CS Úřední věstník Evropské unie C 291/46

Pokyny k pojmu ovlivnění obchodu podle článků 53 a 54 Dohody o EHP

(2006/C 291/17)

A. Toto sdělení bylo vydáno v souladu s ustanoveními Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohody o EHP“) a Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda kontrolním úřadu a Soudním dvoru“).

B. Evropská komise (dále jen „Komise“) vydala sdělení nazvané „Pokyny k pojmu ovlivnění obchodu podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES“ (1). Tento nezávazný právní akt obsahuje zásady pro výklad pojmu ovlivnění obchodu podle článku 81 a 82 Smlouvy o ES. Cílem sdělení je rovněž vysvětlit metodiku pro používání pojmu ovlivnění obchodu a poskytnout vodítko k jeho uplatňování.

C. Kontrolní úřad ESVO má za to, že výše uvedený dokument má význam pro EHP. Aby bylo možno zachovat rovné podmínky hospodářské soutěže a zajistit jednotné uplatňování pravidel hospodářské soutěže EHP v celém Evropském hospodářském prostoru, vydal Kontrolní úřad na základě zmocnění podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o kontrolním úřadu a Soudním dvoru toto sdělení. Při uplatňování příslušných právních předpisů EHP na konkrétní případy se Kontrolní úřad hodlá řídit zásadami a pravidly stanovenými v tomto sdělení (2).

D. Sdělení zejména stanoví zásady pro výklad pojmu ovlivnění obchodu podle článku 53 a 54 Dohody o EHP. Cílem sdělení je rovněž stanovit metodiku pro používání pojmu ovlivnění obchodu v pilíři ESVO a poskytnout vodítko k jeho uplatňování.

E. Toto sdělení se týká případů, v nichž je Kontrolní úřad příslušným kontrolním orgánem podle článku 56 Dohody o EHP.

1. ÚVOD

1. Články 53 a 54 Dohody o EHP jsou použitelné na horizontální i vertikální dohody a jednání podniků, které „mohou ovlivnit obchod mezi smluvními stranami“.

2. Výklad článků 53 a 54 Dohody o EHP Soudním dvorem ESVO a výklad odpovídajících článků 81 a 83 Smlouvy o ES soudy Společenství již podstatně objasnily obsah a rozsah pojmu ovlivnění obchodu mezi smluvními stranami Dohody o EHP (dále jen „státy EHP“) (3).

3. Tyto pokyny vysvětlují zásady rozpracované Soudním dvorem ESVO a soudy Společenství v souvislosti s výkladem pojmu ovlivnění obchodu ve smyslu článků 53 a 54 Dohody o EHP. Pokyny dále podrobně objasňují pravidlo stanovující, za jakých okolností je obecně nepravděpodobné, že dohody jsou schopny ovlivnit obchod mezi státy EHP (pravidlo neexistence výrazného ovlivnění obchodu neboli pravidlo NAAT). Pokyny nemají být vyčerpávající. Cílem je vysvětlit metodiku používání pojmu ovlivnění obchodu a poskytnout návod na jeho uplatňování u nejčastěji se vyskytujících případů. Ačkoliv tyto pokyny nejsou závazné pro soudy a orgány států ESVO, chtějí jim poskytnout návod na používání pojmu ovlivnění obchodu podle článků 53 a 54 Dohody o EHP.

4. Pokyny se nezabývají otázkou, v čem spočívá výrazné omezení hospodářské soutěže podle čl. 53 odst. 1. Tuto otázku, která je odlišná od otázky schopnosti dohod výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy, upravuje sdělení Kontrolního úřadu ESVO o dohodách menšího významu, které výrazně neomezují hospodářskou soutěž podle čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP (4) (pravidlo de minimis). Účelem pokynů rovněž není poskytnout vysvětlení vlivu na obchod podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP v souvislosti se státní podporou.

5. Těmito pokyny, včetně pravidla NAAT, není dotčen výklad článků 53 a 54 Dohody o EHP, který může učinit Soudní dvůr ESVO, Soudní dvůr Evropských společenství nebo Soud prvního stupně.

2. KRITÉRIUM OVLIVNĚNÍ OBCHODU

2.1 Obecné zásady

6. Čl. 53 odst. 1 stanovuje, že „s fungováním této dohody jsou neslučitelné, a proto zakázané, veškeré dohody mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve vzájemné shodě, které by mohly ovlivnit obchod mezi smluvními stranami a jejichž cílem nebo výsledkem je vyloučení, omezení nebo narušení hospodářské soutěže na území, na které se vztahuje tato dohoda.“ Z důvodu zjednodušení se pojmy „dohody, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve vzájemné shodě“ společně označují jako „dohody“.

7. Článek 54 stanoví, že „s fungováním této dohody je neslučitelné, a proto zakázané, pokud to může ovlivnit obchod mezi smluvními stranami, aby jeden nebo více podniků zneužívaly dominantního postavení na území, na které se vztahuje tato dohoda, nebo jeho podstatné části.“ V následujícím textu se používá pojem „postupy“, kterým se míní jednání dominantních podniků.

8. Kritérium ovlivnění obchodu také vymezuje oblast působnosti článku 3 nařízení kapitoly II protokolu 4 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „kapitola II“) o uplatňování pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 53 a 54 Dohody o EHP (5).

9. Podle čl. 3 odst. 1 kapitoly II musejí orgány pro hospodářskou soutěž a soudy států ESVO při použití vnitrostátního soutěžního práva na dohody, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě ve smyslu čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP, které by mohly ovlivnit obchod mezi členskými státy ve smyslu uvedeného ustanovení, použít článek 53. Pokud orgány pro hospodářskou soutěž a soudy států ESVO použijí vnitrostátní soutěžní právo na zneužití zakázané článkem 54 Dohody o EHP, musejí použít rovněž článek 54 Dohody o EHP. Čl. 3 odst. 1 tedy ukládá orgánům pro hospodářskou soutěž a soudům států ESVO použít články 53 a 54 také tehdy, když používají vnitrostátní právní předpisy o hospodářské soutěži na dohody a zneužívající postupy, které mohou ovlivnit obchod mezi státy ESVO. Na druhé straně čl. 3 odst. 1 neukládá orgánům pro hospodářskou soutěž a soudům států ESVO povinnost používat vnitrostátní právní předpisy o hospodářské soutěži, když používají články 53 a 54 na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě a na případy zneužívání, které mohou ovlivnit obchod mezi státy ESVO. V takových případech mohou použít soutěžní pravidla EHP sama o sobě.

10. Z čl. 3 odst. 2 vyplývá, že použití vnitrostátních právních předpisů o hospodářské soutěži nesmí vést k zákazu dohod, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě, které mohou ovlivnit obchod mezi státy ESVO, ale které neomezují hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP nebo které splňují podmínky čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP nebo na které se vztahuje akt odpovídající nařízení Společenství o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy o ES uvedený v příloze XIV Dohody o EHP. Kapitola II však nebrání státům ESVO přijmout a uplatňovat na svém území přísnější vnitrostátní právní předpisy, které zakazují nebo postihují jednostranná jednání podniků.

11. Na závěr je třeba uvést, že čl. 3 odst. 3 kapitoly II stanovuje, že aniž jsou dotčeny obecné zásady a ostatní ustanovení práva EHP, čl. 3 odst. 1 a 2 se nepoužijí, pokud orgány pro hospodářskou soutěž a soudy států ESVO použijí vnitrostátní právní předpisy o kontrole spojování podniků, a rovněž nebrání použití vnitrostátních právních předpisů, které sledují převážně jiný cíl než články 53 a 54 Dohody o EHP.

12. Kritérium ovlivnění obchodu je samostatné kritérium práva EHP, které se musí v každém případě posuzovat samostatně. Je to jurisdikční kritérium, které definuje oblast působnosti soutěžního práva EHP (6). Soutěžní právo EHP není použitelné na dohody a postupy, které nemohou výrazně ovlivnit obchod mezi státy ESVO.

13. Kritérium vlivu na obchod omezuje oblast působnosti článků 53 a 54 na dohody a postupy, které mohou mít i minimální mezinárodní dopad v rámci území, na které se vztahuje Dohody o EHP (dále jen „EHP“). Způsobilost dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi státy EHP musí být „výrazná“ (7).

14. V případě článku 53 Dohody o EHP musí mít dohoda schopnost ovlivnit obchod mezi státy EHP. Nepožaduje se, aby obchod ovlivňovala každá jednotlivá část dohody, včetně veškerých omezení hospodářské soutěže, která mohou z dohody vyplývat (8). Pokud je dohoda jako taková schopna ovlivnit obchod mezi státy EHP, potom celá spadá do oblasti působnosti práva EHP, včetně těch částí, které samostatně obchod mezi členskými státy neovlivňují. V případech, kdy smluvní vztahy mezi stejnými stranami pokrývají různé činnosti, potom tyto činnosti tvoří část téže dohody, jsou-li přímo propojeny a jsou-li nedílnou součástí téhož obecného obchodního ujednání (9). Pokud tomu tak není, potom každá činnost představuje samostatnou dohodu.

15. Je rovněž nepodstatné, zda účast konkrétního podniku na dohodě má nebo nemá výrazný vliv na obchod mezi státy EHP (10). Podnik nemůže nespadat do oblasti působnosti práva EHP jenom proto, že jeho vlastní příspěvek k dohodě, která sama o sobě může ovlivnit obchod mezi členskými státy, je nepatrný.

16. Pro účely vymezení oblasti působnosti práva EHP není nutné určit souvislost mezi údajným omezením hospodářské soutěže a schopností dohody ovlivnit obchod mezi státy EHP. Obchod mezi státy EHP mohou ovlivnit také dohody, které neomezují hospodářskou soutěž. Například dohody o selektivní distribuci, které jsou založeny pouze na kritériu výběru podle kvality, zdůvodněného povahou výrobků. Takové dohody neomezují hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 53 odst. 1, mohou však ovlivnit obchod mezi státy EHP. Údajná omezení hospodářské soutěže vyplývající z dohody však mohou poskytnout informace o schopnosti dohody ovlivnit obchod mezi státy EHP. Například distribuční smlouva zakazující vývoz je svou podstatou schopna ovlivnit obchod mezi státy EHP, i když to nutně nemusí být ve výrazném rozsahu (11).

17. V případě článku 54 musí zneužití ovlivnit obchod mezi státy EHP. To však neznamená, že každý prvek chování se musí posuzovat odděleně. Jednání, které tvoří část celkové strategie dominantního podniku, se musí posuzovat podle jeho celkového dopadu. Tam, kde dominantní podnik používá různé postupy za účelem dosažení stejného cíle, například postupy, jejichž cílem je omezení nebo vyloučení soutěžitelů, postačuje k tomu, aby byl článek 54 použitelný na veškeré postupy tvořící část této celkové strategie, jestliže je alespoň jeden postup schopen ovlivnit obchod mezi státy EHP (12).

18. Z formulace článků 53 a 54 Dohody o EHP a z judikatury soudů Společenství vyplývá, že při použití kritéria ovlivnění obchodu je nutno uvažovat zejména o třech prvcích: a) pojem „obchod mezi smluvními stranami“, b) význam spojení „může ovlivnit“ a c) pojem „výrazně“.

