CS Úřední věstník Evropské unie L 295/47

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 273/14/KOL

ze dne 9. července 2014

o financování společnosti Scandinavian Airlines prostřednictvím nového revolvingového úvěrového nástroje (Norsko) [2015/2023]

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“),

S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na její články 61 a 109 a protokoly 26 a 27 k této dohodě,

S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen„Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 této dohody,

S OHLEDEM na protokol 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména na část I čl. 1 odst. 2 a část II čl. 7 odst. 2,

vzhledem k těmto důvodům:

I. SKUTKOVÝ STAV

1. ŘÍZENÍ

(1) Koncem října 2012 Norsko, Dánsko a Švédsko (dále společně i „dotčené státy“) neformálně kontaktovaly Kontrolní úřad a Evropskou komisi (dále jen „Komise“) v souvislosti se svým záměrem podílet se na novém revolvingového úvěrovém nástroji ve prospěch skupiny Scandinavian Airlines (dále i „společnost SAS“, „skupina SAS“ či „společnost“). Dne 12. listopadu 2012 se dotčené státy rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, aniž by však tento krok Kontrolnímu úřadu formálně oznámily.

(2) Dne 5. února 2013 Kontrolní úřad obdržel v souvislosti se záměrem dotčených států podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji stížnost od Sdružení evropských nízkonákladových leteckých dopravců (European Low Fares Airline Association, dále jen „ELFAA“). Dopisem ze dne 18. února 2013 Kontrolní úřad vyzval norské úřady, aby předložily své připomínky k uvedené stížnosti a k tvrzení, že se jedná o protiprávní státní podporu.

(3) Norské úřady odpověděly dopisem ze dne 25. března 2013. Doplňující informace poskytly v dopise ze dne 6. června 2013.

(4) Rozhodnutím č. 259/13/KOL ze dne 19. června 2013 zahájil Kontrolní úřad formální vyšetřovací řízení ve věci možné protiprávní státní podpory poskytnuté společnosti SAS prostřednictvím nového revolvingového úvěrového nástroje (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a dodatku EHP (1). Norské úřady, skupina SAS a společnost Foundation Asset Management Sweden AB (dále jen společnost „FAM“) (2) podaly k rozhodnutí o zahájení řízení připomínky. Dne 6. listopadu 2013 Kontrolní úřad postoupil připomínky skupiny SAS a společnosti FAM norským úřadům, aby na ně mohly reagovat. V dopise ze dne 6. prosince 2013 norské úřady uvedly, že k připomínkám skupiny SAS a společnosti FAM nemají žádné připomínky.

(5) Dopisem ze dne 25. února 2014 Kontrolní úřad požádal norské úřady o další informace. Tyto informace byly zaslány dopisem ze dne 27. března 2014.

(6) V dopise ze dne 6. března 2014 norské úřady Kontrolní úřad informovaly, že se společnost SAS rozhodla nový revolvingový úvěrový nástroj zrušit a prozkoumat jiné možnosti, jak posílit svou kapitálovou základnu. Toto zrušení nabylo účinnosti dne 4. března 2014.

(7) V rámci tohoto řízení je k posouzení toho, zda Norsko dodrželo ustanovení Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), podle čl. 109 odst. 1 této dohody ve spojení s článkem 24 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, příslušný Kontrolní úřad. Na druhou stranu je k posouzení toho, zda ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) dodrželo Dánsko a Švédsko, příslušná výhradně Komise. Podle ustanovení čl. 109 odst. 2 dohody o EHS a protokolu 27 k této dohodě mají dále za účelem zajištění jednotného uplatňování v celém EHS Kontrolní úřad a Komise spolupracovat, vyměňovat si informace a navzájem konzultovat politické otázky týkající se kontroly i jednotlivých případů.

(8) Ve světle výše uvedeného a vzhledem k tomu, že oba orgány jsou v této věci příslušné paralelně, spolupracoval Kontrolní úřad před přijetím tohoto rozhodnutí s Komisí a věc s ní konzultoval.

2. SKANDINÁVSKÝ TRH LETECKÉ DOPRAVY

(9) V období let 2001 až 2011 skandinávský trh letecké dopravy (zahrnující Dánsko, Švédsko, Finsko a Norsko) měřeno počtem sedadlokilometrů vztahujících se ke všem dostupným sedadlům podle dostupných údajů vzrostl o 126 % (3). Téměř veškerý tento nárůst na skandinávském trhu v oblasti přepravy na krátké vzdálenosti lze přičíst nízkonákladovým dopravcům, zejména společnostem Norwegian Air Shuttle a Ryanair. Odhaduje se, že nízkonákladové společnosti se na růstu v tomto období podílely 90 % (4).

