své služby přiměřenou odměnu, zpravidla převedena žádná státní podpora. Jedná se zejména o situace, kdy je splněna jedna z následujících podmínek: a) výzkumná organizace nebo výzkumná infrastruktura poskytuje danou výzkumnou službu nebo provádí smluvní výzkum za tržní cenu (25) nebo b) nelze-li určit tržní cenu, výzkumná organizace nebo výzkumná infrastruktura poskytuje danou výzkumnou službu nebo provádí smluvní výzkum za cenu, která: — odráží plné náklady služby a obecně zahrnuje marži stanovenou podle marží, jež obvykle uplatňují podniky působící v odvětví dotčené služby, nebo — je výsledkem jednání za obvyklých tržních podmínek, pokud výzkumná organizace nebo výzkumná infrastruktura coby dodavatel služby v jednání usiluje o to, aby při uzavření smlouvy dosáhla maximálního hospodářského prospěchu, a pokryje alespoň své mezní náklady.

26. Pokud si výzkumná organizace nebo výzkumná infrastruktura ponechá vlastnictví práv duševního vlastnictví nebo příslušná přístupová práva, lze jejich tržní hodnotu odečíst od ceny, jež má být zaplacena za dotčené služby.

2.2.2 Spolupráce s podniky

27. Má se za to, že projekt je realizován prostřednictvím účinné spolupráce, pokud alespoň dvě nezávislé strany sledují společný cíl na základě dělby práce, společně stanoví rozsah projektu, podílejí se na jeho koncipování, přispívají k jeho provádění a sdílejí finanční, technologická, vědecká a jiná rizika projektu, jakož i jeho výsledky. Náklady na projekt může nést v plné výši jedna či více stran a tím zbavit ostatní strany jejich finančních rizik. Podmínky projektu spolupráce, zejména co se týče příspěvků na jeho náklady, sdílení rizik a výsledků, šíření výsledků, přístupu k právům duševního vlastnictví a pravidel pro přidělení těchto práv, je třeba stanovit před zahájením projektu (26). Za formy spolupráce nejsou považovány smluvní výzkum a poskytování výzkumných služeb.

28. Jsou-li projekty spolupráce prováděny společně podniky a výzkumnými organizacemi nebo výzkumnými infrastrukturami, má Kontrolní úřad za to, že zúčastněným podnikům není prostřednictvím těchto subjektů kvůli příznivým podmínkám spolupráce poskytnuta nepřímá státní podpora, pokud je splněna jedna z následujících podmínek: a) zúčastněné podniky hradí v plné výši náklady projektu, nebo b) výsledky spolupráce, které nemají za následek vznik práv duševního vlastnictví, lze veřejně šířit a práva duševního vlastnictví vzniklá z činností výzkumných organizací nebo výzkumných infrastruktur plně náleží těmto subjektům, nebo c) práva duševního vlastnictví vzniklá z projektu, jakož i související přístupová práva jsou mezi různé spolupracující partnerské subjekty rozdělena tak, aby byly náležitě zohledněny jejich pracovní oblasti, příspěvky a příslušné zájmy, nebo d) výzkumné organizace nebo výzkumné infrastruktury obdrží za práva duševního vlastnictví, jež vznikla v důsledku jejich činností a jsou postoupena zúčastněným podnikům nebo k nimž získaly zúčastněné podniky přístupová práva, náhradu odpovídající tržní ceně. Od této náhrady lze odečíst absolutní výši hodnoty veškerých finančních či nefinančních příspěvků zúčastněných podniků na náklady činností výzkumných organizací nebo výzkumných infrastruktur, jež měly za následek vznik dotčených práv duševního vlastnictví.

29. Pro účely bodu 28 písm. d) bude mít Kontrolní úřad za to, že obdržená náhrada odpovídá tržní ceně, pokud dotčeným výzkumným organizacím nebo výzkumným infrastrukturám umožňuje požívat všech hospodářských výhod spojených s těmito právy, za předpokladu, že je splněna jedna z následujících podmínek: a) výše náhrady byla stanovena na základě prodeje v rámci otevřeného, transparentního a nediskriminačního soutěžního řízení, nebo b) nezávislý odborný odhad potvrdí, že výše náhrady je rovna tržní ceně nebo vyšší, nebo c) výzkumná organizace nebo výzkumná infrastruktura může jakožto prodávající prokázat, že náhradu fakticky sjednala za obvyklých tržních podmínek tak, aby při uzavření smlouvy dosáhla maximálního hospodářského prospěchu, s přihlédnutím ke svým statutárním cílům, nebo d) spolupracující podnik má na základě dohody o spolupráci právo prvního odmítnutí k právům duševního vlastnictví vzniklým z činnosti spolupracujících výzkumných organizací nebo výzkumných infrastruktur a tyto subjekty mají reciproční právo vyžádat si ekonomicky výhodnější nabídky od třetích stran, tak aby byl spolupracující podnik nucen svou nabídku náležitým způsobem upravit.

30. Pokud není splněna žádná z podmínek v bodě 28, bude se celá hodnota příspěvku výzkumných organizací nebo výzkumných infrastruktur na projekt považovat za výhodu pro spolupracující podniky, na kterou se vztahují pravidla státní podpory.

2.3 Zadávání veřejných zakázek na služby ve výzkumu a vývoji

31. Veřejní zadavatelé mohou zadávat zakázky na služby podniků ve výzkumu a vývoji, a to jak v rámci výhradního vývoje, tak v rámci zadávání zakázek v předobchodní fázi (27).

32. Pokud se pro zadání veřejné zakázky uskuteční otevřené zadávací řízení v souladu s platnými směrnicemi (28), Kontrolní úřad obvykle uzná, že podnikům dodávajícím příslušné služby není poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP (29).

33. Ve všech ostatních případech včetně zadání zakázky v předobchodní fázi bude mít Kontrolní úřad za to, že podnikům není poskytnuta státní podpora, pokud cena zaplacená za příslušné služby plně odráží tržní hodnotu přínosů, jež vyplývají ze zakázky pro veřejného zadavatele, a rizika, která nesou zúčastnění dodavatelé. Jedná se zejména o případy, kdy jsou splněny všechny tyto podmínky: a) výběrové řízení je otevřené, transparentní a nediskriminační a opírá se o objektivní kritéria výběru a udělení zakázky stanovená před konáním nabídkového řízení; b) předpokládaná smluvní ujednání, v nichž jsou popsány všechny povinnosti a práva stran, včetně povinností a práv souvisejících s právy duševního vlastnictví, jsou zájemcům o účast v nabídkovém řízení k dispozici před konáním tohoto řízení; c) zakázka nezajišťuje žádnému z účastnících se dodavatelů preferenční zacházení při dodávce komerčního objemu konečných výrobků nebo služeb veřejnému zadavateli v dotčeném státě ESVO (30); a d) je splněna jedna z těchto podmínek: — všechny výsledky, jež nemají za následek vznik práv duševního vlastnictví, lze veřejně šířit, například formou publikací, výuky či příspěvku pro normalizační orgány, tak aby je mohly jiné podniky reprodukovat, a případná práva duševního vlastnictví plně náleží veřejnému zadavateli, nebo — dodavatel služeb, jemuž náleží výsledky, které mají za následek vznik práv duševního vlastnictví, je povinen poskytnout veřejnému zadavateli neomezený bezplatný přístup k těmto výsledkům a třetím stranám poskytnout přístup za tržních podmínek, například formou nevýhradních licencí.

34. Pokud nejsou splněny podmínky v bodě 33, mohou státy ESVO vycházet z individuálního posouzení ustanovení smlouvy mezi veřejným zadavatelem a podnikem, aniž je dotčena obecná povinnost oznámit podporu na VaVaI v souladu s čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru.

3. SPOLEČNÉ ZÁSADY POSUZOVÁNÍ

35. Kontrolní úřad při posuzování toho, zda lze oznámené opatření podpory považovat za slučitelné s fungováním Dohody o EHP, obecně analyzuje, zda návrh opatření podpory zajišťuje, že pozitivní dopad podpory na cíl ve společném zájmu převažuje nad případnými negativními účinky na obchod a hospodářskou soutěž.