2.2 Pojem „obchod mezi smluvními stranami“

19. Pojem „obchod“ není omezen na tradiční přeshraniční výměnu zboží a služeb (13). Je to širší pojem, který pokrývá veškeré přeshraniční hospodářské činnosti, včetně usazení (14). Tento výklad je v souladu se základním cílem Dohody o EHP, kterým je podporovat volný pohyb zboží, služeb, osob a kapitálu.

20. Podle ustálené judikatury zahrnuje pojem „obchod“ také případy, kdy dohody nebo postupy ovlivňují strukturu hospodářské soutěže na trhu. Pravidlům hospodářské soutěže EHP mohou podléhat postupy a dohody, které ovlivňují strukturu hospodářské soutěže uvnitř EHP tím, že vedou nebo by mohly vést k zániku konkurenčního podniku působícího v EHP (15). Pokud podnik zanikne, nebo pokud existuje nebezpečí, že zanikne, je dotčena struktura hospodářské soutěže uvnitř EHP a jsou dotčeny hospodářské činnosti, do kterých je podnik zapojen.

21. Požadavek, že musí být ovlivněn obchod „mezi smluvními stranami“ znamená, že musí být ovlivněna přeshraniční hospodářská činnost, do níž jsou zapojeny alespoň dva státy EHP. Nepožaduje se, aby dohoda nebo postup ovlivňovala obchod mezi celým jedním státem EHP a celým jiným státem EHP. Články 53 a 54 mohou být použitelné také v případech, které se týkají pouze části státu EHP, jestliže dochází k výraznému ovlivnění obchodu (16).

22. Použití kritéria ovlivnění obchodu není závislé na vymezení relevantních zeměpisných trhů. Obchod mezi státy EHP může být ovlivněn také v těch případech, kdy je relevantním trhem vnitrostátní trh nebo jeho část (17).

2.3 Význam spojení „může ovlivnit“

23. Účelem spojení „může ovlivnit“ je definovat povahu požadovaného vlivu na obchod mezi členskými státy. Podle standardních způsobů ověřování vypracovaných Soudním dvorem Evropských společenství znamená spojení „může ovlivnit“, že s určitou mírou pravděpodobnosti musí být na základě souhrnu objektivních právních nebo věcných faktorů možné předvídat, že dohoda nebo postup může mít vliv, přímý nebo nepřímý, skutečný nebo potenciální, na strukturu obchodování mezi státy EHP (18) (19). Jak je uvedeno v odstavci 20 výše, Soudní dvůr Evropských společenství dále vypracoval ověření založené na tom, zda dohoda nebo postup ovlivňuje nebo neovlivňuje strukturu hospodářské soutěže. V případech, kdy dohoda nebo postup mohou ovlivnit strukturu hospodářské soutěže uvnitř EHP, spadají do působnosti práva EHP.

24. Ověření „strukturou obchodování“, tak jak ho používá Soudní dvůr Evropských společenství, obsahuje následující hlavní prvky, které jsou podrobně popsány v následujících kapitolách: a) „dostatečný stupeň pravděpodobnosti na základě souhrnu objektivních právních nebo věcných faktorů“, b) vliv na „strukturu obchodování mezi státy EHP“, c) „přímý nebo nepřímý, skutečný nebo potenciální vliv“ na strukturu obchodování.

2.3.1 Dostatečný stupeň pravděpodobnosti na základě souhrnu objektivních právních nebo věcných faktorů

25. Posouzení ovlivnění obchodu se zakládá na objektivních okolnostech. Nepožaduje se subjektivní záměr dotčeného podniku. Pokud však existují důkazy o tom, že podnik měl v úmyslu ovlivnit obchod mezi členskými státy, například tím, že se snažil zabránit vývozu do jiného státu EHP nebo dovozu z jiného státu EHP, je to důležitá okolnost, k níž je nutno přihlédnout.

26. Slova „může ovlivnit“ a odkaz Soudního dvora Evropských společenství na „dostatečnou míru pravděpodobnosti“ znamená, že aby mohl případ spadat do působnosti práva EHP, nepožaduje se, aby dohoda nebo postup skutečně měla nebo bude mít vliv na obchod mezi členskými státy. Postačuje, že dohoda nebo postup „může mít“ takový vliv (20).

27. Není povinné ani nutné vypočítat skutečný objem obchodu mezi státy EHP, který je ovlivněn dohodou nebo postupem. Například u dohod zakazujících vývoz do jiných států EHP není nutno odhadovat, jaká by byla úroveň paralelního obchodu mezi dotčenými státy EHP, kdyby dohoda neexistovala. Tento výklad je v souladu s právní povahou kritéria ovlivnění obchodu. Působnost práva EHP se týká kategorií dohod a postupů, které mohou mít přeshraniční dopady, bez ohledu na to, zda konkrétní dohoda nebo postup takové dopady skutečně má.

28. Posouzení podle kritéria ovlivnění obchodu závisí na řadě okolností, které samostatně nemusí být rozhodující (21). Mezi důležité okolnosti patří povaha dohody a postupu, povaha výrobků, jichž se dohoda nebo postup týká, a pozice a význam dotčených podniků (22).

29. Povaha dohody a postupu poskytuje informaci o schopnosti dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi státy EHP z hlediska kvality. Některé dohody a postupy mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP, zatímco jiné v tomto ohledu vyžadují podrobnější analýzu. Příkladem první možnosti jsou mezinárodní kartely, příkladem druhé možnosti jsou společné podniky omezené na území jednoho státu EHP. Toto hledisko je dále zkoumáno v níže uvedeném oddíle 3, který pojednává o různých kategoriích dohod a postupů.

30. Informaci o tom, zda může být ovlivněn obchod mezi státy EHP, poskytuje také povaha výrobků, jichž se dohody a postupy týkají. To, že výrobky spadají do oblasti působnosti práva EHP, je jasnější tehdy, jestliže jsou kvůli své povaze snadno obchodovatelné na mezinárodní úrovni nebo pokud jsou důležité pro podniky, které chtějí vstoupit na trh jiného státu EHP nebo tam rozšířit svoji činnost, než v případech, kdy je kvůli povaze výrobků poptávka po výrobcích nabízených dodavateli z jiných států EHP omezená, nebo v případech, kdy výrobky nemají velký význam pro usazení v jiném státě nebo pro rozšíření hospodářské činnosti prováděné z takového místa usazení (23). Pojem usazení zahrnuje i případy, kdy podnik se sídlem v jednom státě EHP založí v jiném státě EHP zastoupení, pobočky nebo dceřiné podniky.

31. Pozice dotčených podniků na trhu a objemy jejich prodeje poskytují informaci o schopnosti příslušné dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi členskými státy z hlediska množství. Toto hledisko, které tvoří nedílnou část posouzení pojmu „výrazně ovlivnit“, je řešeno v oddíle 2.4 níže.

32. Kromě okolností, které již byly uvedeny, je nutné brát v úvahu právní a skutečné prostředí, ve kterém dohoda nebo postup fungují. Příslušné ekonomické a právní souvislosti pomáhají pochopit možný rozsah ovlivnění obchodu mezi státy EHP. Pokud je obchod mezi státy EHP omezen absolutními překážkami, které existují nezávisle na dohodě nebo postupu, může dojít k ovlivnění obchodu pouze tehdy, jestliže je pravděpodobné, že tyto překážky v dohledné době zmizí. V případech, kdy tyto překážky nejsou absolutní, ale pouze znesnadňují přeshraniční činnosti, je nanejvýš důležité zajistit, aby dohody a postupy těmto činnostem ještě více nebránily. Dohody a postupy, které takto působí, mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy.

2.3.2 Vliv na „strukturu obchodování“ mezi státy EHP

33. Aby bylo možno použít články 53 a 54, musí existovat vliv na „strukturu obchodování“ mezi státy EHP.

34. Pojem „struktura obchodování“ je neutrální. Podmínkou není snížení či omezení obchodu (24). Struktura obchodování může být ovlivněna také tehdy, pokud dohoda nebo postup způsobí zvýšení obchodu. Věc spadá do působnosti práva EHP, pokud je pravděpodobné, že se obchod mezi státy EHP pod vlivem dohody nebo postupu vyvine jinak, než jak by se pravděpodobně vyvíjel bez dohody nebo postupu (25).

35. Tento výklad odráží skutečnost, že kritérium ovlivnění obchodu je právní kritérium, které slouží k odlišení dohod a postupů, které mohou mít mezinárodní dopad, a proto je oprávněné zahájit jejich šetření podle pravidel hospodářské soutěže EHP, od dohod a postupů, které mezinárodní dopad nemají.

2.3.3 „Přímý nebo nepřímý, skutečný nebo potenciální vliv“ na strukturu obchodování

36. Vliv dohod a postupů na strukturu obchodování mezi státy EHP může být „přímý nebo nepřímý, skutečný nebo potenciální“.

37. K přímému ovlivnění obchodu mezi státy EHP obvykle dochází u výrobků, na něž se přímo vztahují dohody a postupy. Pokud se například výrobci jednoho konkrétního výrobku z různých států EHP dohodnou na rozdělení trhu, je na trhu s příslušným výrobkem přímo ovlivněn obchod mezi státy EHP. Jiným příkladem vzniku přímého vlivu je případ, kdy dodavatel poskytuje distributorům rabat pouze na výrobky prodávané v členském státě, ve kterém mají distributoři sídlo. Takové postupy zvyšují relativní cenu výrobků určených na vývoz a způsobují, že prodej na vývoz je méně zajímavý a méně konkurenceschopný.

38. K nepřímému ovlivnění obchodu často dochází u výrobků, které mají určitý vztah k výrobkům, na něž se vztahují dohody nebo postupy. Nepřímé vlivy mohou například nastat tehdy, když má dohoda nebo postup dopad na přeshraniční hospodářskou činnost podniků, které používají výrobek pokrytý dohodou nebo postupem nebo na tomto výrobku jiným způsobem závisí (26). Takové vlivy mohou například nastat tehdy, pokud se dohoda nebo postup týkají polotovaru, s nímž se neobchoduje, ale využívá se jako součást konečného výrobku, s nímž se obchoduje. Soudní dvůr Evropských společenství měl podle článku 81 Smlouvy o ES za to, že obchod mezi členskými státy mohl být ovlivněn v případě dohody týkající se stanovení cen lihu používaného pro výrobu koňaku (27). Zatímco surovina se nevyvážela, konečný výrobek – koňak – se vyvážel. V takových případech jsou pravidla hospodářské soutěže EHP použitelná tehdy, pokud může být výrazně ovlivněn obchod s konečným výrobkem.

39. K nepřímému ovlivnění obchodu mezi státy EHP může dojít také v souvislosti s výrobky, na něž se vztahují dohody nebo postupy. Například dohody, jimiž výrobce omezí platnost záruky na svůj výrobek pouze na území členského státu, v němž sídlí distributor, který tento výrobek prodal, odradí od nákupu těchto výrobků spotřebitele z jiných států EHP, protože by nebyli schopni domáhat se záruky (28). Vývoz prováděný oficiálními distributory a paralelními obchodníky je obtížnější, protože v očích spotřebitelů jsou výrobky bez záruky výrobce méně zajímavé (29).

40. Skutečné vlivy na obchod mezi státy EHP jsou takové, které vzniknou, jakmile nastane plnění dohody nebo postupu. Dohoda mezi dodavatelem a distributorem v rámci stejného státu EHP, například o zákazu vývozu do jiných států EHP, pravděpodobně bude mít vliv na obchod mezi státy EHP. Bez dohody by prodejce mohl volně vyvážet. Je však nutno připomenout, že se nepožaduje prokázání skutečných vlivů. Postačuje, že dohoda nebo postup takové vlivy může mít.