(10) Navzdory tomu, že se zvýšil význam nízkonákladových leteckých společností, zůstává na skandinávském trhu největším hráčem společnost SAS, jejíž podíl na trhu v roce 2011 dosahoval 35,6 %, což je podstatně méně než podíl přesahující 50 %, který tato společnost dosahovala před deseti lety. Podíl společnosti Norwegian Air Shuttle dosahoval v témže roce 18,7 % a podíl společnosti Ryanair pak 6,8 %.

3. PŘÍJEMCE

(11) Společnost SAS je vlajkovým dopravcem dotčených států, největší leteckou společností ve Skandinávii a osmou největší leteckou společností v Evropě. Je také zakládajícím členem Star Alliance. Sídlo této skupiny leteckých společností, jejíž součástí jsou společnosti Scandinavian Airlines, Widerøe (5) a Blue1, je ve Stockholmu a jejím hlavním evropským a mezikontinentálním uzlem je letiště v Kodani. V roce 2013 přepravila společnost SAS přibližně 28 milionů cestujících, přičemž její obrat se pohyboval okolo 42 miliard SEK.

(12) V současnosti vlastní 50 % společnosti SAS dotčené státy: 21,4 % připadá na Švédsko, 14,3 % na Dánsko a 14,3 % na Norsko. Hlavním soukromým akcionářem je nadace Knuta a Alice Wallenbergových („nadace KAW“) s podílem 7,6 %, velikost podílů zbylých akcionářů nepřesahuje 1,5 %. Tabulka 1 Hlavní akcionáři společnosti SAS AB k 31. březnu 2012 (6) Akcionář Celkem (%) Švédský stát 21,4 Dánský stát 14,3 Norský stát 14,3 Nadace Knuta a Alice Wallenbergových 7,6 Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension 1,5 A.H Värdepapper AB 1,4 Unionen 1,4 Dánská národní banka 1,4 Robur Försäkring 0,9 Ponderus Försäkring 0,8 Andra AP-fonden 0,5 Tredje AP-fonden 0,5 SSB + TC Ledning Omnibus FD No OM79 0,5 Nordnet Pensionsförsäkring AB 0,4 Swedbank Robur Sverigefond 0,4 Swedbank Robur Sverigefond Mega 0,3 JPM Chase NA 0,3 AMF Aktiefond Småbolag 0,3 JP Morgan Bank 0,3 KPA Pensionsförsäkring AB 0,2 Nomura International 0,2

(13) Finanční situace SAS je již několik let neutěšená, mezi lety 2008 a 2013 byla společnost opakovaně ve ztrátě. V listopadu 2012 snížila ratingová agentura Standard and Poor's („S&P“) rating této společnosti z B- na CCC+ (7). Podmínky na trhu, jež se vyznačovaly vysokými cenami paliv a nejistou poptávkou, tyto problémy prohloubily.

(14) Z výročních zpráv společnosti SAS konkrétně vyplývá, že mezi lety 2008 a 2012 zaznamenala tato společnost každý rok výrazné ztráty a vykazovala významné částky čistého finančního dluhu. Tabulka 2 Klíčové finanční údaje společnosti SAS za období 2007–2012 (v milionech SEK) (8) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 (leden–říjen) Výnosy 50 958 52 870 44 918 41 070 41 412 35 986 Čistý finanční dluh 1 231 8 912 6 504 2 862 7 017 6 549 Zisk před zdaněním (EBT) 1 044 – 969 – 3 423 – 3 069 – 1 629 – 1 245 Čistý zisk 636 – 6 360 – 2 947 – 2 218 – 1 687 – 985 Peněžní tok za daný rok – 1 839 – 3 084 – 1 741 868 – 1 243 – 1 018 Návratnost použitého kapitálu (v %) 6,7 – 19,6 – 11,7 – 7,6 – 2,2 – 8,1 Návratnost po zdanění vzhledem k účetní hodnotě vlastního kapitálu (v %) 3,8 – 47,6 – 26,8 – 17,0 – 12,0 – 24,8 Poměr úrokového krytí (v %) 1,8 – 5,3 – 4,4 – 1,9 – 0,6 – 1,6

(15) Protože se finanční situace společnosti SAS zhoršovala, realizovala v letech 2009–2012 program výrazného snížení nákladů („Core SAS“). Při provádění tohoto programu musela společnost SAS získat od svých akcionářů vlastní kapitál, a to prostřednictvím dvou emisí s předkupním právem: i) v hodnotě 6 miliard SEK v dubnu 2009 a ii) v hodnotě 5 miliard SEK v květnu 2010 (9).