36. Ve sdělení Komise o modernizaci státní podpory ze dne 8. května 2012 se uvádí, že je třeba určit a vymezit společné zásady, které by se při posuzování slučitelnosti uplatňovaly u všech opatření podpory. Kontrolní úřad tyto společné zásady uznává a bude považovat opatření podpory za slučitelné s fungováním Dohody o EHP pouze tehdy, pokud opatření splňuje každé z těchto kritérií: a) příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu : opatření státní podpory musí být zaměřeno na cíl společného zájmu v souladu s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP (oddíl 4.1); b) potřeba státního zásahu : opatření státní podpory se musí zaměřovat na situace, v nichž může podpora přinést podstatné zlepšení, jež trh sám není schopen zajistit, například tím, že napraví selhání trhu či vyřeší problém týkající se rovných podmínek nebo soudržnosti (oddíl 4.2); c) vhodnost opatření podpory : navrhovaná podpora musí představovat vhodný politický nástroj k dosažení cíle společného zájmu (oddíl 4.3); d) motivační účinek : podpora musí změnit chování dotčeného podniku (dotčených podniků) tak, aby se zabýval dalšími činnostmi, které by bez podpory nevykonával nebo které by vykonával v omezeném rozsahu, jiným způsobem či na jiném místě (oddíl 4.4); e) přiměřenost podpory (podpora omezená na minimum) : výše a intenzita podpory musí být omezena na nezbytné minimum, které dotčený podnik (dotčené podniky) přiměje k dalším investicím nebo činnostem (oddíl 4.5); f) zabránění nepřípustným negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi smluvními stranami : negativní účinky podpory musí být dostatečně omezené, tak aby byl celkový výsledek opatření pozitivní (oddíl 4.6); g) transparentnost podpory : státy ESVO, Kontrolní úřad, hospodářské subjekty a veřejnost musí mít snadný přístup ke všem relevantním dokumentům a příslušným informacím o podpoře poskytnuté podle těchto dokumentů (oddíl 4.7).

37. Celkové výsledky některých kategorií režimů podpory mohou dále podléhat požadavku hodnocení ex post popsaného v oddíle 5. Kontrolní úřad v takových případech může omezit délku trvání těchto režimů (běžně na čtyři roky i méně) s možností následně znovu oznámit, že byla platnost režimu prodloužena.

38. Pokud opatření státní podpory nebo podmínky, které jsou s ním spojeny (včetně metody jeho financování, je-li nedílnou součástí tohoto opatření), nutně vedou k porušení Dohody o EHP, nelze uvedenou podporu prohlásit za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP (31).

39. Kontrolní úřad při posuzování slučitelnosti jakékoli jednotlivé podpory s Dohodou o EHP zohlední veškerá řízení týkající se porušení článků 53 nebo 54 Dohody o EHP, která se mohou týkat příjemce podpory a která mohou být relevantní pro posouzení podpory podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP (32).

4. POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI PODPORY NA VAVAI

40. Státní podporu na VaVaI lze prohlásit za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP ve smyslu čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP tehdy, pokud na základě společných zásad posuzování stanovených v oddíle 3 vede ke zintenzivnění činností v oblasti VaVaI a nemění přitom nepříznivě podmínky obchodu způsobem, jenž by byl v rozporu se společným zájmem.

41. Kontrolní úřad v tomto oddíle objasňuje, jak bude používat tyto společné zásady posuzování, a v případě potřeby stanoví konkrétní podmínky pro režimy podpory a dodatečné podmínky pro jednotlivé podpory, jež podléhají oznamovací povinnosti (33).

4.1 Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

4.1.1 Obecné podmínky

42. Obecným cílem podpory na VaVaI je napomoci rozvoji VaVaI v EHP. Podpora na VaVaI by tím měla přispět k dosažení cílů stanovených Komisí ve strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.

43. Státy ESVO, které zvažují poskytnutí státní podpory na VaVaI, musí přesně vymezit sledovaný cíl, a zejména objasnit, jak má dané opatření napomoci rozvoji VaVaI.

44. Pokud jde o režimy podpory podléhající oznamovací povinnosti, Kontrolní úřad nahlíží příznivě na opatření podpory, která jsou nedílnou součástí komplexních programů nebo akčních plánů na podporu činností v oblasti VaVaI nebo strategií inteligentní specializace a která jsou podložena pečlivým vyhodnocením podobných dřívějších opatření podpory, jež prokazuje jejich efektivnost.

45. Pokud jde o státní podporu poskytovanou na projekty nebo činnosti, které jsou rovněž financovány jedním z programů Unie začleněných do Dohody o EHP (34), bude Kontrolní úřad považovat příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu za prokázaný.

4.1.2 Dodatečné podmínky pro jednotlivé podpory

46. Aby státy ESVO prokázaly, že jednotlivá podpora podléhající oznamovací povinnosti přispívá ke zintenzivnění činností v oblasti VaVaI, mohou použít následující ukazatele spolu s dalšími relevantními kvantitativními nebo kvalitativními prvky: a) rozšíření rozsahu projektu : zvýšení celkových nákladů na projekt (bez snížení výdajů příjemce podpory v porovnání se situací, kdy by nebyla poskytnuta podpora); zvýšení počtu osob přidělených na činnosti v oblasti VaVaI; b) nárůst rozsahu : zvýšení počtu očekávaných přínosů projektu; zvýšení ambicióznosti projektu, o čemž svědčí vyšší počet zainteresovaných partnerů, vyšší pravděpodobnost dosažení zásadního pokroku na poli vědy nebo techniky či vyšší riziko neúspěchu (související zejména s dlouhodobým charakterem projektu a s nejistotou, pokud jde o jeho výsledky); c) urychlení postupu projektu : dokončení projektu vyžaduje méně času než v případě, že by se tentýž projekt realizoval bez podpory; d) zvýšení celkové částky vynaložených prostředků : zvýšení celkových nákladů na VaVaI vynaložených příjemcem podpory, v absolutním vyjádření či jako podíl na obratu; změny v rozpočtu přiděleném na projekt (bez odpovídajícího snížení rozpočtu jiných projektů).

47. Má-li Kontrolní úřad konstatovat, že podpora přispívá k zintenzivnění činností v oblasti VaVaI v EHP, zohlední nejen čistý nárůst činností v oblasti VaVaI prováděných daným podnikem, ale také to, nakolik podpora přispívá k celkovému růstu výdajů na VaVaI v dotčeném odvětví, jakož i k lepšímu postavení EHP v oblasti VaVaI v mezinárodním kontextu. Kontrolní úřad zaujme příznivé stanovisko v případě opatření podpory, u nichž se předpokládá zveřejnění hodnocení ex post týkající se jejich příspěvku k dosažení cílů společného zájmu.

4.2 Potřeba státního zásahu

4.2.1 Obecné podmínky

48. Jak je uvedeno v oddíle 3, státní podpora může být za účelem zintenzivnění činností v oblasti VaVaI v EHP nutná v situaci, kdy samotný trh nemá efektivní výsledky. Aby bylo možné posoudit, zda je státní podpora účinná při dosahování cíle společného zájmu, je nejdříve nezbytné určit, jaký problém je třeba řešit. Státní podpora by se měla zaměřovat na situace, v nichž může přinést podstatné zlepšení, které trh sám není schopen zajistit. Státy ESVO by měly objasnit, jak může opatření podpory účinně zmírnit selhání trhu spojené s naplňováním cíle společného zájmu bez této podpory.

49. V rámci VaVaI se uskutečňuje mnoho činností, na něž obvykle navazuje řada výrobkových trhů a jež využívají dostupných kapacit k vývoji nových nebo zdokonalených výrobků, služeb nebo postupů na těchto výrobkových trzích či zcela nových trzích, čímž napomáhají růstu hospodářství, přispívají k územní a sociální soudržnosti nebo podporují obecný zájem spotřebitelů. Vzhledem k dostupným kapacitám VaVaI však mohou selhání trhu bránit tomu, aby trh dosáhl optimálního výkonu, a vést k neefektivním výsledkům z těchto důvodů: — kladné externality/přelévání znalostí : přínos VaVaI pro společnost má často podobu kladných vedlejších účinků, mezi něž patří přelévání znalostí či větší možnosti pro další hospodářské subjekty, jež mohou vyvíjet doplňkové výrobky a služby. Řada projektů by však v případě, že by jejich realizace byla ponechána na trhu, mohla mít z pohledu soukromého subjektu neatraktivní návratnost, ačkoli by tyto projekty byly prospěšné pro společnost; je tomu tak proto, že podniky při rozhodování o objemu VaVaI, který by měly provádět, usilují o zisk a nedokážou přínosy svých činností dostatečně zúročit. Státní podpora proto může přispívat k realizaci projektů, jež jsou celkově prospěšné pro společnost či hospodářství a jež by se jinak neuskutečnily. Ne všechny přínosy činností v oblasti VaVaI jsou však externalitami a existence externalit sama o sobě automaticky neznamená, že státní podpora je slučitelná s fungováním Dohody o EHP. Spotřebitelé jsou zpravidla ochotni zaplatit za přímý přínos nových výrobků a služeb a podniky mohou zúročit přínosy své investice prostřednictvím jiných stávajících nástrojů, například práv duševního vlastnictví. V některých případech jsou však tyto prostředky nedokonalé a ponechávají prostor pro zbytkové selhání trhu, jež může napravit státní podpora. V případě základního výzkumu se například často uvádí, že může být obtížné zabránit ostatním v přístupu k výsledkům některých činností, jež tak mohou mít charakter veřejného statku. Konkrétnější poznatky související s výrobou mohou být na druhé straně často dobře chráněny (například patenty), a vynálezy tak mohou vynálezcům poskytovat vyšší návratnost, — nedokonalé a asymetrické informace : pro činnosti v oblasti VaVaI je příznačná vysoká míra nejistoty. Kvůli nedokonalým a asymetrickým informacím se mohou soukromí investoři za určitých okolností zdráhat financovat hodnotné projekty a vysoce kvalifikovaní pracovníci si nemusí být vědomi možnosti získat zaměstnání v inovativních podnicích. V důsledku toho mohou být přidělené lidské a finanční zdroje nedostatečné a projekty, jež mohou být hodnotné pro společnost či hospodářství, se nemusí uskutečnit. Nedokonalé a asymetrické informace mohou v některých případech také bránit v přístupu k finančním prostředkům. Neznamená to však, že nedokonalé informace a existence rizika automaticky odůvodňují nutnost státní podpory. Skutečnost, že projekty s nižší soukromou návratností investic nejsou financovány, může být totiž známkou účinnosti trhu. Riziko je kromě toho součástí každé podnikatelské činnosti a není samo o sobě selháním trhu. V případě asymetrických informací však může riziko zhoršit problémy s financováním, — nedostatečná koordinace a selhání sítě : schopnost podniků navzájem se koordinovat nebo komunikovat při provádění VaVaI může být narušena z různých důvodů, včetně potíží s koordinací velkého počtu spolupracujících partnerských subjektů, z nichž některé mají odlišné zájmy, jakož i problémů při koncipování smluv a obtíží při koordinaci spolupráce například kvůli nutnosti sdílet citlivé informace.