41. Pravděpodobné vlivy jsou takové, které mohou s určitou mírou pravděpodobnosti vzniknout v budoucnosti. Jinými slovy, musí se vzít v úvahu předvídatelný vývoj trhu (30). I když v okamžiku uzavření dohody nebo v okamžiku uskutečnění postupu nemůže být obchod ovlivněn, články 53 a 54 zůstávají použitelné, jestliže je pravděpodobné, že se okolnosti, které vedly k tomuto závěru, v dohledné budoucnosti změní. V této souvislosti má význam posoudit dopad liberalizačních zařazených do Dohody o EHP nebo přijatých dotčeným státem EHP i dopad jiných předvídatelných opatření usilujících o odstranění právních překážek obchodu.

42. Kromě toho, i kdyby podmínky trhu byly pro přeshraniční obchod v daném časovém okamžiku nevýhodné, například proto, že ceny jsou v dotčených státech EHP podobné, obchod může být ovlivněn, pokud se v důsledku změny tržních podmínek změní situace (31). Důležité je to, zda dohoda nebo postup může ovlivnit obchod mezi státy EHP, nikoli to, zda jej v daném okamžiku skutečně ovlivňuje.

43. Zařazení nepřímých nebo potenciálních vlivů do analýzy ovlivnění obchodu mezi státy EHP neznamená, že analýza může být založena na vzdálených nebo hypotetických okolnostech. Pravděpodobnost, že konkrétní dohoda vyvolá nepřímé nebo pravděpodobné vlivy, musí být vysvětlena orgánem nebo stranou, která tvrdí, že obchod mezi státy EHP může být výrazně ovlivněn. Hypotetické nebo spekulativní vlivy nepostačují pro to, aby věc spadala do působnosti práva EHP. Například dohoda, která zvyšuje cenu výrobku, který není obchodovatelný, snižuje čisté příjmy spotřebitelů. Když mají spotřebitelé méně peněz na útratu, nakupují méně výrobků dovážených z jiných států EHP. Avšak souvislost mezi takovými vlivy na příjmy a obchodem mezi státy EHP je obecně sama o sobě příliš vzdálená na to, aby věc spadala do působnosti práva EHP.

2.4 Pojem „výrazně ovlivnit“

2.4.1 Obecné zásady

44. Kritérium vlivu na obchod obsahuje množstevní prvek omezující působnost práva EHP na dohody a postupy, které mohou mít vliv určitého významu. Dohody a postupy nespadají do působnosti článků 53 a 54, pokud vzhledem ke slabému postavení dotčených podniků na trhu daných výrobků ovlivňují trh pouze nepatrně (32). Skutečnost, zda se jedná o výrazné ovlivnění, může být vyhodnocena zejména podle postavení a významu dotčených podniků na trhu daných výrobků (33).

45. Posouzení míry ovlivnění závisí na okolnostech každého jednotlivého případu, zejména na povaze dohody a postupu, na povaze daných výrobků a na postavení dotčeného podniku na trhu. Pokud dohoda nebo postup může svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP, potom je práh, kdy nabývá výrazného rozsahu, nižší než v případech dohod nebo postupů, které nemohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP. Čím silnější je pozice dotčených podniků na trhu, tím je pravděpodobnější, že na dohodu nebo postup bude nahlíženo tak, že může výrazně ovlivnit obchod mezi státy EHP (34).

46. U velkého počtu případů týkajících se dovozů a vývozů měl Soudní dvůr Evropských společenství za to, že požadavek výrazného ovlivnění byl splněn tehdy, pokud odbyt dotčených podniků odpovídal přibližně 5 % celkového prodeje na trhu (35). Samotný podíl na trhu však nebyl vždy považován za rozhodující prvek. Je třeba vzít v úvahu také například obrat podniků u daných výrobků (36).

47. Míra ovlivnění trhu tedy může být posuzována jednak absolutně, podle obratu, jednak relativně, porovnáním postavení dotčeného podniku (dotčených podniků) s postavením jiných tržních subjektů (podíl na trhu). Zaměření na postavení a význam dotčených podniků je v souladu s pojmem „může ovlivnit“, což naznačuje, že posouzení je založeno spíše na schopnosti dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi státy EHP než na dopadu na skutečné toky zboží a služeb v mezinárodním měřítku. Postavení dotčených podniků na trhu a jejich obrat u daných výrobků poskytují informaci o schopnosti dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi státy EHP. Tyto dva prvky se odrážejí v předpokladech uvedených v odstavcích 52 a 53 níže.

48. Při ověřování výrazného ovlivnění trhu není nutné, aby byly definovány relevantní trhy a aby se vypočítaly podíly na trhu (37). Pro podporu nálezu, že vliv na obchod je výrazný, mohou být postačující tržby podniku v absolutním vyjádření. Je tomu tak zejména v případech dohod a postupů, které mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP, například proto, že se týkají dovozů nebo vývozů, nebo proto, že se vztahují na několik států EHP. Skutečnost, že za takových okolností může být obrat u výrobků pokrytých dohodou dostatečný pro zjištění výrazného ovlivnění obchodu mezi státy EHP, se odráží v pozitivním předpokladu vysvětleném v odstavci 53 níže.

49. Dohody a postupy musí být vždy posuzovány v ekonomických a právních souvislostech, za kterých vznikly. V případě vertikálních dohod může být nutné přihlížet k veškerým kumulativním vlivům paralelních sítí podobných dohod (38). I když jedna dohoda nebo síť dohod nemůže výrazně ovlivnit obchod mezi státy EHP, mohou obchod ovlivnit účinky paralelních sítí dohod posuzovaných jako celek. Je však nutné, aby daná jednotlivá dohoda nebo síť dohod významně přispívala k celkovému ovlivnění obchodu (39).

2.4.2 Vyčíslení výrazného vlivu na obchod

50. Není možné stanovit obecná množstevní pravidla, která by zahrnovala všechny kategorie dohod a stanovila, kdy může dojít k výraznému ovlivnění obchodu mezi státy EHP. Je však možné stanovit, kdy obchod obvykle nemůže být výrazně ovlivněn. Kontrolní úřad ESVO zaprvé ve svém sdělení o dohodách menšího významu, které výrazně neomezují hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP (pravidlo de minimis) (40) uvedl, že dohody mezi malými a středními podniky, jak jsou definovány v rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 112/96/KOL ze dne 11. září 1996 (41), obvykle nemohou ovlivnit obchod mezi státy EHP. Důvodem pro tento předpoklad je skutečnost, že činnosti MSP mají obvykle místní nebo nanejvýš regionální povahu. Avšak MSP mohou spadat do působnosti práva EHP zejména tehdy, pokud se zabývají přeshraniční hospodářskou činností. Zadruhé, Kontrolní úřad považuje za vhodné stanovit obecné zásady, které uvedou, v jakých případech nemůže být obchod obvykle ovlivněn, tj. pravidlo neexistence výrazného ovlivnění obchodu mezi státy EHP (pravidlo NAAT). Kontrolní úřad bude při používání článku 53 považovat toto pravidlo za negativní vyvratitelný předpoklad, a to u všech dohod ve smyslu čl. 53 odst. 1 bez ohledu na povahu omezení obsažených v dohodě, včetně omezení, která byla v aktech odpovídajících nařízením Komise o blokových výjimkách uvedených v příloze XIV Dohody K EHP vymezena jako tvrdá omezení. V případech, kdy se tento předpoklad použije, Kontrolní úřad obvykle nezahájí řízení ani na žádost třetí strany, ani ze své vlastní iniciativy. Pokud podniky budou v dobré víře předpokládat, že dohoda je pokryta tímto negativním předpokladem, Kontrolní úřad neuloží sankce.

51. Aniž je dotčen níže uvedený odstavec 53, tato negativní definice výrazného ovlivnění neznamená, že dohody, které nesplňují níže uvedená kritéria, mohou automaticky výrazně ovlivnit obchod mezi státy EHP. Je nutné provést analýzu každého jednotlivého případu.

52. Kontrolní úřad ESVO zastává názor, že dohody v zásadě nemohou výrazně ovlivnit obchod mezi státy EHP, pokud jsou splněny obě tyto podmínky: a) celkový podíl stran na každém relevantním trhu uvnitř EHP, kterého se dohoda týká, není vyšší než 5 % a b) v případě horizontálních dohod nepřekročí celkový roční obrat dotčených podniků (42) v rámci EHP u výrobků pokrytých dohodou 40 milionů EUR. U dohod o společném nákupu výrobků se příslušný obrat vypočítá jako součet nákupů výrobků, na něž se vztahuje dohoda, všemi stranami. V případě vertikálních dohod nepřekročí celkový roční obrat dodavatele výrobků pokrytých dohodou v rámci EHP 40 milionů EUR. V případě licenčních dohod se příslušný obrat vypočítá jako celkový obrat nabyvatelů licence na výrobky, včetně licencované technologie, a vlastního obratu poskytovatele licence na dané výrobky. U dohod uzavřených mezi kupujícím a několika dodavateli se příslušný obrat zjistí součtem všech nákupů výrobků pokrytých dohodami, které kupující provedl. Kontrolní úřad použije stejné předpoklady tam, kde výše uvedené prahové hodnoty obratu nebudou během dvou po sobě jdoucích kalendářních roků překročeny o více než 10 %, a tam, kde výše uvedené prahové podíly na trhu nebudou překročeny o více než 2 procentní body. Pokud se dohoda týká nově vznikajícího, dosud neexistujícího trhu a pokud následkem jejího působení strany nevytvoří příslušný obrat ani nezískají příslušný podíl na trhu, Kontrolní úřad tyto předpoklady nepoužije. V těchto případech může být míra ovlivnění trhu posouzena na základě postavení stran na relevantních výrobkových trzích nebo jejich vyspělosti v technologiích souvisejících s dohodou.

53. Kontrolní úřad ESVO bude také zastávat názor, že pokud dohoda může svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP, například proto, že se týká dovozů a vývozů nebo že pokrývá několik států EHP, existuje vyvratitelný pozitivní předpoklad toho, že takové vlivy na obchod jsou výrazné, pokud je obrat stran u výrobků pokrytých dohodou, vypočítaný postupem podle odstavců 52 a 54, vyšší než 40 milionů EUR. U dohod, které mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP, lze také často předpokládat, že tyto vlivy jsou výrazné, pokud je podíl stran na trhu vyšší než prahová hodnota 5 %, uvedená v předchozím odstavci. Tento předpoklad se však nepoužije tam, kde dohody pokrývají pouze část státu EHP (viz odstavec 90 níže).

54. Pokud se jedná o prahovou hodnotu 40 milionů EUR (viz odstavec 52 výše), vypočítá se obrat na základě celkových tržeb dotčeného podniku v EHP za předchozí finanční rok za výrobky pokryté dohodou (smluvní výrobky), bez daní. Vyloučeny jsou prodeje mezi jednotkami, které jsou součástí téhož podniku (43).

55. Aby se mohla použít prahová hodnota podílu na trhu, je nutné vymezit relevantní trh (44). Ten se skládá z relevantního výrobkového trhu a z relevantního zeměpisného trhu. Podíly na trhu se musí vypočítat na základě cenových údajů o prodeji nebo, tam kde je to vhodné, cenových údajů o nákupu. Pokud nejsou dostupné cenové údaje, mohou se použít odhady založené na spolehlivých informacích o trhu, včetně údajů o objemu.