(16) Finanční problémy SAS kulminovaly v roce 2012, kdy společnost představila obchodní plán „4 Excellence Next Generation“ („plán 4XNG“), který její vedení považovalo za „poslední výzvu“ pro společnost SAS (10). V listopadu 2012 se navíc v tisku objevila zpráva o možném úpadku společnosti SAS (11).

4. POPIS OPATŘENÍ: NOVÝ REVOLVINGOVÝ ÚVĚROVÝ NÁSTROJ V ROCE 2012

(17) Podobně jako ostatní letecké společnosti na celém světě spoléhá i společnost SAS při zajištění minimální úrovně likvidity na vnější úvěrové nástroje. Od 20. prosince 2006 spoléhala skupina SAS na revolvingový úvěrový nástroj, jehož platnost měla skončit v červnu 2013 („starý revolvingový úvěrový nástroj“). Hodnota starého revolvingového úvěrového nástroje činila 366 milionů EUR, přičemž tento nástroj poskytlo výhradně několik bank […]. Jeho součástí byla i řada doplňkových finančních ujednání neboli podmínek […].

(18) Vzhledem ke zhoršení výsledků společnosti se vedení skupiny SAS v prosinci 2011 rozhodlo starý revolvingový úvěrový nástroj plně vyčerpat. Poté, co dceřiná společnost skupiny SAS (konkrétně Spanair) v lednu 2012 podala návrh na vyhlášení úpadku, začala skupina SAS jednat s bankami a 15. března 2012 se dohodla na změně doplňkových ujednání. V důsledku této změny doplňkových ujednání se zvýšily náklady na čerpání starého revolvingového úvěrového nástroje, zpřísnily podmínky čerpání a společnosti SAS vznikla povinnost okamžitě splatit čerpanou částku v plné výši. Skupina SAS navíc musela věřitelům předložit plán rekapitalizace, který muselo schválit její představenstvo a hlavní akcionáři, tedy dotčené státy a nadace KAW.

(19) Plán rekapitalizace vycházel z tzv. plánu 4XNG, na němž se pracovalo již na počátku roku 2012. Plán 4XNG zohledňoval také obavy, které byly v souvislosti se stávajícím obchodním plánem skupiny SAS nazvaným „4 Excellence“ („plán 4X“) vyjádřeny […] v květnu 2012. Skupina SAS prohlašovala, že by se díky plánu 4XNG mohla stát finančně soběstačnou leteckou společností. Plán stanovil řadu finančních cílů, které skupina SAS musí ve finančním roce 2014/2015 splnit. K těmto cílům patřilo mj. dosažení ziskového rozpětí před zdaněním a úrokovými náklady (EBIT) přes 8 %, poměru finanční připravenosti přes 20 % a poměru vlastního kapitálu a celkových aktiv přes 35 %. Předpokládalo se, že plán 4XNG umožní skupině SAS zvýšit zisk před zdaněním (EBT) o přibližně 3 miliardy SEK ročně, přičemž jeho provedení si vyžádá náklady na restrukturalizaci a jednorázové náklady ve výši přibližně 1,5 miliardy SEK.

(20) Dalším cílem plánu 4XNG bylo připravit společnost na zavedení nových účetních pravidel pro důchody, a to od listopadu 2013, přičemž se očekávalo, že tato pravidla budou mít negativní dopad na vlastní kapitál skupiny SAS. Plán dále obsahoval závazek dokončit plán pozbytí aktiv a financování v celkovém rozsahu asi 3 miliardy SEK v potenciálních čistých peněžních výnosech z prodeje. Součástí pozbytí aktiv byl (12): i) prodej společnosti Widerøe, dceřiné regionální letecké společnosti v Norsku (13), ii) prodej menšinového podílu v […], iii) prodej podílů v nemovitostech spojených s letištěm, iv) externí zajištění pozemního odbavování (14), v) prodej leteckých motorů (15), vi) prodej a zpětný pronájem či další finanční transakce, pokud jde o […], vii) externí zajištění služeb řídicích systémů a telefonních center (16) a viii) prodej nebo zajištěné financování tří letadel typu Q400.