4.2.2 Dodatečné podmínky pro jednotlivé podpory

50. Ačkoli může selhání trhu v některých případech omezovat celkovou úroveň VaVaI v EHP, ne všechny podniky a hospodářská odvětví jsou jím postiženy stejně. U jednotlivé podpory podléhající oznamovací povinnosti by tedy státy ESVO měly poskytnout náležité informace o tom, zda podpora řeší obecné selhání trhu s ohledem na VaVaI v EHP, nebo specifické selhání trhu, jež se týká například určitého odvětví či oblasti podnikání.

51. Podle toho, jaký konkrétní druh selhání trhu je třeba řešit, vezme Kontrolní úřad v úvahu tyto skutečnosti: — přelévání znalostí : předpokládaná úroveň šíření znalostí; specifičnost získaných poznatků; dostupnost ochrany práv duševního vlastnictví; míra doplňkovosti s jinými výrobky a službami, — nedokonalé a asymetrické informace : míra rizika a složitost činností v oblasti VaVaI; potřeba vnějších financí, charakteristika příjemce podpory, pokud jde o přístup k externímu financování, — nedostatečná koordinace : počet spolupracujících podniků; intenzita spolupráce; odlišné zájmy různých spolupracujících partnerských subjektů; problémy při koncipování smluv; problémy při koordinaci spolupráce.

52. Ve své analýze údajného selhání trhu Kontrolní úřad přihlédne zejména k dostupným odvětvovým srovnáním a dalším studiím, jež by měl poskytnout dotčený stát ESVO.

53. Budou-li státy ESVO podávat oznámení investiční nebo provozní podpory pro klastry, musí poskytnout informace o plánované nebo předpokládané specializaci inovačního klastru, stávajícím regionálním potenciálu a přítomnosti klastrů s podobnými cíli v EHP.

54. Pokud jde o státní podporu poskytovanou na projekty nebo činnosti, které jsou rovněž financovány jedním z programů Unie začleněných do Dohody o EHP (35), bude Kontrolní úřad považovat potřebu státního zásahu za prokázanou.

55. Jedná-li se naopak o státní podporu poskytovanou na projekty nebo činnosti, jež se z hlediska technického obsahu, míry rizika a velikosti podobají projektům a činnostem, které se v rámci EHP již uskutečňují za tržních podmínek, bude mít Kontrolní úřad v zásadě za to, že k selhání trhu nedochází, a bude požadovat další důkazy a odůvodnění potřeby státního zásahu.

4.3 Vhodnost opatření podpory

4.3.1 Vhodnost alternativních politických nástrojů

56. Státní podpora není jediným politickým nástrojem, s jehož pomocí mohou státy ESVO napomoci rozvoji činností v oblasti VaVaI. Je třeba mít na paměti, že mohou být k dispozici také jiné, vhodnější nástroje, například opatření na straně poptávky, jež zahrnují regulaci, zadávání veřejných zakázek či normalizaci, jakož i vyšší objem financování veřejného výzkumu a vzdělávání a obecná fiskální opatření. Vhodnost politického nástroje v dané situaci obvykle souvisí s povahou řešeného problému. Je-li třeba řešit problém nových účastníků na trhu se zhodnocením výsledků VaVaI pro vlastní účely, vhodnější než státní podpora může být například snížení překážek trhu. Zvýšení investic do vzdělávání může být zase lepším řešením než státní podpora v případě, že problémem je nedostatek kvalifikovaných pracovníků.

57. Podporu na VaVaI lze povolit jako výjimku z obecného zákazu státní podpory tehdy, je-li nezbytná k dosažení cíle společného zájmu. V tomto ohledu je tedy důležité zvážit, zda a do jaké míry lze podporu na VaVaI považovat za vhodný nástroj ke zintenzivnění činností v oblasti VaVaI, když stejných výsledků je možné dosáhnout i jinými nástroji s méně rušivými účinky.

58. Při analýze slučitelnosti bude Kontrolní úřad věnovat zvláštní pozornost posouzení dopadů navrhovaného opatření, které provedl dotčený stát ESVO. Za vhodný nástroj se považují opatření, u nichž státy ESVO zvážily i jiné politické možnosti a u nichž byly zjištěny a Kontrolnímu úřadu oznámeny výhody plynoucí z použití selektivního nástroje, jako je státní podpora.

59. Pokud jde o státní podporu poskytovanou na projekty nebo činnosti, které jsou rovněž financovány jedním z programů Unie začleněných do Dohody o EHP (36), bude Kontrolní úřad považovat vhodnost opatření podpory za prokázanou.

4.3.2 Vhodnost různých nástrojů podpory

60. Státní podporu na VaVaI lze poskytovat v různých formách. Státy ESVO by proto měly zajistit, aby byla podpora poskytnuta ve formě, která bude pravděpodobně znamenat nejmenší narušení hospodářské soutěže a obchodu. V této souvislosti musí dotčené státy ESVO v případech, kdy je podpora poskytnuta ve formě, která znamená přímou finanční výhodu (např. ve formě přímých dotací, osvobození od daní nebo jiných povinných poplatků či jejich snížení nebo poskytnutí pozemků, výrobků nebo služeb za příznivou cenu), předložit rovněž analýzu jiných možností a objasnit, proč a jak jsou jiné formy podpory s potenciálně méně rušivými účinky – např. vratné zálohy nebo formy podpory založené na dluhových nebo kapitálových nástrojích (např. státní záruky, nákup podílů nebo jiné formy poskytnutí dluhového financování nebo kapitálu za výhodných podmínek) – méně vhodné.

61. Nástroj podpory je třeba vybrat s ohledem na selhání trhu, které se snaží řešit. Pokud selhání trhu spočívá například v obtížném přístupu k externímu dluhovému financování kvůli asymetrickým informacím, měly by státy ESVO místo dotace obvykle zvolit podporu likvidity, např. formou úvěru nebo záruky. Je-li rovněž nutné podniku do určité míry zajistit sdílení rizika, zvoleným nástrojem podpory by obvykle měla být vratná záloha. Pokud je zejména v případě činností blízkých trhu podpora poskytnuta v jiné formě než ve formě podpory likvidity nebo vratné zálohy, musí státy ESVO zdůvodnit vhodnost vybraného nástroje k řešení konkrétního selhání trhu.

4.4 Motivační účinek

4.4.1 Obecné podmínky

62. Podporu na VaVaI lze považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP pouze tehdy, má-li motivační účinek. Tento účinek má podpora v případě, že změní chování podniku tak, aby se zabýval dalšími činnostmi, které by bez podpory nevykonával nebo které by vykonával v omezeném rozsahu či jiným způsobem. Podpora však nesmí subvencovat náklady na činnost, které by podniku vznikly v každém případě, a nesmí kompenzovat běžné podnikatelské riziko hospodářské činnosti (37).

63. Kontrolní úřad se domnívá, že podpora nemá pro příjemce motivační účinek v případech, kdy byly příslušné činnosti v oblasti VaVaI (38) zahájeny již před podáním žádosti příjemce o podporu u vnitrostátních orgánů (39). Jestliže k zahájení prací dojde dříve, než příjemce předloží žádost o podporu vnitrostátním orgánům, projekt nebude pro poskytnutí podpory způsobilý.

64. Žádost o podporu musí obsahovat alespoň název a velikost žadatelského subjektu, popis projektu, včetně místa jeho realizace a data jeho zahájení a ukončení, výši státní podpory nezbytné k jeho provedení a seznam způsobilých nákladů.

65. Pokud opatření v daňové oblasti představují státní podporu, může Kontrolní úřad dospět na základě hodnotících studií (40) poskytnutých státy ESVO k závěru, že mají motivační účinek, jelikož podněcují podniky k vyšším výdajům v oblasti VaVaI.