56. U síťových dohod, které uzavřel stejný dodavatel s různými prodejci, se berou v úvahu prodeje v celé síti.

57. Smlouvy, které tvoří část obecných obchodních ujednání, představují pro účely pravidla NAAT jednu dohodu (45). Podniky se nemohou dostat pod prahové hodnoty tak, že rozdělí dohodu, která z ekonomického hlediska tvoří jeden celek.

3. POUŽITÍ VÝŠE UVEDENÝCH ZÁSAD NA BĚŽNÉ TYPY DOHOD A ZNEUŽÍVÁNÍ

58. Kontrolní úřad ESVO použije negativní předpoklady stanovené v předcházejícím oddíle na všechny dohody, včetně dohod, které mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP, a také na dohody, které se týkají obchodu s podniky, které mají sídlo ve třetích zemích (viz oddíl 3.3 níže).

59. Kromě negativních předpokladů vezme Kontrolní úřad ESVO v úvahu množstevní prvky související s povahou dohody nebo postupu a povahu výrobků, kterých se týkají (viz odstavce 29 a 30 výše). Význam povahy dohody se také odráží v pozitivním předpokladu stanoveném v odstavci 53 výše, který se týká výrazného vlivu v případě dohod, které mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP. Aby bylo možno poskytnout doplňující vodítko k použití pojmu ovlivnění obchodu, je tedy účelné brát v úvahu různé běžné typy dohod a postupů.

60. V následujících oddílech se rozlišuje mezi dohodami a postupy, které pokrývají několik států EHP, a dohodami a postupy, které jsou omezeny na jeden stát EHP nebo na část jednoho státu EHP. Tyto dvě hlavní skupiny jsou dále rozděleny do podskupin podle povahy příslušných dohod nebo postupů. Zahrnuty jsou také dohody a postupy, které se týkají třetích zemí.

3.1 Dohody a zneužívání týkající se několika států EHP nebo uskutečněné v několika státech EHP

61. Dohody a postupy týkající se několika států EHP nebo uskutečněné v několika státech EHP mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP téměř ve všech případech. Pokud příslušný obrat překročí prahovou hodnotu uvedenou v odstavci 53 výše, nebude tedy ve většině případů nutné provádět podrobnou analýzu toho, zda je možno ovlivnit obchod mezi státy EHP. Aby však byl poskytnut určitý návod i pro tyto případy a aby byly vysvětleny zásady uvedené v oddíle 2, je užitečné vysvětlit okolnosti, které se obvykle používají na podporu zjištění, že daný případ spadá do oblasti působnosti práva EHP.

3.1.1 Dohody o dovozu a vývozu

62. Dohody mezi podniky ve dvou nebo více státech EHP, které se týkají dovozu a vývozu, mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP. Takové dohody, bez ohledu na to, zda omezují nebo neomezují hospodářskou soutěž, mají přímý vliv na strukturu obchodování mezi státy EHP. Například ve věci Kerpen & Kerpen, která se týkala dohody mezi francouzským výrobcem a německým distributorem a která představovala více než 10 % objemu vývozu cementu z Francie do Německa, celkem 350 000 tun za rok, rozhodl Soudní dvůr Evropských společenství, že není možné dojít k závěru, že taková dohoda nemůže (výrazně) ovlivnit obchod mezi členskými státy ES (46).

63. Tato skupina zahrnuje dohody, které zavádějí omezení dovozu a vývozu, včetně omezení aktivního i pasivního prodeje a opětovného prodeje, v němž kupující prodává zákazníkům v jiném státu EHP (47). V těchto případech existuje neodmyslitelná souvislost mezi údajným omezením hospodářské soutěže a vlivem na obchod, protože samotným účelem omezení je zabránit toku zboží a služeb mezi státy EHP, který by byl jinak možný. Není důležité, zda smluvní strany mají sídlo ve stejném státu EHP nebo v různých státech EHP.

3.1.2 Kartelové dohody pokrývající několik států EHP

64. Kartelové dohody, jako jsou dohody týkající se stanovení cen a rozdělení trhu, které se týkají několika států EHP, mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP. Přeshraniční kartely harmonizují podmínky hospodářské soutěže a ovlivňují vzájemné pronikání na trh upevněním tradiční struktury obchodování (48). Když se podniky dohodnou na rozdělení zeměpisných území, může dojít k omezení nebo snížení prodeje z jiných území do rozdělených území. Když se podniky dohodnou na stanovení cen, zlikvidují hospodářskou soutěž a všechny z toho vyplývající rozdíly cen, které by motivovaly soutěžitele i zákazníky k zapojení se do přeshraničního obchodu. Když se podniky dohodnou na prodejních kvótách, zakonzervuje se tradiční struktura obchodování. Dotčené podniky nebudou rozšiřovat výrobu, a tím ani možný okruh zákazníků v jiných státech EHP.

65. Také vliv kartelů na obchod je obecně svou samotnou podstatou výrazný kvůli postavení stran kartelu. Kartely se obvykle vytvoří tehdy, pokud zúčastněné podniky mají společně velký podíl na trhu, protože to jim umožňuje zvýšit cenu nebo snížit výrobu.

3.1.3 Horizontální dohody o spolupráci pokrývající několik států EHP

66. Tento oddíl pojednává o různých typech horizontálních dohod o spolupráci. Horizontální dohody o spolupráci mohou mít například formu dohody, podle které dva nebo více podniků spolupracují při konkrétní hospodářské činnosti, jako je výroba a distribuce (49). Tyto dohody se často označují jako společné podniky. Avšak pro společné podniky, které trvale vykonávají všechny činnosti samostatné hospodářské jednotky, platí nařízení o spojování podniků (50). Na úrovni EHP plně funkčními společnými podniky nespadají pod články 53 a 54 Dohody o EHP, kromě případů, kdy je použitelný čl. 2 odst. 4 nařízení o spojování podniků (51). Tento oddíl proto nepojednává o plně funkčních společných podnicích. V případě částečně funkčních společných podniků nepůsobí společné subjekty na žádném trhu jako samostatní dodavatelé (nebo odběratelé). Tyto subjekty pouze slouží mateřským podnikům, které samy působí na trhu (52).

67. Společné podniky, které působí ve dvou nebo více státech EHP nebo které vytvářejí výstup prodávaný mateřským podnikem ve dvou nebo více státech EHP, ovlivňují obchodní činnosti stran působících v těchto oblastech EHP. Takové dohody tedy obvykle mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP v porovnání se stavem bez dohody (53). Struktura obchodování je ovlivněna tehdy, pokud podniky převedou svou činnost na společný podnik nebo pokud takový podnik použijí za účelem vytvoření nového zdroje dodávek v EHP.

68. Obchod může být ovlivněn také tehdy, pokud společné podniky vytvářejí vstup pro mateřské společnosti, který je potom dále zpracováván nebo použit pro výrobek mateřských podniků. To může být případ, kdy takový vstup byl dříve dodáván dodavateli z jiných států EHP, kdy mateřské podniky dříve vyráběly vstupy v jiných státech EHP nebo kdy je konečný výrobek prodáván ve více než v jednom státě EHP.

69. Při posouzení toho, zda se jedná o výrazný vliv, je důležité vzít v úvahu objem prodeje mateřských podniků realizovaný u výrobků spojených s dohodou, a ne pouze objem prodeje realizovaný u společného subjektu vytvořeného dohodou, pokud společný podnik nepůsobí na trhu jako samostatný subjekt.

3.1.4 Vertikální dohody prováděné v několika státech EHP

70. Vertikální dohody a sítě podobných vertikálních dohod existující v několika státech EHP mohou obvykle ovlivnit obchod mezi státy EHP, pokud nasměrují obchod jedním konkrétním směrem. Například sítě dohod o selektivní distribuci ve dvou nebo více státech EHP nasměrují obchod jedním konkrétním směrem, protože omezí obchod na členy sítě, a tím ovlivní strukturu obchodování v porovnání se stavem bez dohody (54).

71. Obchod mezi členskými státy může být ovlivněn také vertikálními dohodami, jejichž výsledkem je vyloučení. Příkladem mohou být dohody, kdy se prodejci z několika států EHP dohodnou, že budou nakupovat pouze od jednoho konkrétního dodavatele nebo prodávat pouze jeho výrobky. Takové dohody mohou omezit obchod mezi těmi státy EHP, v nichž jsou prováděný, nebo obchod ze států EHP, které dohodami nejsou pokryty. Vyloučení může vyplynout z jednotlivých dohod nebo ze sítě dohod. Pokud má dohoda nebo síť dohod pokrývající několik států EHP vylučující vliv, může obvykle dohoda nebo dohody svou samotnou podstatou výrazně ovlivnit obchod mezi státy EHP.

72. Také dohody mezi dodavateli a distributory, které stanovují ceny pro další prodej a které pokrývají dva nebo více států EHP, mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP (55). Takové dohody mění cenové hladiny, které by pravděpodobně existovaly bez dohod, a tím ovlivňují strukturu obchodování.

3.1.5 Zneužití dominantního postavení v několika státech EHP

73. V případě zneužití dominantního postavení je účelné rozlišovat mezi zneužíváním, které vytváří překážky vstupu nebo vylučuje konkurenty (zneužívání s vylučujícím účinkem) a mezi zneužíváním, kdy dominantní podnik zneužívá své hospodářské síly například tím, že stanoví nepřiměřené nebo diskriminační ceny (zneužívání s cílem vykořisťovat). Oba typy zneužití se mohou uskutečnit buďto dohodami, které spadají do působnosti čl. 53 odst. 1, nebo jednostranným chováním, které z pohledu soutěžního práva EHP spadá do působnosti článku 54.

74. Zneužívání, jehož cílem je vykořisťování, například diskriminační slevy, působí na závislé obchodní partnery, kteří z něho buď mají prospěch, nebo jím trpí. Tento typ zneužívání mění jejich konkurenční postavení, a tím ovlivňuje strukturu obchodování mezi státy EHP.

75. Pokud se dominantní podnik chová ve více než jednom státě EHP diskriminačně, potom takové zneužití může svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP. Takové chování má negativní dopad na hospodářskou soutěž přesahující hranice jednoho státu EHP, neboť pravděpodobně odkloní obchod od směru, kterým by se vyvíjel, pokud by ke zneužití nedošlo. Struktura obchodování může být ovlivněna například tam, kde dominantní podnik poskytuje věrnostní slevy. Zákazníci, na něž se vztahuje diskriminační systém slev, mají sklon nakupovat méně od konkurentů dominantní společnosti, než kolik by jinak nakupovali. Diskriminační chování, jako například nepřiměřeně nízké ceny, jehož cílem je přímo odstranit konkurenta, také může ovlivnit obchod mezi státy EHP, protože má vliv na strukturu hospodářské soutěže na trhu uvnitř EHP (56). Pokud dominantní společnost jedná s cílem odstranit konkurenta, který působí ve více než jednom státu EHP, může být obchod ovlivněn několika způsoby. Zaprvé existuje nebezpečí, že dotčený konkurent ukončí své dodávky v rámci EHP. I kdyby cílový podnik nebyl omezen, může být ovlivněna budoucnost jeho konkurenčního chování, což také může mít vliv na obchod mezi státy EHP. Zadruhé, zneužití může mít vliv na ostatní konkurenty. Dominantní podnik může konkurentům svým chováním signalizovat, že potrestá pokusy o skutečnou hospodářskou soutěž. Zatřetí, i vyloučení jednoho konkurenta může postačovat k tomu, aby došlo k ovlivnění obchodu mezi státy EHP. Tak tomu může být i tehdy, pokud podnik, jemuž hrozí vyloučení z trhu, vyváží hlavně do třetích zemí (57). Jakmile hrozí, že účinná struktura hospodářské soutěže na trhu uvnitř EHP bude dále narušená, jedná se o případ spadající do oblasti působnosti práva EHP.

76. Pokud se dominantní podnik ve více než v jednom státu EHP dopouští zneužívání svého postavení s cílem vylučovat z trhu nebo vykořisťovat, bude schopnost takového jednání ovlivnit trh mezi státy EHP už kvůli jeho podstatě výrazná. Při dané pozici dotčeného dominantního podniku na trhu a při skutečnosti, že ke zneužití dochází v několika státech EHP, je rozsah zneužití a jeho možný vliv na strukturu obchodování obvykle takový, že může být výrazně ovlivněn obchod mezi státy EHP. U vykořisťovatelského zneužití, jako je cenová diskriminace, mění zneužití konkurenční pozici obchodních partnerů v několika státech EHP. U vylučujícího zneužití, včetně zneužití, jehož cílem je odstranit konkurenty, je ovlivněna hospodářská činnost konkurentů v několika státech EHP. Už jen z pouhé existence dominantního postavení v několika státech EHP vyplývá, že je již oslabena hospodářská soutěž v podstatné části společného trhu (58). Pokud dominantní podnik dále oslabuje svým jednáním hospodářskou soutěž, například odstraněním konkurenta, má se za to, že možnost ovlivnit obchod mezi státy EHP je obvykle výrazná.

3.2 Dohody a zneužívání, které mají vliv pouze na jeden stát EHP nebo jeho část

77. Pokud dohody nebo nekalé jednání pokrývají území jednoho státu EHP, může být nutné podrobněji posoudit schopnost dohod nebo nekalého jednání ovlivnit obchod mezi státy EHP. Je nutno připomenout, že podmínkou ovlivnění obchodu mezi státy EHP není snížení objemu obchodu. Stačí, že by mohlo dojít k výrazné změně ve struktuře obchodování mezi státy EHP. Přesto však v mnoha případech týkajících se jednoho státu EHP dává povaha domnělého narušení, zejména jeho sklon uzavřít vnitrostátní trh, dobrý náznak toho, že dohoda nebo postup mohou ovlivnit obchod mezi státy EHP. Níže uvedené příklady nejsou vyčerpávající. Jsou to pouze příklady případů, kdy lze dohody omezené na území jednoho státu EHP považovat za dohody, které mohou ovlivnit obchod mezi státy EHP.

3.2.1 Kartelové dohody pokrývající jeden stát EHP

78. Horizontální kartelové dohody, které pokrývají území celého státu EHP, obvykle mohou ovlivnit obchod mezi státy EHP. Soudy Společenství v mnoha věcech rozhodly, že dohody platné pro celé území členského státu ES svou samotnou podstatou posilují rozdělení trhů na národním základě tím, že brání hospodářskému průniku, který je jedním z cílů Smlouvy o ES (59).

79. Schopnost takových dohod rozdělit vnitřní trh vyplývá ze skutečnosti, že podniky, které se podílejí na kartelových dohodách jenom v jednom státu EHP, obvykle musejí podniknout kroky k vyloučení konkurentů z jiných států EHP (60). Pokud tak nečiní, a výrobek pokrytý dohodou je obchodovatelný (61), potom kartel podstupuje riziko, že bude zničen konkurencí podniků z jiných států EHP. Takové dohody mohou obvykle svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP, vzhledem k tomu, jaké pokrytí trhů je nutné proto, aby byly účinné.

80. Vzhledem k tomu, že pojem ovlivnění trhu zahrnuje možné vlivy, není rozhodující, zda jsou takové kroky proti konkurentům z jiných států EHP v nějakém časovém okamžiku opravdu přijaty. Pokud je kartelová cena podobná ceně převládající v jiných státech EHP, nemusí členové kartelu cítit okamžitou potřebu provést kroky proti konkurentům z jiných států EHP. Důležité je to, zda by takové kroky podnikli nebo nepodnikli, pokud by se změnily podmínky trhu. Pravděpodobnost takového chování závisí na existenci nebo neexistenci přirozených překážek obchodu na trhu, zejména na tom, zda daný výrobek je nebo není obchodovatelný. Soudní dvůr Evropských společenství například ve věci některých maloobchodních bankovních služeb (62) rozhodl, že obchod nemohl být citelně ovlivněn, protože možnosti obchodu u daných zvláštních výrobků byly velice omezené a protože nebyly významným faktorem při rozhodování podniků z jiných členských států ES o případném usazení v daném členském státu ES (63).

81. Rozsah, v jakém členové kartelu sledují ceny a konkurenty z jiných států EHP, může poskytnout informace o míře, v níž lze obchodovat s výrobky pokrytými kartelovou dohodou. Sledování svědčí o tom, že hospodářská soutěž a konkurenti z jiných států EHP jsou chápáni jako možné nebezpečí pro kartel. Kromě toho, pokud existují důkazy, že členové kartelu úmyslně stanovili hladinu cen s ohledem na hladinu cen převládající v jiných státech EHP (limitní tvorba cen), je to známka toho, že příslušné výrobky jsou obchodovatelné a že může být ovlivněn obchod mezi státy EHP.

82. Obchod může být obvykle ovlivněn také tehdy, pokud členové národního kartelu zmírní konkurenční tlak vyvolaný konkurenty z jiných států EHP tím, že je přinutí připojit se k omezující dohodě, nebo pokud vyloučení z dohody je pro ostatní konkurenty nevýhodné z hlediska jejich konkurenceschopnosti (64). V takových případech dohoda buďto brání těmto konkurentům využívat svou konkurenční výhodu nebo zvyšuje jejich náklady, a tím má negativní dopad na jejich konkurenceschopnost a na jejich odbyt. V obou případech dohoda brání činnosti konkurentů z jiných států EHP na dotčeném národním trhu. Totéž platí i v případě, kdy je kartelová dohoda omezená na jeden stát EHP uzavřena mezi podniky, které dále prodávají výrobky dovážené z jiných států EHP (65).

3.2.2 Horizontální dohody o spolupráci pokrývající jeden stát EHP

83. Horizontální dohody o spolupráci, a zejména částečně funkční společné podniky (viz také odstavec 66 výše), které se dotýkají pouze jednoho státu EHP a které přímo nesouvisejí s dovozem a vývozem, nepatří do kategorie dohod, které svou samotnou podstatou mohou ovlivnit obchod mezi státy EHP. Proto může být nutné pečlivé posouzení schopnosti jednotlivých dohod ovlivnit obchod mezi státy EHP.

84. Horizontální dohody o spolupráci mohou ovlivnit obchod mezi státy EHP zejména tehdy, pokud mají účinek uzavření. Tak tomu může být u dohod, které v celém odvětví zavádějí systémy standardizace a certifikace, protože buď vylučují podniky z jiných států EHP, nebo je mohou snáze splnit podniky z dotčených států EHP díky tomu, že tyto systémy jsou založeny na národních pravidlech a tradicích. Za takových podmínek dohoda způsobí, že podniky z jiných států EHP obtížněji pronikají na národní trh.

85. Obchod může být ovlivněn také tehdy, když vytvoření společného podniku vede k odříznutí podniků z jiných států EHP od důležitého prodejního kanálu nebo zdroje poptávky. Pokud například dva nebo více dodavatelů se sídlem ve stejném státu EHP, kteří mají významný podíl na dovozu daných výrobků, založí společný nákupní podnik za účelem sloučení nákupu těchto výrobků, potom výsledné snížení počtu distribučních kanálů omezuje možnosti dodavatelů z jiných států EHP získat přístup na dotčený národní trh. Proto může být obchod ovlivněn (66). Obchod může být ovlivněn také tehdy, pokud podniky, které dříve dovážely konkrétní výrobek, vytvoří společný podnik a pověří ho výrobou stejného výrobku. V tomto případě dohoda změní strukturu obchodování mezi státy EHP v porovnání se stavem před uzavřením dohody.

3.2.3 Vertikální dohody pokrývající jeden stát EHP

86. Vertikální dohody pokrývající celé území státu EHP mohou ovlivnit strukturu obchodování mezi státy EHP zejména tehdy, pokud podnikům z jiných států EHP znesnadňují proniknutí na dotčený národní trh, ať už se jedná o proniknutí v podobě vývozů nebo usazení (vliv vyloučení). Pokud vertikální dohody mají takový vylučující vliv, přispívají k rozdělení trhu na národním základě, a tím brání hospodářskému průniku, který je jedním z cílů Dohody o EHP (67).

87. Vyloučení může nastat například tehdy, když dodavatelé zavedou pro kupující výhradní povinnosti nákupu (68). Ve věci Delimitis (69), která se týkala dohod mezi pivovarem a majiteli objektů, ve kterých se konzumovalo pivo, kdy se tito majitelé zavázali nakupovat pivo výhradně od pivovaru, definoval Soudní dvůr Evropských společenství vyloučení jako nepřítomnost skutečných a konkrétních možností získat přístup na trh, která nastala v důsledku dohody. Dohody obvykle vytvářejí významné překážky vstupu pouze tehdy, pokud pokrývají významnou část trhu. Jako ukazatel lze v této souvislosti použít podíl na trhu a pokrytí trhu. Při posuzování se musí vzít v úvahu nejen konkrétní dohoda nebo příslušná síť dohod, ale také ostatní paralelní sítě dohod, které mají podobné účinky (70).

88. Také vertikální dohody, které pokrývají celé území státu EHP a které se týkají obchodovatelných výrobků, mohou ovlivnit obchod mezi státy EHP, i když nevytvářejí přímé překážky obchodu. Dohody, jimiž se podniky podílejí na udržování maloobchodních cen, mohou mít přímý vliv na obchod mezi státy EHP tím, že zvyšují dovoz z jiných států EHP a snižují vývoz z dotčeného státu EHP (71). Dohody týkající se udržování maloobchodních cen mohou také ovlivnit strukturu obchodování zcela stejným způsobem jako horizontální kartelové dohody. Je-li cena vyplývající z cenové dohody vyšší než cena převládající v jiném státu EHP, je taková cenová hladina udržitelná pouze tehdy, pokud lze kontrolovat dovoz z jiných států EHP.

3.2.4 Dohody pokrývající pouze část státu EHP

89. Z kvalitativního hlediska se dohody, které pokrývají pouze část státu EHP, posuzují stejným způsobem, jako dohody pokrývající celé území státu EHP. To znamená, že se použije analýza podle oddílu 2. Při posuzování míry ovlivnění se však musí rozlišovat mezi dvěma kategoriemi, protože se musí vzít v úvahu, že dohodou je pokrytá pouze část státu EHP. Musí se také vzít v úvahu to, jak velkou část národního území lze obchodem ovlivnit. Pokud například náklady na dopravu nebo provozní okruh zařízení způsobí, že pro podniky z jiných států EHP je ekonomicky nevýhodné používat ho pro obsluhu celého území jiného státu EHP, potom může být obchod ovlivněn tehdy, jestliže dohoda vylučuje přístup na část území státu EHP, na níž by bylo možné obchodovat, za předpokladu, že tato část není bezvýznamná (72).