4.4.2 Dodatečné podmínky pro jednotlivé podpory

66. U jednotlivé podpory podléhající oznamovací povinnosti musí státy ESVO Kontrolnímu úřadu prokázat, že podpora má motivační účinek, a proto musí poskytnout jasné důkazy, že tato podpora má pozitivní dopad na rozhodnutí podniku vykonávat činnosti v oblasti VaVaI, jež by jinak vykonávány nebyly. Aby mohl Kontrolní úřad provést komplexní posouzení daného opatření podpory, musí dotčený stát ESVO poskytnout nejen informace týkající se podporovaného projektu, ale také co nejúplnější popis toho, co by se dělo – nebo co by se dalo oprávněně očekávat – bez podpory, tj. srovnávací scénář. Srovnávací scénář může spočívat v neexistenci alternativního projektu nebo v existenci jasně definovaného a dostatečně spolehlivého alternativního projektu, o kterém příjemce uvažuje v rámci svého rozhodovacího procesu, a může se týkat alternativního projektu, jenž je zcela nebo částečně prováděn mimo EHP.

67. Ve své analýze Kontrolní úřad přihlédne k těmto skutečnostem: — specifikace zamýšlené změny : je třeba dostatečně upřesnit změnu chování, která se očekává v důsledku poskytnutí státní podpory, tj. zda se zahájí nový projekt nebo se zvýší velikost, rozsah či rychlost dokončení projektu, — srovnávací analýza : je třeba určit změnu chování porovnáním očekávaných výsledků a úrovně zamýšlené činnosti s podporou a bez ní. Rozdíl mezi oběma scénáři ukazuje dopad opatření podpory a jeho motivační účinek, — úroveň ziskovosti : podpora má s větší pravděpodobností motivační účinek tehdy, pokud by projekt sám o sobě nebyl dost ziskový na to, aby jej podnik uskutečnil, ačkoli by znamenal značný přínos pro společnost, — výše investice a peněžní toky v čase : za pozitivní prvky se při posuzování motivačního účinku budou považovat vysoké počáteční investice, malý objem disponibilních peněžních toků a významný podíl peněžních toků, které vzniknou ve velmi vzdálené budoucnosti nebo velmi nejistým způsobem, — míra souvisejícího rizika : při posuzování rizik se přihlédne zejména k nezvratnosti investice, pravděpodobnosti obchodního neúspěchu, riziku, že projekt bude méně produktivní, než se očekávalo, riziku, že provádění projektu ohrozí jiné činnosti příjemce podpory, a riziku, že náklady projektu ohrozí jeho finanční životaschopnost.

68. Státy ESVO se zejména vyzývají, aby vycházely z dokumentů vedení, posouzení rizik, finančních zpráv, interních podnikatelských záměrů, odborných posudků a jiných studií souvisejících s posuzovaným projektem. K prokázání motivačního účinku by státům ESVO mohly posloužit dokumenty obsahující informace o prognózách poptávky, prognózách nákladů, finančních prognózách, dokumenty, které jsou předkládány investičnímu výboru a které podrobně popisují různé investiční scénáře, nebo dokumenty poskytované finančním institucím.

69. Aby byl motivační účinek prokázán na objektivním základě, může Kontrolní úřad ve svém posouzení porovnat údaje týkající se konkrétního podniku s údaji, jež se vztahují na odvětví, v němž příjemce podpory působí. Státy ESVO by měly pokud možno poskytnout pro dané odvětví zvláště údaje, jež prokazují, že srovnávací scénář příjemce, jeho požadovaná míra ziskovosti a očekávané peněžní toky jsou přiměřené.

70. V této souvislosti lze míru ziskovosti posuzovat na základě metodik, jež prokazatelně používá podnik, který je příjemcem podpory, nebo jež se běžně uplatňují v dotčeném odvětví a jež mohou zahrnovat metody hodnocení čisté současné hodnoty projektu (NPV) (41), vnitřního výnosového procenta (IRR) (42) nebo průměrné rentability investovaného kapitálu (ROCE).

71. Pokud podpora nemění chování příjemce tím, že by jej podněcovala k dalším činnostem v oblasti VaVaI, nemá z hlediska podpory VaVaI v EHP pozitivní účinky. Podpora se tedy nebude považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP v případech, kdy by se tytéž činnosti podle všeho vykonávaly nebo mohly vykonávat i bez jejího poskytnutí.

4.5 Přiměřenost podpory

4.5.1 Obecné podmínky

72. Aby bylo možné podporu na VaVaI považovat za přiměřenou, musí být její výše omezena na minimum nezbytné k provedení podporované činnosti.

4.5.1.1 Maximální intenzita podpory

73. Má-li být úroveň podpory přiměřená selhání trhu, které má řešit, musí být podpora stanovena ve vztahu k předem danému souboru způsobilých nákladů a omezena na určitý podíl těchto způsobilých nákladů (intenzita podpory). Intenzitu podpory je nutno určit pro každého příjemce podpory včetně všech subjektů v rámci projektů spolupráce.

74. K zajištění předvídatelnosti a rovných podmínek Kontrolní úřad uplatňuje maximální intenzitu podpory na VaVaI, která se stanoví na základě těchto tří kritérií: i) blízkost podpory trhu jako ukazatel jejích předpokládaných negativních účinků a její potřebnosti, přičemž se berou v úvahu možné vyšší příjmy, jež lze očekávat u podporovaných činností; ii) velikost příjemce jako ukazatel vážnějších obtíží, jimž obvykle čelí menší podniky při financování rizikových projektů, a iii) závažnost selhání trhu, např. očekávané externality z hlediska šíření znalostí. Intenzita podpory by proto měla být obecně nižší u činností spojených s vývojem a inovacemi než u výzkumných činností.

75. Způsobilé náklady pro každé opatření podpory, na něž se vztahuje tento rámec, jsou uvedeny v příloze I. Pokud projekt v oblasti VaV zahrnuje různé úkoly, musí každý způsobilý úkol spadat do kategorií základního výzkumu, průmyslového výzkumu nebo experimentálního vývoje (43). Při zařazování různých činností do příslušných kategorií se bude Kontrolní úřad řídit svými vlastními postupy, jakož i konkrétními příklady a vysvětlivkami uvedenými v manuálu Frascati (44) (OECD).

76. Hodnoty maximální intenzity podpory, které lze obecně použít u všech způsobilých opatření v oblasti VaVaI, jsou uvedeny v příloze II (45).

77. Pokud jde o státní podporu na projekt prováděný ve spolupráci mezi výzkumnými organizacemi a podniky, nesmí přímá veřejná podpora společně s příspěvky výzkumných organizací na tentýž projekt – pokud představují podporu – překročit použitelnou intenzitu podpory pro každý podnik, který je příjemcem podpory.

4.5.1.2 Vratné zálohy

78. Pokud stát ESVO poskytne vratnou zálohu, která se považuje za státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, použijí se pravidla stanovená v tomto oddíle.

79. Je-li stát ESVO na základě platné metodiky vycházející z dostatečných a ověřitelných údajů schopen prokázat, že je možné vypočítat hrubý grantový ekvivalent vratné zálohy, může režim podpory a související metodiku oznámit Kontrolnímu úřadu. Jestliže Kontrolní úřad tuto metodiku přijme a uzná režim za slučitelný, podpora může být poskytnuta na základě hrubého grantového ekvivalentu vratné zálohy, není-li překročena intenzita podpory uvedená v příloze II.

80. Ve všech ostatních případech je vratná záloha vyjádřena jako procentní podíl způsobilých nákladů a může překročit příslušnou maximální intenzitu podpory o 10 procentních bodů za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky: a) v případě úspěšného výsledku musí opatření podpory stanovit, že se záloha splatí spolu s úroky, jejichž sazba nebude nižší než diskontní sazba, jež vyplývá z uplatnění metody Kontrolního úřadu pro stanovování referenčních a diskontních sazeb (46); b) je-li projekt úspěšnější, než jak byl původně vymezen jeho žádoucí výsledek, měl by dotčený stát ESVO požadovat platby nad rámec splátek zálohy včetně úroků podle platné diskontní sazby; c) pokud projekt neuspěje, záloha se nemusí splácet v plném rozsahu. V případě částečného úspěchu by měla být splacena částka úměrná stupni dosaženého úspěchu.

81. Aby mohl Kontrolní úřad opatření posoudit, musí být jeho součástí podrobná ustanovení týkající se splácení zálohy v případě úspěchu, v nichž bude na základě přiměřené a obezřetné hypotézy jasně vymezeno, co se bude považovat za úspěšný výsledek.

4.5.1.3 Daňová opatření

82. Intenzitu podpory v případě daňového opatření, které představuje státní podporu, je možné vypočítat buď na základě jednotlivých projektů, nebo na úrovni podniku jako poměr mezi celkovou daňovou úlevou a výší všech způsobilých nákladů na VaVaI vzniklých za období nejvýše tří po sobě jdoucích fiskálních let. V posledně jmenovaném případě se může opatření v daňové oblasti vztahovat bez rozdílu na všechny způsobilé činnosti, avšak nesmí překročit příslušnou intenzitu podpory na experimentální vývoj (47).