90. Pokud dohoda vylučuje přístup na regionální trh, potom aby byl obchod výrazně ovlivněn, musí být objem ovlivněného prodeje významný v poměru k celkovému objemu prodeje daných výrobků v dotčeném státu EHP. Toto posouzení se nemůže provádět pouze na základě zeměpisného pokrytí. Musí se přiřadit přiměřená váha také podílu smluvních stran na trhu. I kdyby měly strany na vhodně definovaném regionálním trhu velký podíl, velikost tohoto trhu z hlediska objemu může být stále bezvýznamná v porovnání s celkovým prodejem daných výrobků na celém území dotčeného státu EHP. Proto je obecně nejlepším ukazatelem schopnosti dohody (výrazně) ovlivnit obchod mezi státy EHP posouzení podílu na národním trhu ve vztahu k objemu, který bude vyloučen. Dohody pokrývající oblasti s vysokou koncentrací poptávky budou tedy mít větší váhu než dohody pokrývající oblasti s nižší poptávkou. Aby konkrétní případ spadal do působnosti práva EHP, musí být podíl uzavřeného národního trhu významný.

91. Dohody, které jsou místní povahy, nemohou samy o sobě výrazně ovlivnit obchod mezi státy EHP. A to i v případě, že je místní trh umístěn v příhraničním regionu. Naopak, pokud je vyloučený podíl národního trhu významný, obchod může být ovlivněn, i když dotčený trh není umístěný v regionu u hranic.

92. U případů této kategorie může poskytnout určité vodítko judikatura týkající se pojmu podstatná část společného trhu v odpovídajícím článku 82 Smlouvy o ES (73). Dohody, které například vytvářejí překážky přístupu konkurentů z jiných států EHP do té části státu EHP, která představuje podstatnou část společného trhu, musí být považovány za dohody, které mají výrazný vliv na obchod mezi státy EHP.

3.2.5 Zneužití dominantního postavení na území jednoho státu EHP

93. Pokud podnik, který má dominantní postavení na celém území jednoho státu EHP, zneužívá svého postavení k diskriminačnímu chování, může být obvykle ovlivněn obchod mezi státy EHP. Takové jednání obvykle zhoršuje možnosti proniknutí konkurentů z jiných států EHP na trh a v takovém případě může být ovlivněna struktura obchodování (74). Například ve věci Michelin (75) Soudní dvůr Evropských společenství rozhodl, že systém věrnostních slev vyloučil konkurenty z jiných členských států ES, a proto ovlivnil obchod ve smyslu článku 82 Smlouvy o ES. Ve věci Rennet (76) Soudní dvůr podobným způsobem rozhodl, že zneužití v podobě povinnosti výhradního nákupu vyloučilo výrobky z jiných členských států ES.

94. Obchod mezi státy EHP může ovlivnit také vylučující zneužití, které ovlivňuje strukturu hospodářské soutěže na trhu uvnitř státu EHP, například zlikvidováním nebo hrozbou zlikvidování konkurentů. Pokud podnik, kterému hrozí, že bude zlikvidován, působí pouze v jednom státu EHP, potom takové zneužití neovlivní obchod mezi státy EHP. Avšak obchod mezi státy EHP může být ovlivněn, pokud postižený podnik vyváží nebo dováží z jiných států EHP (77) a také pokud působí v jiných státech EHP (78). Obchod může být ovlivněn, když má zneužití dominantního postavení odstrašující účinek na ostatní konkurenty. Pokud si dominantní podnik svým opakovaným chováním získal pověst subjektu, který zavádí diskriminující opatření vůči konkurentům, kteří se snaží o přímou hospodářskou soutěž, snaží se konkurenti z jiných států EHP soupeřit méně agresivně, a v tomto případě může být obchod ovlivněn i tehdy, když konkurent postižený v daném případě, není z jiného státu EHP.

95. Situace může být složitější u vykořisťovatelského zneužití, jako je cenová diskriminace a stanovení nepřiměřených cen. Cenová diskriminace mezi domácími zákazníky obvykle obchod mezi státy EHP neovlivní. Avšak může jej ovlivnit, pokud se kupující zabývají vývozem a jsou diskriminační cenou znevýhodněni nebo pokud se takový postup používá za účelem zabránit dovozu (79). Postupy spočívající v nabízení nižších cen zákazníkům, kteří by nejspíše mohli dovážet výrobky z jiných států EHP, mohou způsobit, že pro konkurenty z jiných států EHP může být obtížnější vstoupit na trh. V takových případech může být ovlivněn obchod mezi státy EHP.

96. Pokud má podnik dominantní postavení na celém území státu EHP, potom obvykle není důležité, zda určité zneužití prováděné dominantním podnikem pokrývá pouze část území nebo zda se dotýká určitých kupujících na území celého státu. Dominantní podnik může výrazně bránit obchodu tak, že zneužívá svého postavení v oblastech nebo vůči zákazníkům, na které se mohou nejvíce zaměřit konkurenti z jiných států EHP. Může to být například tehdy, když konkrétní distribuční kanál představuje zvlášť důležitý prostředek pro získání přístupu k mnoha skupinám spotřebitelů. Zabránění přístupu k takovým kanálům může mít značný vliv na obchod mezi státy EHP. Při posouzení míry ovlivnění se musí vzít v úvahu také to, že pouhá přítomnost dominantního podniku pokrývajícího celé území státu EHP může způsobit, že proniknutí na trh je obtížnější. Každé zneužití, jehož následkem je obtížnější proniknutí na trh by tedy mělo být posuzováno jako postup, který výrazně ovlivňuje obchod. Kombinace pozice dominantního podniku na trhu a protikonkurenční povaha jeho chování naznačuje, že takové zneužití má obvykle svou samotnou podstatou výrazný vliv na obchod. Pokud má však zneužití pouze místní charakter nebo pokud se týká pouze nevýznamného podílu obchodu dominantního podniku na území dotčeného státu EHP, nemůže být obchod výrazně ovlivněn.

3.2.6 Zneužití dominantního postavení na části území státu EHP

97. Pokud se dominantní postavení týká pouze části území státu EHP, lze určitý návod, stejně jako v případě dohod, odvodit z podmínky uvedené v článku 54, že dominantní postavení musí pokrývat podstatnou část trhu EHP. Pokud dominantní postavení pokrývá část státu EHP, která tvoří podstatnou část trhu EHP, a zneužití způsobí, že konkurenti z jiných států EHP mají obtížnější přístup na trh, na kterém má podnik dominantní postavení, musí se obvykle mít za to, že obchod mezi státy EHP může být výrazně ovlivněn.

98. Při použití tohoto kritéria se musí vzít v úvahu zejména objem dotčeného trhu. Regiony a dokonce i přístav nebo letiště umístěné na území státu EHP mohou, v závislosti na jejich významu, představovat podstatnou část trhu EHP (80). U posledně uvedených případů se musí vzít v úvahu to, zda se příslušná infrastruktura používá k poskytování mezinárodních služeb, a pokud tomu tak je, v jakém rozsahu. Pokud je infrastruktura, jako letiště a přístavy, pro poskytování mezinárodních služeb významná, může být ovlivněn obchod mezi státy EHP.

99. Stejně jako v případě dominantního postavení pokrývajícího celé území státu EHP (viz odstavec 95 výše) nemusí být obchod mezi státy EHP výrazně ovlivněn, pokud je zneužití pouze místního charakteru nebo pokud se týká pouze nepodstatného podílu odbytu dominantního podniku.

3.3 Dohody a zneužití, které se týkají dovozu a vývozu s podniky se sídlem ve třetích zemích, a dohody a postupy, do nichž jsou zapojeny podniky se sídlem ve třetích zemích

3.3.1 Obecné poznámky

100. Články 53 a 54 Dohody o EHP se týkají dohod a postupů, které mohou ovlivnit obchod mezi státy EHP, i když jedna nebo více stran má sídlo mimo EHP (81). Články 53 a 54 se použijí bez ohledu na to, kde mají podniky sídlo nebo kde byla dohoda uzavřena, za předpokladu, že dohoda nebo postup se provádí v EHP (82) nebo že se v EHP projeví její vliv (83). Články 53 a 54 se také mohou použít pro dohody a postupy, které se týkají třetích zemí, za předpokladu, že mohou ovlivnit obchod mezi státy EHP. Obecná zásada, stanovená výše v kapitole 2, podle které dohoda nebo postup musí mít výrazný vliv, přímý nebo nepřímý, skutečný nebo potenciální, na strukturu obchodování mezi státy EHP, se použije také u dohod a zneužití, které se týkají podniků se sídlem ve třetích zemích nebo které souvisejí s dovozem ze třetích zemí nebo vývozem do třetích zemí.

101. Pro účely rozhodnutí, zda věc spadá do oblasti působnosti práva EHP postačuje, aby dohoda nebo postup týkající se třetích zemí nebo podniků se sídlem ve třetích zemích mohla ovlivnit přeshraniční hospodářskou činnost uvnitř EHP. Pro vznik takových vlivů může postačovat dovoz do jednoho státu EHP. Dovoz může ovlivnit podmínky hospodářské soutěže ve státě EHP, do kterého se dováží, a to zase může mít vliv na vývoz a dovoz konkurenčních výrobků z jiných a do jiných států EHP. Jinými slovy, dovoz ze třetích zemí, který je výsledkem dohody nebo postupu, může narušit obchod mezi státy EHP, a tím ovlivnit strukturu obchodování.

102. Při použití kritéria vlivu na obchod na výše uvedené dohody a postupy je důležité mimo jiné přezkoumat, co je předmětem dohody nebo postupu, jak je naznačeno jejich obsahem nebo základním úmyslem dotčených podniků (84).

103. Tam, kde je cílem dohody omezit hospodářskou soutěž uvnitř EHP, je mnohem snazší konstatovat vliv na obchod mezi státy EHP než tam, kde cílem je převážně usměrňovat hospodářskou soutěž mimo rámec EHP. V prvním případě má dohoda nebo postup opravdu přímý vliv na hospodářskou soutěž uvnitř EHP a na obchod mezi státy EHP. Dohody a postupy, které se mohou týkat jak dovozu, tak i vývozu, obvykle mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi státy EHP.

3.3.2 Dohody, jejichž cílem je omezení hospodářské soutěže uvnitř EHP

104. V případě dovozu zahrnuje tato kategorie dohody, které způsobí izolaci území, na které se vztahuje Dohoda o EHP (85). Tak je tomu například u dohod, podle kterých si konkurenti z EHP a ze třetích zemí rozdělí trh, např. dohodou, že nebudou navzájem prodávat na svých domácích trzích nebo že uzavřou dvoustranné (výhradní) dohody o distribuci (86).

105. V případě vývozu zahrnuje tato kategorie případy, kdy se podniky, které si konkurují ve dvou nebo více státech EHP, dohodnou vyvážet určité (nadbytečné) množství do třetích zemí za účelem sjednocení svého tržního chování uvnitř EHP. Takové dohody o vývozu slouží ke zmírnění cenové války tím, že omezí výstup uvnitř EHP, a tím ovlivní obchod mezi státy EHP. Bez dohody o vývozu by se toto množství mohlo prodávat uvnitř EHP (87).