4.5.1.4 Kumulace podpory

83. Podporu lze poskytnout současně v rámci několika režimů nebo kumulovat s podporou ad hoc, pokud celková výše státní podpory na určitou činnost nebo projekt nepřekročí stropy podpory stanovené v těchto pokynech. Jak je uvedeno v bodě 9, financování z prostředků Evropské unie, které centrálně spravují orgány, agentury, společné podniky a jiné subjekty a které není přímo ani nepřímo pod kontrolou států ESVO, nepředstavuje státní podporu a nemělo by se brát v úvahu. Pokud se však toto financování kombinuje se státní podporou, nesmí celková výše veřejného financování poskytnutého na tytéž způsobilé náklady překročit nejvýhodnější míru financování stanovenou v platných pravidlech Dohody o EHP.

84. Pokud jsou výdaje způsobilé pro podporu na VaVaI také zcela nebo zčásti potenciálně způsobilé pro podporu k jiným účelům, bude tato překrývající se část podléhat nejpříznivějšímu stropu podle jakýchkoli z příslušných pravidel.

85. Podpora na VaVaI se s ohledem na tytéž způsobilé náklady nesmí kumulovat s podporou de minimis, pokud by tak došlo k překročení intenzity podpory stanovené v těchto pokynech.

4.5.2 Dodatečné podmínky pro jednotlivé podpory

86. U jednotlivých podpor podléhajících oznamovací povinnosti nestačí k zajištění přiměřenosti jen dodržet předem stanovené maximální intenzity podpory.

87. Aby Kontrolní úřad zjistil, zda je podpora přiměřená, obvykle prověří, že výše podpory nepřekračuje minimum nezbytné k tomu, aby byl podporovaný projekt dostatečně ziskový, například tím, že bude možné dosáhnout vnitřního výnosového procenta (IRR), které odpovídá referenční nebo minimální úrovni pro dané odvětví nebo podnik. Pro tento účel lze použít rovněž běžné hodnoty návratnosti, jež příjemce požaduje u jiných projektů v oblasti VaVaI, jeho náklady na kapitál jako celek nebo obvykle dosahovanou návratnost v dotčeném odvětví. Je třeba zohlednit všechny očekávané náklady a přínosy za celou dobu trvání projektu, včetně nákladů a příjmů vyplývajících z výsledků činností v oblasti VaVaI.

88. Prokáže-li se (například prostřednictvím interních dokumentů společnosti), že příjemce podpory si může jednoznačně vybrat mezi možností realizovat podporovaný projekt, nebo alternativní projekt bez podpory, bude se podpora považovat za omezenou na minimum pouze tehdy, pokud výše podpory nepřekročí čisté dodatečné náklady na provádění dotčených činností v porovnání se srovnávacím projektem, který by se uskutečnil bez podpory. Ke stanovení čistých dodatečných nákladů Kontrolní úřad porovná předpokládanou čistou současnou hodnotu investice do podporovaného projektu a srovnávacího projektu, přičemž přihlédne k pravděpodobnosti různých obchodních scénářů (48).

89. Jestliže se jedná o podporu na projekty v oblasti VaV či na výstavbu nebo modernizaci výzkumné infrastruktury a Kontrolní úřad může na základě metodiky podle bodu 87 nebo 88 potvrdit, že je podpora omezena jen na nezbytné minimum, lze povolit vyšší maximální intenzitu podpory, než je intenzita stanovená v příloze II, a to do úrovně uvedené v následující tabulce. (%) Malý podnik Střední podnik Velký podnik Podpora na projekty v oblasti VaV Základní výzkum 100 100 100 Aplikovaný výzkum 80 70 60 — pod podmínkou účinné spolupráce mezi podniky (v případě velkých podniků přeshraniční spolupráce nebo spolupráce s alespoň jedním malým nebo středním podnikem) nebo mezi podnikem a výzkumnou organizací; nebo — pod podmínkou veřejného šíření výsledků 90 80 70 Podpora na výstavbu a modernizaci výzkumné infrastruktury 60 60 60

90. Aby státy ESVO prokázaly, že je podpora omezena na nezbytné minimum, musí objasnit, jak byla stanovena výše podpory. K posouzení přiměřenosti podpory je možné použít také dokumentaci a výpočty použité pro analýzu motivačního účinku. Pokud se zjištěná potřeba podpory týká spíše obtíží se získáním dluhového financování na trhu než nedostatečné ziskovosti, může být obzvláště vhodným způsobem, jak zajistit omezení podpory na minimum, poskytnutí této podpory ve formě úvěru, záruky nebo vratné zálohy, a nikoli v nevratné formě (např. dotace).

91. Existuje-li několik potenciálních kandidátů na provedení podporované činnosti, splnění požadavku přiměřenosti je pravděpodobnější, pokud je podpora poskytnuta na základě transparentních, objektivních a nediskriminačních kritérií.

92. S cílem řešit skutečné nebo potenciální přímé či nepřímé narušení mezinárodního obchodu lze povolit vyšší intenzity podpory, než jsou obecně přípustné podle těchto pokynů, pokud konkurenti usazení mimo EHP přímo či nepřímo v posledních třech letech obdrželi nebo mají obdržet podporu stejné intenzity na podobné projekty. Je-li však pravděpodobné, že k narušení mezinárodního obchodu dojde vzhledem ke zvláštní povaze dotčeného odvětví po více než třech letech, lze referenční období náležitě prodloužit. Je-li to možné, poskytne dotčený stát ESVO Kontrolnímu úřadu dostatečné informace, aby mohl posoudit situaci, zejména nutnost vzít v úvahu konkurenční výhodu, kterou má konkurent ze třetí země. Pokud Kontrolní úřad nemá důkazy týkající se poskytnuté nebo navrhované podpory, může ve svém rozhodnutí vycházet také z nepřímých důkazů.

93. Při shromažďování důkazů může Kontrolní úřad využít svých vyšetřovacích pravomocí (49).

4.6 Zamezení nežádoucích negativních účinků na hospodářskou soutěž a obchod

4.6.1 Obecné informace

94. Aby byla podpora na VaVaI slučitelná s fungováním Dohody o EHP, musí být negativní účinky opatření podpory v podobě narušení hospodářské soutěže a vlivu na obchod mezi státy ESVO omezené a vyvážené pozitivními účinky, pokud jde o příspěvek k cíli společného zájmu.

95. Kontrolní úřad zjišťuje dva hlavní druhy potenciálního narušení hospodářské soutěže a obchodu mezi státy ESVO způsobeného podporou na VaVaI, a to narušení výrobkových trhů a účinky na umístění činnosti. Oba druhy narušení mohou vést k neefektivitě při přidělování prostředků, což zhoršuje hospodářské výsledky EHP, a k obavám kvůli distribuci, jelikož podpora ovlivňuje rozdělení hospodářské činnosti mezi regiony.

96. Co se týče narušení výrobkových trhů, může mít státní podpora na VaVaI dopad na hospodářskou soutěž v inovačních procesech a na výrobkových trzích, na nichž se využívají výsledky činností v oblasti VaVaI.

4.6.1.1 Účinky na výrobkové trhy

97. Státní podpora na VaVaI může omezovat hospodářskou soutěž v souvislosti s inovačními procesy a výrobkovými trhy třemi způsoby: narušením procesu vstupu konkurence na trh a jejího odchodu z trhu, narušením dynamických investičních pobídek a vytvořením či udržováním tržní síly.

i) Narušení procesu vstupu konkurence na trh a jejího odchodu z trhu

98. Podpora na VaVaI může zabránit tomu, aby tržní mechanismy odměňovaly nejefektivnější výrobce a vyvíjely tlak na ty nejméně efektivní ke zlepšování, restrukturalizaci nebo odchodu z trhu. Kvůli poskytnutí podpory tak může dojít k tomu, že konkurenti, kteří by jinak byli schopni zůstat na trhu, jsou nuceni tento trh opustit nebo že konkurenti na daný trh vůbec nevstoupí. Podobně může státní podpora ochránit neefektivní podniky před odchodem z trhu nebo může dokonce vést k jejich vstupu na trh a získání tržních podílů od jinak efektivnějších konkurentů. Podpora na VaVaI může tedy při nesprávném zacílení pomáhat neefektivním podnikům a dát vzniknout tržním strukturám, kde mnoho subjektů funguje do značné míry v nedostatečně efektivním rozsahu. Z dlouhodobého hlediska může zasahování do procesu vstupu konkurence na trh a jejího odchodu z trhu potlačovat inovace a zpomalovat růst produktivity v rámci celých odvětví.

ii) Narušení dynamických pobídek

99. Podpora na VaVaI může narušovat dynamické investiční pobídky konkurentů příjemce podpory. Pokud podnik získá podporu, obecně to zvyšuje pravděpodobnost úspěchu jeho činností v oblasti VaVaI a v budoucnu vede k větší přítomnosti tohoto podniku na příslušném výrobkovém trhu či trzích. Tato větší přítomnost může konkurenty přimět k omezení rozsahu svých původních investičních plánů (efekt vytěsnění).

100. Poskytnutí podpory může navíc vést k tomu, že potenciální příjemci jsou příliš optimističtí nebo ochotnější riskovat. Dlouhodobý dopad na celkovou výkonnost odvětví pak bude pravděpodobně negativní. Podpora na VaVaI může tedy při nesprávném zacílení pomáhat neefektivním podnikům a dát vzniknout tržním strukturám, kde mnoho subjektů funguje do značné míry v nedostatečně efektivním rozsahu.

iii) Vytvoření nebo udržování tržní síly

101. Podpora na VaVaI může mít rušivé účinky také v tom smyslu, že zvyšuje nebo udržuje stupeň tržní síly na výrobkových trzích. Tržní síla je schopnost ovlivňovat po značnou dobu na úkor spotřebitelů tržní ceny, objem výroby, sortiment nebo kvalitu výrobků a služeb či další parametry hospodářské soutěže. I v případech, kdy podpora nezvyšuje tržní sílu přímo, může tak činit nepřímo tím, že odrazuje stávající konkurenty od rozšiřování, vede k jejich odchodu z trhu nebo brání vstupu nových konkurentů na trh.

4.6.1.2 Účinky na obchod a volbu umístění činnosti

102. Státní podpora na VaVaI může narušit hospodářskou soutěž také v případě, že ovlivní volbu umístění činnosti. K tomuto narušení může dojít na úrovni různých států ESVO, pokud podniky soutěží s konkurenty z jiných států nebo pokud zvažují různé možnosti umístění činnosti. Podpora určená na přemístění činnosti do jiného regionu v rámci EHP nemusí vést přímo k narušení výrobkového trhu, přemisťuje však činnosti nebo investice z jednoho regionu do druhého.

4.6.1.3 Zjevné negativní účinky

103. Aby bylo možné určit rozsah, v němž lze opatření podpory považovat za opatření s narušujícími účinky, je v zásadě nutné toto opatření analyzovat spolu se souvislostmi, v nichž je uplatňováno. Lze však určit situace, v nichž negativní účinky zcela zjevně převažují nad účinky pozitivními, což znamená, že podporu není možno považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP.

104. Podle obecných zásad Dohody o EHP nelze státní podporu považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP především tehdy, je-li opatření podpory diskriminační v míře, která není odůvodněna charakterem státní podpory. Jak je vysvětleno v oddíle 3, Kontrolní úřad tedy nepovolí opatření, pokud toto opatření nebo podmínky, které jsou s ním spojeny, vedou k porušení Dohody o EHP. Platí to zejména v případě opatření, která podmiňují poskytnutí podpory povinností, aby měl příjemce ústředí v příslušném státě ESVO (nebo aby v tomto státě ESVO převážně působil) či aby používal výrobky vyrobené v daném státě nebo služby v něm poskytované, jakož i opatření, jež omezují možnost příjemce využívat výsledků VaVaI v jiných státech EHP.

105. Za slučitelnou se nebude považovat ani podpora, která vede jen ke změně umístění činností v oblasti VaVaI v rámci EHP, aniž by se zároveň změnila povaha, velikost nebo rozsah projektu.

4.6.2 Režimy podpory

106. Mají-li být režimy podpory podléhající oznamovací povinnosti slučitelné s fungováním Dohody o EHP, nesmějí vést k výraznému narušení hospodářské soutěže a obchodu. Zejména se jedná o to, že i v případě, kdy lze narušení na individuální úrovni považovat za omezené (za předpokladu, že je podpora nezbytná a přiměřená k dosažení společného cíle), na kumulativním základě mohou mít režimy podpory přesto výrazně rušivý dopad. Toto narušení může být způsobeno například podporou, jež negativně ovlivňuje dynamické pobídky k inovacím ze strany konkurentů. V případě režimu zaměřeného na určitá odvětví je riziko takového narušení ještě výraznější.

107. Aniž by byl dotčen bod 122, musí státy ESVO proto prokázat, že jakékoli negativní účinky budou omezeny na minimum, a to s přihlédnutím např. k velikosti daných projektů, k výši jednotlivých podpor a výši kumulované podpory, k počtu očekávaných příjemců a charakteru cílových odvětví. Aby mohl Kontrolní úřad posoudit pravděpodobné negativní účinky režimů podpory podléhajících oznamovací povinnosti, mohou státy ESVO předkládat posouzení dopadů a hodnocení ex post vypracovaná pro podobné předchozí režimy.

4.6.3 Dodatečné podmínky pro jednotlivé podpory

4.6.3.1 Narušení na výrobkových trzích

108. U jednotlivých podpor podléhajících oznamovací povinnosti by měly státy ESVO pro účely zjištění a vyhodnocení potenciálního narušení hospodářské soutěže a obchodu Kontrolnímu úřadu poskytnout informace týkající se i) dotčených výrobkových trhů (tj. trhů dotčených změnou chování příjemce podpory) a ii) dotčených konkurentů a zákazníků nebo spotřebitelů.

109. Při posuzování negativních účinků opatření podpory se Kontrolní úřad ve své analýze narušení hospodářské soutěže zaměří na předvídatelný dopad podpory na VaVaI na hospodářskou soutěž mezi podniky na dotčených výrobkových trzích. Kontrolní úřad bude přikládat větší váhu rizikům pro hospodářskou soutěž a obchod, která vzniknou v blízké budoucnosti a jsou obzvláště pravděpodobná.

110. Pokud bude určitá inovační činnost spojena s několika budoucími výrobkovými trhy, bude dopad státní podpory posuzován na všech dotčených trzích. V některých případech se s výsledky činností v oblasti VaVaI, např. v podobě práv duševního vlastnictví, obchoduje na trzích s technologiemi, např. udělováním licencí na patenty nebo prodejem. Kontrolní úřad může v těchto případech zvážit rovněž účinek podpory na hospodářskou soutěž na trzích s technologiemi.

111. Při posuzování potenciálního narušení hospodářské soutěže bude Kontrolní úřad používat různá kritéria, konkrétně kritéria týkající se narušení dynamických pobídek, vytvoření nebo udržování tržní síly a zachování neefektivních tržních struktur.

i) Narušení dynamických pobídek

112. Ve své analýze potenciálního narušení dynamických pobídek Kontrolní úřad přihlédne k těmto skutečnostem: — růst trhu : čím větší růst trhu se v budoucnu očekává, tím menší je pravděpodobnost, že budou pobídky konkurentů podporou negativně ovlivněny, jelikož bude stále dostatek příležitostí k rozvoji ziskového podnikání, — výše podpory : opatření, která zahrnují významné částky podpory, pravděpodobněji povedou k výraznému efektu vytěsnění. Významnost částky podpory se bude měřit především podle výše prostředků, jež vynaložili hlavní účastníci trhu na projekty podobného druhu, — blízkost trhu/kategorie podpory : čím více je opatření podpory zaměřeno na činnosti blízké trhu, tím je pravděpodobnější, že povede k výraznému efektu vytěsnění, — otevřené výběrové řízení : je-li podpora poskytnuta na základě transparentních, objektivních a nediskriminačních kritérií, bude postoj Kontrolního úřadu příznivější, — překážky odchodu : konkurenti s větší pravděpodobností zachovají, nebo dokonce navýší své investiční plány, jsou-li překážky ukončení inovačního procesu velké. To může nastat, pokud je mnoho minulých investic soutěžitelů vázáno v určité trajektorii VaVaI, — pobídky k soutěži o budoucí trh : podpora na VaVaI může vést k situaci, kdy konkurenti příjemce podpory upustí od soutěže o budoucí trh, na němž „vítěz bere vše“, jelikož výhoda poskytnutá podporou, pokud jde o stupeň technického pokroku, úspory z rozsahu, síťové účinky či načasování, snižuje možnost, že by na tento budoucí trh potenciálně vstoupili úspěšně, — diferenciace výrobků a intenzita hospodářské soutěže : týkají-li se inovace výrobků spíše vývoje diferencovaných výrobků (v souvislosti např. s odlišnými značkami, normami, technologiemi či skupinami spotřebitelů), je dopad na konkurenty méně pravděpodobný. Totéž platí v případě, že je na trhu mnoho efektivních konkurentů.

ii) Vytvoření nebo udržování tržní síly

113. Kontrolní úřad je znepokojen zejména těmi opatřeními v oblasti VaVaI, jež příjemci podpory umožňují zvýšit tržní sílu, kterou má na stávajících výrobkových trzích, nebo ji převést na výrobkové trhy budoucí. Kontrolní úřad proto pravděpodobně nezjistí problémy týkající se hospodářské soutěže v souvislosti s tržní silou v případech, kdy má příjemce podpory tržní podíl nižší než 25 %, a v případě trhů, jejichž koncentrace měřená Herfindahl-Hirschmanovým indexem (HHI) je nižší než 2 000.