3.3.3 Ostatní ujednání

106. U dohod a postupů, jejichž cílem není omezit hospodářskou soutěž uvnitř EHP, je obvykle nutné provést podrobnější analýzu toho, zda může nebo nemůže být ovlivněna přeshraniční hospodářská činnost uvnitř EHP, a tím i charakter obchodování mezi státy EHP.

107. V tomto ohledu je důležité přezkoumat vlivy dohody nebo postupu na zákazníky a jiné subjekty uvnitř EHP závisející na výrobcích podniků, jež jsou stranami dohody nebo postupu (88). Ve věci Compagnie maritime belge (89), která se týká dohod mezi lodními společnostmi působícími mezi přístavy Společenství a přístavy v západní Africe, se došlo k názoru, že dohody mohou nepřímo ovlivnit obchod mezi členskými státy ES, protože upravují spádové oblasti přístavů Společenství pokrytých dohodami a protože ovlivňují činnost jiných podniků v těchto spádových oblastech. Konkrétněji, dohody ovlivnily činnost podniků, které se spoléhaly na strany poskytující služby v dopravě, jednak v oblasti dopravy zboží nakoupeného nebo prodaného ve třetích zemích, jednak v oblasti důležitých služeb, které poskytovaly samotné přístavy.

108. Obchod může být ovlivněn také tehdy, pokud dohody brání opětovnému dovozu do EHP. To může být například případ vertikálních dohod mezi dodavateli z EHP a prodejci z třetích zemí, které omezují zpětný prodej mimo vyhrazené území, včetně EHP. Pokud by při neuzavření dohody byl možný a pravděpodobný zpětný prodej do EHP, může takový dovoz ovlivnit charakter obchodování uvnitř EHP (90).

109. Aby však byly takové účinky pravděpodobné, musí existovat výrazný rozdíl mezi cenami za výrobky v EHP a cenami za výrobky mimo EHP a tento cenový rozdíl nesmí být zkreslen celními poplatky a náklady na dopravu. Kromě toho nesmí být objemy vyvážených výrobků bezvýznamné v porovnání s celkovým trhem těchto výrobků na území trhu EHP (91). Pokud jsou objemy těchto výrobků bezvýznamné v porovnání s objemem prodávaným uvnitř EHP, potom se má za to, že dopad zpětného dovozu na obchod mezi státy EHP není významný. Při provádění takového hodnocení je nutno brát ohled nejen na jednotlivé dohody uzavřené mezi stranami, ale také na všechny kumulované vlivy podobných dohod uzavřených stejnými a konkurenčními dodavateli. Může se například stát, že objemy výrobků pokrytých jednou dohodou jsou velice malé, avšak objemy výrobků pokrytých několika takovými dohodami jsou významné. V takovém případě dohody, považované za jeden celek, mohou výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy. Je však nutno připomenout (viz odstavec 49 výše), že daná jednotlivá dohoda nebo síť dohod musí významně přispívat k celkovému ovlivnění obchodu.

(1) Úř. věst. C 101, 27.4.2004, s. 81.

(2) Pravomoc projednávat jednotlivé případy, které spadají pod články 53 a 54 Dohody o EHP, je rozdělena mezi Kontrolní úřad ESVO a Komisi podle pravidel stanovených v článku 56 Dohody o EHP. Každý konkrétní případ projednává pouze jeden kontrolní orgán.

(3) Článek 6 Dohody o EHP stanoví, že aniž je dotčen další vývoj judikatury, jsou ustanovení této dohody v míře, v jaké jsou v podstatě totožná s odpovídajícími pravidly Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství a Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli a s akty přijatými na základě těchto dvou smluv, při svém provádění a uplatňování vykládána v souladu se související judikaturou Soudního dvora Evropských společenství vydanou přede dnem podpisu Dohody o EHP. Pokud jde o související judikaturu Soudního dvora vydanou po dni podpisu Dohody o EHP, z čl. 3 odst. 2 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vyplývá, že Kontrolní úřad ESVO a Soudní dvůr ESVO řádně přihlížejí k zásadám daným touto judikaturou.

(4) Sdělení Kontrolního úřadu ESVO o dohodách menšího významu, které výrazně neomezují hospodářskou soutěž podle čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP (de minimis), Úř. věst. C 67, 20.3.2003, s.20 a dodatek EHP Úř. věst. 15, 20.3.2003, s. 11.

(5) Až vstoupí v platnost dohoda o změně protokolu 4 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora ze dne 24. září 2004, bude kapitola II protokolu 4 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru do velké míry odrážet v pilíři ESVO nařízení Rady (ES) č. 1/2003 (Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1.)

(6) Viz např. spojené věci 56/64 a 58/64, Consten a Grundig, [1966] Sb. rozh. s. 429, a spojené věci 6/73 a 7/73, Commercial Solvents, [1974] Sb. rozh. s. 223.

(7) Viz v tomto smyslu věc 22/71, Béguelin, [1971] Sb. rozh. s. 949, odstavec 16 a rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO ve věci NSF, Úř. věst. L 284, 16.10.1997, s.68, odstavec 77.

(8) Viz věc 193/83, Windsurfing, [1986] Sb. rozh. s. 611, odstavec 96, a věc T-77/94, Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten, [1997] Sb. rozh. II-759, odstavec 126.

(9) Viz odstavce 142 až 144 rozsudku ve věci Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukteten, citované v předcházející poznámce pod čarou.

(10) Viz například věc T-2/89, Petrofina, [1991] Sb. rozh. II-1087, odstavec 226.

(11) Pojem výrazné ovlivnění je probírán v oddíle 2.4.

(12) Viz v tomto smyslu věc 85/76, Hoffmann-La Roche, [1979] Sb. rozh. s. 461, odstavec 126.

(13) V těchto pokynech výraz „výrobky“ zahrnuje zboží i služby.

(14) Viz věc 172/80, Züchner, [1981] Sb. rozh. s. 2021, odstavec 18. Viz také věc C-309/99, Wouters, [2002] Sb. rozh. I-1577, odstavec 95, věc C-475/99, Ambulanz Glöckner, [2001] Sb. rozh. I-8089, odstavec 49, spojené věci C-215/96 a 216/96, Bagnasco, [1999] Sb. rozh. I-135, odstavec 51, věc C-55/96, Job Centre, [1997] Sb. rozh. I-7119, odstavec 37 a věc C-41/90, Höfner and Elser, [1991] Sb. rozh. I-1979, odstavec 33.

(15) Viz například spojené věci T-24/93 a další, Compagnie maritime belge, [1996] Sb. rozh. II-1201, odstavec 203, a odstavec 23 rozsudku ve věci Commercial Solvents, citovaného v poznámce pod čarou 6.

(16) Viz například spojené věci T-213/95 a T-18/96, SCK and FNK, [1997] Sb. rozh. II-1739, a oddíly 3.2.4 a 3.2.6 níže.

(17) Viz oddíl 3.2 níže.

(18) Viz například rozsudek ve věci Züchner citovaný v poznámce pod čarou 14 a věc 319/82, Kerpen & Kerpen, [1983] Sb. rozh. 4173, spojené věci 240/82 a další, Stichting Sigarettenindustrie, [1985] Sb. rozh. s. 3831, odstavec 48, a spojené věci T-25/95 a další, Cimenteries CBR, [2000] Sb. rozh. II-491, odstavec 3930.

(19) V některých rozsudcích, které se týkaly hlavně vertikálních dohod, k tomu Soudní dvůr Evropských společenství doplnil, že dohoda mohla bránit dosažení cíle vytvoření jednotného trhu mezi členskými státy ES, viz například věc T-62/98, Volkswagen, [2000] Sb. rozh. II-2707, odstavec 179, a odstavec 47 rozsudku Bagnasco, citovaného v poznámce pod čarou 14, a věc 56/65, Société Technique Minière, [1966] Sb. rozh. 337. Vliv dohody na fungování Dohody o EHP je tedy prvkem, který lze brát v úvahu.

(20) Viz například věc E-7-01 Hegelstad Eiendomsselskap Arvid B. Hegelstad a další a Hydro Texaco AS, [2002] Sb. rozh. Soudního dvora ESVO s. 310 a věc T-228/97, Irish Sugar, [1999] Sb. rozh. II-2969, odstavec 170, a věc 19/77, Miller, [1978] Sb. rozh. 131, odstavec 15.

(21) Viz například věc C-250/92, Gøttrup-Klim. [1994] Sb. rozh. II-5641, odstavec 54.

(22) Viz například věc C-306/96, Javico, [1998] Sb. rozh. I-1983, odstavec 17, a odstavec 18 rozsudku ve věci Béguelin, citovaného v poznámce pod čarou 7.

(23) V této souvislosti srovnej rozsudky ve věci Bagnasco a Wouters citované v poznámce pod čarou 14.

(24) Viz například věc T-141/89, Tréfileurope, [1995] Sb. rozh. II-791, věc T-29/92, Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO), [1995] Sb. rozh. II-289, pokud se jedná o vývoz, a rozhodnutí Komise ve věci Volkswagen (II), Úř. věst. L 262, 2.10.2001, s. 14.

(25) Viz v tomto smyslu věc 71/74, Frubo, [1975] Sb. rozh. 563, odstavec 38, spojené věci 209/78 a další, Van Landewyck, [1980] Sb. rozh. 3125, odstavec 172, věc T-61/89, Dansk Pelsdyravler Forening, [1992] Sb. rozh. II-1931, odstavec 143, a věc T-65/89, BPB Industries and British Gypsum, [1993] Sb. rozh. II-389, odstavec 135.

(26) Viz v tomto smyslu věc T-86/95, Compagnie Générale Maritime and others, [2002] Sb. rozh. II-1011, odstavec 148, a odstavec 202 rozsudku ve věci Compagnie maritime belge, citovaného v poznámce pod čarou 15.

(27) Viz věc 123/83, BNIC v Clair, [1985] Sb. rozh. 391, odstavec 29. Viz rovněž rozhodnutí Kontrolního úřadu ve věci NSF, odstavec 79, poznámka pod čarou 7.

(28) Viz rozhodnutí Komise ve věci Zanussi, Úř. věst. L 322, 16. 11. 1978, s. 36, odstavec 11.

(29) Viz v tomto smyslu věc 31/85, ETA Fabrique d'Ebauches, [1985] Sb. rozh. 3933, odstavce 12 a 13.

(30) Viz spojené věci C-241/91 P a C-242/91 P, RTE (Magill), [1995] Sb. rozh. I-743, odstavec 70, a věc 107/82, AEG, [1983] Sb. rozh. 3151, odstavec 60.

(31) Viz odstavec 60 rozsudku ve věci AEG, citovaného v předcházející poznámce pod čarou.

(32) Viz věc 5/69, Völk, [1969] Sb. rozh. 295, odstavec 7.

(33) Viz například odstavec 17 rozsudku ve věci Javico, citovaného v poznámce pod čarou 22, a odstavec 138 rozsudku ve věci BPB Industries and British Gypsum, citovaného v poznámce pod čarou 25.

(34) Viz odstavec 138 rozsudku ve věci BPB Industries and British Gypsum, citovaného v poznámce pod čarou 25.

(35) Viz například odstavce 9 a 10 rozsudku ve věci Miller, citovaného v poznámce pod čarou 20, a odstavec 58 rozsudku ve věci AEG, citovaného v poznámce pod čarou 30.