114. Ve své analýze tržní síly přihlédne Kontrolní úřad k těmto skutečnostem: — tržní síla příjemce podpory a struktura trhu : má-li již příjemce podpory na výrobkovém trhu dominantní postavení, opatření podpory může toto dominantní postavení posílit dalším oslabením konkurenčního tlaku, který mohou na podnik, jenž je příjemcem podpory, vyvíjet konkurenti. Stejně tak mohou mít opatření státní podpory významný dopad na oligopolních trzích, na nichž působí jen několik málo účastníků, — úroveň překážek vstupu : v oblasti VaVaI mohou noví účastníci narážet na značné překážky vstupu na trh. K těmto překážkám patří právní překážky vstupu (zejména pokud jde o práva duševního vlastnictví), úspory z rozsahu a sortimentu, překážky přístupu k sítím a infrastruktuře a jiné strategické překážky vstupu nebo rozšíření, — síla na straně poptávky : tržní síla podniku může být omezena rovněž postavením kupujících na trhu. Přítomnost silných kupujících může sloužit jako protiargument ke zjištění silného postavení na trhu, pokud je pravděpodobné, že tito kupující budou usilovat o zachování dostatečné hospodářské soutěže na trhu, — výběrové řízení : obavy Kontrolního úřadu budou pravděpodobně vzbuzovat opatření podpory, jež umožňují podnikům se silným postavením na trhu ovlivňovat výběrové řízení například tím, že mají právo doporučovat podniky ve výběrovém řízení nebo ovlivňovat cestu výzkumu způsobem, který bezdůvodně znevýhodňuje alternativní možnosti.

iii) Zachování neefektivních tržních struktur

115. Ve své analýze tržních struktur Kontrolní úřad zváží, zda je podpora poskytována na trzích s nadměrnou kapacitou nebo v upadajících odvětvích. Je méně pravděpodobné, že obavy vyvolají situace, kdy trh roste nebo kdy státní podpora na VaVaI pravděpodobně změní celkovou dynamiku růstu odvětví, především zavedením nových technologií.

4.3.6.2 Účinky na umístění činnosti

116. Zejména v případech, kdy je podpora na VaVaI blízká trhu, může dojít k tomu, že některá území mají příznivější podmínky z hlediska následné výroby, především kvůli relativně nižším výrobním nákladům v důsledku podpory či kvůli vyšší úrovni činností v oblasti VaVaI vykonávaných díky podpoře. Podniky se proto mohou na tato území přemisťovat.

117. Účinky na umístění činnosti mohou být významné také v případě výzkumných infrastruktur. Pokud je podpora použita hlavně k přilákání infrastruktury do určitého regionu na úkor jiného, nepřispěje k rozvoji dalších činností v oblasti VaVaI v EHP.

118. Kontrolní úřad ve své analýze jednotlivé podpory, jež podléhá oznamovací povinnosti, proto zohlední všechny důkazy o tom, že příjemce podpory zvážil alternativní umístění.

4.7 Transparentnost

119. Od 1. července 2016 – s výjimkou jednotlivých podpor ve výši méně než 500 000 EUR – musí státy ESVO na vnitrostátní nebo regionální úrovni zveřejnit o opatřeních státní podpory podléhajících oznamovací povinnosti na ucelených internetových stránkách věnovaných státní podpoře alespoň tyto informace: úplné znění režimu podpory a jeho prováděcí ustanovení nebo právní základ pro jednotlivou podporu či příslušný odkaz; totožnost orgánu, jenž poskytuje podporu; totožnost jednotlivých příjemců; druh a výši podpory poskytnuté jednotlivým příjemcům; datum poskytnutí podpory; kategorii příjemce (malý a střední podnik nebo velký podnik); region, v němž příjemce sídlí (statistický region úrovně 2 (50)); hlavní hospodářské odvětví, v němž příjemce působí (na úrovni skupiny NACE) (51). Tyto informace musí být zveřejněny do šesti měsíců od přijetí rozhodnutí o poskytnutí podpory nebo v případě opatření v daňové oblasti do jednoho roku od data podání daňového přiznání, musí být uchovávány po dobu alespoň deseti let a musí být bez omezení dostupné široké veřejnosti (52).

5. HODNOCENÍ

120. S cílem dále zajistit, aby bylo narušení hospodářské soutěže a obchodu omezené, může Kontrolní úřad požadovat, aby režimy podpory podléhající oznamovací povinnosti byly předmětem časového omezení a hodnocení uvedeného v bodě 37. Hodnocení je třeba provádět zejména v případě režimů, jejichž potenciální rušivé účinky jsou obzvláště významné, tj. režimů, u nichž může hrozit výrazné omezení hospodářské soutěže, pokud se včas nepřezkoumá jejich provádění.

121. Vzhledem k cílům hodnocení, a aby nevznikala neúměrná zátěž pro státy ESVO, jakož i neúměrná zátěž v případě menších opatření podpory, se požadavek uvedený v bodě 120 uplatní pouze u režimů podpory s vysokými rozpočty, jež se vyznačují novými vlastnostmi, nebo pokud se předpokládají významné změny v oblasti trhu, technologií nebo předpisů. Hodnocení, které na základě společné metodiky (53) provede odborník nezávislý na orgánu, jenž poskytuje podporu, je třeba zveřejnit. Státy ESVO musí společně s příslušným režimem podpory předložit i návrh plánu hodnocení, jenž se stane nedílnou součástí posouzení režimu, které provede Kontrolní úřad.

122. Slučitelnost režimů podpory vyňatých z oblasti působnosti nařízení o blokových výjimkách výhradně z důvodu jejich vysokého rozpočtu Kontrolní úřad posoudí pouze na základě plánu hodnocení.

123. Hodnocení musí být Kontrolnímu úřadu předloženo včas, aby bylo možno posoudit případné prodloužení režimu podpory, a v každém případě po skončení jeho platnosti. Přesný rozsah a způsob každého hodnocení bude definován v rozhodnutí, jímž se schvaluje režim podpory. Výsledky tohoto hodnocení je třeba vzít v úvahu u jakéhokoli následného opatření podpory s podobným cílem, včetně jakékoli změny režimů podpory podle bodu 122.

6. PODÁVÁNÍ ZPRÁV A MONITOROVÁNÍ

124. V souladu s Dohodou o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora a konsolidovanou verzí rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/COL (54), musí státy ESVO předložit Kontrolnímu úřadu výroční zprávy.

125. Státy ESVO musí uchovávat podrobné záznamy o všech opatřeních podpory. Tyto záznamy musí obsahovat veškeré informace nezbytné k posouzení, zda byly splněny podmínky týkající se způsobilých nákladů a maximálních intenzit podpory. Musí se uchovávat po dobu deseti let od data poskytnutí podpory a na vyžádání musí být předloženy Kontrolnímu úřadu.

7. POUŽITELNOST

126. Kontrolní úřad bude používat zásady stanovené těmito pokyny při posuzování slučitelnosti všech oznámených podpor v oblasti VaVaI, o nichž bude muset rozhodnout po datu schválení těchto pokynů. Protiprávní podpora na VaVaI bude posuzována v souladu s pravidly platnými ke dni, kdy byla podpora poskytnuta.

127. V souladu s čl. 1 odst. 1 části I protokolu 3 Dohody o EHP Kontrolní úřad navrhuje, aby státy ESVO v případě potřeby provedly změny ke sladění svých stávajících režimů podpory v oblasti VaVaI s těmito pokyny nejpozději do 1. ledna 2015.

128. Státy ESVO se vyzývají, aby do dvou měsíců od data zveřejnění těchto pokynů na internetových stránkách Kontrolního úřadu (55) udělily svůj výslovný, bezpodmínečný souhlas s příslušnými opatřeními navrženými v bod 127. Pokud se některý ze států ESVO k navrhovaným opatřením nevyjádří, bude mít Kontrolní úřad za to, že tento stát ESVO s opatřeními nesouhlasí.

8. PŘEZKUM

129. Kontrolní úřad může kdykoli rozhodnout o přezkumu nebo úpravě těchto pokynů, pokud to bude nutné z důvodů spojených s politikou hospodářské soutěže, v zájmu zohlednění dalších pravidel EHP nebo mezinárodních závazků či z jakéhokoli jiného opodstatněného důvodu.

(1) Tyto pokyny jsou v souladu se sdělením Komise. Rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (Úř. věst. C 198, 27.6.2014, s. 1).

(2) Výzkumem a vývojem se dále zabývá protokol 31 k Dohodě o EHP. Další informace jsou k dispozici na internetové adrese: http://www.efta.int/eea/policy-areas/flanking-horizontal-policies/research-innovation

(3) Sdělení Komise „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“, KOM(2010) 2020 v konečném znění, 3. března 2010.

(4) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací“, KOM(2010) 546 v konečném znění, 6. října 2010.

(5) Výdaje na VaV v rámci Evropské unie (z toho přibližně 1/3 z veřejných a 2/3 ze soukromých zdrojů) činily v roce 2012 celkem 2,06 % HDP a od roku 2005 se zvýšily o 0,24 procentního bodu (viz statistické údaje Eurostatu týkající se hlavních ukazatelů: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/europe_2020_indicators/headline_indicators). Ačkoli soukromé výdaje na VaV jako podíl HDP od roku 2008 mírně vzrostly, jsou patrné velké rozdíly mezi členskými státy, průmyslovými odvětvími a jednotlivými subjekty (Evropská komise, „Research and Innovation performance in EU Member States and Associated Countries 2013“ („Výkonnost v oblasti výzkumu a inovací v členských státech EU a přidružených zemích 2013“)).

(6) Pojmem „selhání trhu“ se rozumí situace, kdy trhy, jsou-li ponechány bez zásahu, pravděpodobně nebudou mít efektivní výsledky.

(7) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Modernizace státní podpory v EU“, COM(2012) 209 final, 8. května 2012.

(8) Například financování poskytnuté v rámci programu Horizont 2020 nebo Programu EU pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME). Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104) bylo rozhodnutím 109/2014 ze dne 16. května 2014 (dosud nezveřejněno) začleněno jako bod 1 do protokolu 31 k Dohodě o EHP. COSME je jedním z programů EU, o jejichž začlenění do Dohody o EHP se uvažuje nebo pro něž se takové začlenění plánuje. Úplný seznam programů, které by mohly mít význam pro Dohodu o EHP, je k dispozici na adrese: http://www.efta.int/eea/eu-programmes

(9) Podpora na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst. L 97, 15.4.2005, s. 41 a dodatek EHP č. 18, 14.4.2005, s. 1), jež byla prodloužena rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 438/12/COL (Úř. věst. L 190, 11.7.2013, s. 91 a dodatek EHP č. 40, 11.7.2013, s. 15).

(10) Viz spojené věci TWD Textilwerke Deggendorf GmbH v. Komise, T-244/93 a T-486/93, Recueil 1995, s. II-02265.

(11) Kontrolní úřad považuje za užitečné zachovat různé kategorie činností v oblasti VaV bez ohledu na skutečnost, že se tyto činnosti mohou řídit spíše interaktivním modelem než modelem lineárním.

(12) Klíčové základní technologie jsou definovány a určeny ve sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Evropská strategie pro klíčové technologie – cesta k růstu a zaměstnanosti“, COM(2012) 341 final, 26. června 2012.

(13) Kritéria pro analýzu slučitelnosti státní podpory, která má podpořit realizaci významných projektů společného evropského zájmu, včetně podpory na VaVaI, s fungováním Dohody o EHP musí být posuzována podle čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP. Kontrolní úřad může poskytnout pokyny k posuzování opatření státní podpory přijatých ve prospěch významných projektů společného evropského zájmu v souladu se sdělením Komise „Kritéria pro analýzu slučitelnosti státní podpory, která má podpořit realizaci významných projektů společného evropského zájmu, s vnitřním trhem“ (Úř. věst. C 188, 20.6.2014, s. 4).

(14) Viz pokyny Kontrolního úřadu k referenčním a diskontním sazbám (Úř. věst. L 105, 21.4.2011, s. 32 a dodatek EHP č. 23, 21.4.2011, s. 1).

(15) Viz čl. 2 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 723/2009 ze dne 25. června 2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) (Úř. věst. L 206, 8.8.2009, s. 1).

(16) Definice mikropodniků, malých a středních podniků (MSP) (Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 62 a dodatek EHP č. 6, 5.2.2009, s. 1).

(17) Věc Komise v. Itálie, C-118/85, Recueil 1987, s. 2599, bod 7; věc Komise v. Itálie, C-35/96, Recueil 1998, s. I-3851, bod 36; věc Wouters, C-309/99, Recueil 2002, s. I-1577, bod 46.

(18) Věc Humbel a Edel, C-263/86, Recueil 1988, s. I-5365, body 9–10 a 15–18; věc Wirth, C-109/92, Recueil 1993, s. I-6447, bod 15; a rozsudek Soudního dvora ESVO ze dne 21. února 2008 ve věci Private Barnehagers Landsforbund, E-5/07, EFTA Court Report 2008, s. 62.

(19) Viz např. věci Vysoká škola logistiky v Přerově, NN 54/2006, a Jednotlivá podpora pro Vysokou školu ve městě Nyíregyháza určená na rozvoj centra znalostí regionu Partium, N 343/2008.

(20) Viz body 26–29 pokynů k použití pravidel státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 161, 13.6.2013, s. 12 a dodatek EHP č. 34, 13.6.2013, s. 1).

(21) Vzdělávání pracovníků ve smyslu pravidel státní podpory pro podporu na vzdělávání nelze považovat za nehospodářskou primární činnost výzkumných organizací.

(22) Poskytování služeb v oblasti VaV a VaV prováděný jménem podniků se nepovažují za nezávislý VaV.

(23) Pokud je výzkumná organizace nebo výzkumná infrastruktura financována jak z veřejných, tak ze soukromých zdrojů, bude se podle Kontrolního úřadu o takový případ jednat tehdy, je-li veřejné financování přidělené danému subjektu v konkrétním účetním období vyšší než náklady, jež mu v tomto období vzniknou v souvislosti s nehospodářskými činnostmi.

(24) Viz věc Francie v. Komise, C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397, bod 24.

(25) Pokud výzkumná organizace nebo výzkumná infrastruktura poskytuje konkrétní výzkumnou službu či provádí smluvní výzkum jménem daného podniku poprvé, na zkušební bázi a po jasně vymezenou dobu, Kontrolní úřad bude účtovanou cenu obvykle považovat za cenu tržní, jestliže jsou výzkumná služba či smluvní výzkum jedinečné a lze prokázat, že pro ně neexistuje trh.

(26) Netýká se konečných dohod o tržní hodnotě vzniklých práv duševního vlastnictví a hodnotě příspěvků na projekt.

(27) Viz sdělení a doprovodný pracovní dokument útvarů Komise – sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi: podpora inovace za účelem zajištění udržitelné vysoké kvality veřejných služeb v Evropě“, KOM(2007) 799 v konečném znění, 14. prosince 2007.

(28) Viz článek 27 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek, dosud nezačleněné do Dohody o EHP, a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65), začleněné jako bod 2 do přílohy XVI (Veřejné zakázky) Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 68/2006 ze dne 2. června 2006 (Úř. věst. L 245, 7.9.2006, s. 22 a dodatek EHP č. 44, 7.9.2006, s. 18) a článek 45 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb, dosud nezačleněné do Dohody o EHP, a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243), začleněné do jako bod 4 do přílohy XVI (Veřejné zakázky) Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 68/2006 ze dne 2. června 2006 (Úř. věst. L 245, 7.9.2006, s. 22 a dodatek EHP č. 44, 7.9.2006, s. 18). Rovněž v případě omezeného řízení ve smyslu článku 28 směrnice 2014/24/EU a článku 46 směrnice 2014/25/EU bude mít Kontrolní úřad za to, že podnikům není poskytnuta státní podpora, pokud není zainteresovaným dodavatelům bez uvedení pádných důvodů zabráněno v účasti v nabídkovém řízení.

(29) Totéž platí v případě, že veřejní zadavatelé udělí zakázku na inovační řešení, jež vzešla z předešlé zakázky v oblasti VaV, nebo na výrobky a služby, které nespadají do oblasti VaV, ale které musí splňovat požadavky, pro něž je nutná inovace výrobku, postupu nebo organizační inovace.

(30) Aniž jsou dotčena řízení, jež se týkají jak vývoje, tak následného prodeje jedinečných nebo specializovaných výrobků nebo služeb.

(31) Viz například věc Německo v. Komise, C-156/98, Recueil 2000, s. I-6857, bod 78, a věc Régie Networks v. Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, Sb. rozh. 2008, s. I-10807, body 94–116.

(32) Viz věc Matra v. Komise, C-225/91, Recueil 1993, s. I-3203, bod 42.

(33) Podmínky slučitelnosti uvedené v nařízení o blokových výjimkách jsou plně použitelné také u všech ostatních případů jednotlivých podpor, včetně podpor poskytnutých na základě režimu podpory, který podléhá oznamovací povinnosti.

(34) Viz poznámka pod čarou č. 7.

(35) Viz poznámka pod čarou č. 7.

(36) Viz poznámka pod čarou č. 7.

(37) Spojené věci HGA a další v. Komise, C-630/11 P až C-633/11 P, EU:C:2013:387.

(38) Pokud se žádost o podporu týká projektu v oblasti VaV, není vyloučeno, aby potenciální příjemce již uskutečnil studie proveditelnosti, na něž se žádost o podporu nevztahuje.

(39) V případě podpory na projekty nebo činnosti realizované v po sobě jdoucích fázích, jež mohou být předmětem samostatných řízení o poskytnutí podpory, to znamená, že k zahájení prací nesmí dojít před podáním první žádosti o podporu. V případě podpory poskytnuté v rámci automatického režimu daňové podpory se musí jednat o režim, který byl přijat a vstoupil v platnost před zahájením práce na podporovaném projektu nebo před zahájením činnosti.

(40) Ačkoli to nemusí být u nově zavedených opatření možné předem, bude Kontrolní úřad očekávat, že státy ESVO předloží hodnotící studie o motivačním účinku svých režimů daňové podpory (takže součástí koncepce těchto opatření by obvykle měly být plánované nebo zamýšlené metodiky hodnocení ex post).