(36) Viz spojené věci 100/80 a další, Musique Diffusion Française, [1983] Sb. rozh. s. 1825, odstavec 86. V této věci byl objem prodeje daných výrobků mírně nad 3 % objemu prodeje u dotčených národních trhů. Soudní dvůr Evropských společenství rozhodl, že dohody, které bránily paralelnímu obchodu, mohly citelně ovlivnit obchod mezi členskými státy ES z důvodu vysokého obratu stran a relativní pozici výrobků na trhu v porovnání s výrobky, které vyráběli konkurenční dodavatelé.

(37) Viz v tomto smyslu odstavce 179 a 231 rozsudku ve věci Volkswagen, citovaného v poznámce pod čarou 16, a věc T-213/00, CMA CGM and others, [2003] Sb. rozh. I-, odstavce 219 a 220.

(38) Viz například věc T-7/93, Langnese-Iglo, [1995] Sb. rozh. II-1533, odstavec 120.

(39) Viz odstavce 140 a 141 rozsudku ve věci Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten, citovaného v poznámce pod čarou 20.

(40) Viz sdělení Kontrolního úřadu ESVO o dohodách menšího významu, poznámka pod čarou 4, odstavec 3.

(41) Toto rozhodnutí odkazovalo na definici malých a středních podniků stanovenou v doporučení Evropské komise 96/280/ES (Úř. věst. L 107, 30.4.1996, s. 4). S účinkem od 1.1.2005 bylo toto doporučení nahrazeno doporučením Komise č. 2003/361/ES o definici mikro-, malých a středních podniků, Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36, jež bylo začleněno do Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru EHP ze dne 25. září 2004 č. 131/2004 (Úř. věst. L 64, 10.3.2005, s. 67 a dodatek EHP Úř. věst. 10.3.2005, s.49).

(42) Pojem „dotčené podniky“ zahrnuje propojené podniky jak je definováno v odstavci 12.2 sdělení Kontrolního úřadu ESVO o dohodách menšího významu, viz poznámka pod čarou 4.

(43) Viz předcházející poznámka pod čarou.

(44) Při definici relevantního trhu je třeba použít oznámení o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže EHP (Úř. věst. L 200, 16.7.1998, s. 48 a dodatek EHP Úř. věst. č. 28, 16.7.1998, s. 3).

(45) Viz také odstavec 14 výše.

(46) Viz odstavec 8 rozsudku ve věci Kerpen & Kerpen, citovaného v poznámce pod čarou 18. Je nutno poznamenat, že Soudní dvůr Evropských společenství neodkazuje na podíl na trhu, ale na podíl francouzského vývozu a na objem daného výrobku.

(47) Viz například rozsudek ve věci Volkswagen, citované v poznámce pod čarou 16, a věc T-175/95, BASF Coatings, [1999] Sb. rozh. II-1581. Pro horizontální dohody k zabránění paralelního obchodu viz spojené věci 96/82 a další, IAZ International, [1983] Sb. rozh. 3369, odstavec 27.

(48) Viz například věc T-142/89, Usines Gustave Boël, [1995] Sb. rozh. II-867, odstavec 102.

(49) O dohodách o horizontální spolupráci pojednává sdělení Kontrolního úřadu ESVO o použití článku 53 Dohody o EHP na dohody o horizontální spolupráci (Úř. věst. C 266, 31.10.2002, s. 1 a dodatek EHP Úř. věst. č. 55, 31.10.2002, s.1.). Tyto pokyny pojednávají o základním posouzení různých typů dohod z hlediska hospodářské soutěže, avšak nezabývají se vlivem na obchod.

(50) Viz akt uvedený v bodě 1 přílohy XIV Dohody o EHP (nařízení (EHS) č. 139/2004) o kontrole spojování podniků, Úř. věst. L 24, 39.1.2004, s. 1 (jak byl začleněn do Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 78/2004 ze dne 4. června 2004, Úř. věst. L 219, 19.6.2004, s. 13 a dodatek EHP Úř. věst. č. 32, 19.6.2004, s. 1.).

(51) Komise vydala sdělení o pojmu plně funkčních společných podniků podle nařízení o spojování podniků, Úř. věst. C 66, 2.3.1998, s. 1,které uvádí pokyny k rozsahu tohoto pojmu. Kontrolní úřad ESVO dosud nepřijal žádné sdělení v oblasti spojování. Používá však zásady stanovené ve sdělení Komise o spojování, kdykoli je to relevantní.

(52) Viz například rozhodnutí Komise ve věci Ford/Volkswagen, Úř. věst. L 20, 28.1.1993, s. 14

(53) Viz v tomto smyslu odstavec 146 rozsudku ve věci Compagnie Générale Maritime, citovaného v poznámce pod čarou 26 výše.

(54) Viz v tomto smyslu spojené věci 43/82 a 63/82, VBVB and VBBB, [1984] Sb. rozh. 19, odstavec 9.

(55) Viz v tomto smyslu věc T-66/89, Publishers Association, [1992] Sb. rozh. II-1995.

(56) Viz v tomto smyslu rozsudek ve věci Commercial Solvents, citovaný v poznámce pod čarou 6, ve věci Hoffmann-La Roche, citovaný v poznámce pod čarou 2, odstavec 125, a ve věci RTE and ITP, citovaný v poznámce pod čarou 30, a také věc 6/72, Continental Can, [1973] Sb. rozh. 215, odstavec 16, a věc 27/76, United Brands, [1978] Sb. rozh. 207, odstavce 197 až 203.

(57) Viz odstavce 32 a 33 rozsudku ve věci Commercial Solvents, citovaného v poznámce pod čarou 7.

(58) Podle zavedené judikatury je dominantní postavení postavení podniku s takovou hospodářskou silou, která mu umožňuje bránit účinné hospodářské soutěži na příslušném trhu tím, že mu dává možnost působit do velké míry nezávisle na svých konkurentech, zákaznících a na spotřebitelích. Viz například odstavec 38 rozsudku ve věci Hoffmann-La Roche, citovaného v poznámce pod čarou 12.

(59) Pro tento příklad viz odstavec 95 rozsudku ve věci Wouters, citovaného v poznámce pod čarou 14.

(60) Viz například věc 246/86, Belasco, [1989] Sb. rozh. 2117, odstavce 32-38.

(61) Viz odstavec 34 rozsudku ve věci Belasco, citovaného v předchozí poznámce pod čarou a naposledy spojené věci T-202/98 aj., British Sugar, [2001] Sb. rozh. II-2035, odstavec 79. Na druhé straně tomu tak není, pokud trh není ovlivnitelný dovozem, viz odstavec 51 rozsudku ve věci Bagnasco, citovaného v poznámce pod čarou 14.

(62) Záruky pro kontokorentní úvěry.

(63) Viz odstavec 51 rozsudku ve věci Bagnasco, citovaného v poznámce pod čarou 14.

(64) Viz v tomto smyslu věc 45/85, Verband der Sachversicherer, [1987] Sb. rozh. 405, odstavec 50 a věc C-7/95 P, John Deere, [1998] Sb. rozh. I-3111. Viz také odstavec 172 rozsudku ve věci Van Landewyck, citovaného v poznámce pod čarou 25, kde Soudní dvůr Evropských společenství zdůraznil, že projednávaná dohoda výrazně snižuje motivaci prodávat dovážené výrobky.

(65) Viz například rozsudek ve věci Stichting Sigarettenindustrie, citovaný v poznámce pod čarou 18, odstavce 49 a 50.

(66) Viz v tomto smyslu věc T-22/97, Kesko, [1999] Sb. rozh. II-3775, odstavec 109.

(67) Viz například věc T-65/98, Van den Bergh Foods, [2003] Sb. rozh. II-, a rozsudek ve věci Langnese-Iglo, citovaný v poznámce pod čarou 38, odstavec 120.

(68) Viz například rozsudek ze dne 7.12.2000, věc C-214/99, Neste, [2000] Sb. rozh. I-11121.

(69) Viz rozsudek ze dne 28.2.1991, věc C-234/89, Delimitis, [1999] Sb. rozh. I-935.

(70) Viz odstavec 120 rozsudku ve věci Langnese-Iglo, citovaného v poznámce pod čarou 38. Viz rovněž rozsudek ve věci Hegelstad citovaný v poznámce pod čarou 20.

(71) Viz například rozhodnutí Komise ve věci Volkswagen (II), citované v poznámce pod čarou 24, odstavce 81 a následující.

(72) Viz v tomto smyslu odstavce 177 až 181 rozsudku ve věci SCK and FNK, citovaného v poznámce pod čarou 16.

(73) Viz v tomto smyslu rozsudek ve věci Ambulanz Glöckner, citovaný v poznámce pod čarou 14, odstavec 38, a věc C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, [1991] Sb. rozh. I-5889, a věc C-242/95, GT-Link, [1997] Sb. rozh. I-4449.

(74) Viz například odstavec 135 rozsudku ve věci BPB Industries and British Gypsum, citovaného v poznámce pod čarou 25.

(75) Viz věc 322/81, Nederlandse Banden Industrie Michelin, [1983] Sb. rozh. 3461

(76) Viz věc 61/80, Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek, [1981] Sb. rozh. 851, odstavec 15.

(77) Viz v tomto smyslu rozsudek ve věci Irish Sugar, citovaný v poznámce pod čarou 20, odstavec 169.

(78) Viz odstavec 70 rozsudku ve věci RTE (Magill), citovaného v poznámce pod čarou 30.

(79) Viz rozsudek ve věci Irish Sugar, citovaný v poznámce pod čarou 20.

(80) Viz například judikatura citovaná v poznámce pod čarou 73.

(81) Viz v tomto smyslu věc 28/77, Tepea, [1978] Sb. rozh. 1391, odstavec 48, a odstavec 16 rozsudku ve věci Continental Can, citovaného v poznámce pod čarou 56.

(82) Viz spojené věci C-89/85 a další, Ahlström Osakeyhtiö (Woodpulp), [1988] Sb. rozh. 651, odstavec 16.

(83) Viz v tomto smyslu věc T-102/96, Gencor, [1999] Sb. rozh. II-753, kde se posouzení podle vlivu použilo v oblasti slučování podniků.

(84) Viz v tomto smyslu odstavec 19 rozsudku ve věci Javico, citovaného v poznámce pod čarou 22.

(85) Viz v tomto smyslu věc 51/75, EMI v CBS, [1976] Sb. rozh. 811, odstavce 28 a 29.

(86) Viz rozhodnutí Komise ve věci Siemens/Fanuc, Úř. věst. L 376, 31.12.1985, s. 29.

(87) Viz v tomto smyslu spojené věci 29/83 a 30/83, CRAM and Rheinzinc, [1984] Sb. rozh. 1679, a spojené věci 40/73 a další, Suiker Unie, [1975] Sb. rozh. 1663, odstavce 564 a 580.

(88) Viz odstavec 22 rozsudku ve věci Javico, citovaného v poznámce pod čarou 22.

(89) Viz odstavec 203 rozsudku ve věci Compagnie maritime belge, citovaného v poznámce pod čarou 15.

(90) Viz v tomto smyslu rozsudek ve věci Javico, citovaný v poznámce pod čarou 22.

(91) Viz v tomto smyslu odstavce 24 až 26 rozsudku ve věci Javico, citovaného v poznámce pod čarou 22.