(21) Norsko trvá na tom, že plán 4XNG je samofinancující, což znamená, že společnost SAS z provozní činnosti a pozbytím aktiv nesouvisejících s její hlavní činností získá dostatek peněžních prostředků k financování počátečních nákladů na realizaci plánu 4XNG. Společnost SAS však znepokojovalo, že ji investoři považují za leteckého dopravce s nedostatečnou likviditou, což zapříčinily významné počáteční náklady na provádění plánu 4XNG. Společnost SAS tedy požádala, aby spolu se zavedením nového revolvingového nástroje podporovaného dotčenými státy a nadací KAW byla prodloužena platnost revolvingového úvěrového nástroje starého. Společnost SAS však tvrdila, že ani starý (prodloužený) revolvingový úvěrový nástroj ani nový revolvingový úvěrový nástroj nebude čerpán.

(22) Diskuse o novém revolvingovém úvěrovém nástroji začaly 4. června 2012 (17). Banky, které byly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje věřiteli, zpočátku v souladu s plánem rekapitalizace (viz bod 18 výše) požadovaly, aby členské státy znovu poskytly vlastní kapitál, např. prostřednictvím emise s předkupním právem, protože nebyly ochotny podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji samy. Dotčené státy však tuto myšlenku odmítly.

(23) Po určitém vyjednávání banky souhlasily se zřízením nového revolvingového úvěrového nástroje, který sestaví společně s dotčenými státy a nadací KAW a jenž se bude z hlediska struktury vyznačovat naprosto rovnými podmínkami, tj. neuplatní se v něm podřízené postavení či nepřiměřená práva na zajištění. Je třeba poznamenat, že původně měl nový revolvingový úvěrový nástroj dosahovat objemu [3–6] miliard SEK, přičemž k dispozici bylo zajištění ve výši pouze [1–4] miliard SEK. Dne 22. října 2012 byl objem nového revolvingového úvěrového nástroje s konečnou platností snížen na 3,5 miliardy SEK (přibližně 400 milionů EUR).

(24) Nový revolvingový úvěrový nástroj poskytly tytéž banky jako nástroj starý (s jednou výjimkou (18)) spolu s dotčenými státy a nadací KAW. Dotčené státy tedy v souladu s výší svého podílu ve společnosti SAS poskytly 50 % nového revolvingového úvěrového nástroje a zbývajících 50 % poskytly banky a nadace KAW. Dotčené státy a nadace KAW se na novém revolvingového úvěrovém nástroji podílely za týchž podmínek (poplatky, úrokové sazby, doplňková ujednání) jako banky.

(25) Níže jsou uvedeny hlavní charakteristiky nového revolvingového úvěrového nástroje: — Byl rozdělen do dvou podnástrojů v objemu 2 miliard SEK (nástroj A) a 1,5 miliardy SEK (nástroj B), do nichž dotčené státy přispěly 50 % hodnoty. Součástí cenových podmínek u obou nástrojů byl přímý poplatek, poplatek za poskytnutí úvěru, poplatek za užívání, marže a výstupní poplatek. — Aby mohla společnost SAS revolvingový úvěrový nástroj čerpat, musela splnit určité podmínky, přičemž tyto podmínky byly u nástroje B přísnější než u nástroje A (19). — V novém revolvingovém úvěrovém nástroji byl zachován balíček prvků zajištění ze starého revolvingového úvěrového nástroje, věřitelům bylo navíc poskytnuto zajištění na všechny akcie společnosti Widerøe a všechna ostatní nezatížená dlouhodobá aktiva, jež skupina SAS vlastnila k prosinci 2012. Nový revolvingový úvěrový nástroj tak měl přednostní zajištění na mnoho aktiv společnosti SAS, mj. i 100 % akcií jejích dceřiných společností Widerøe a SAS Spare Engine, 18 letadel a řadu nemovitostí. Účetní hodnota těchto zajištění byla stanovena na přibližně 2,7 miliardy SEK (tj. přibližně 75 % hodnoty nového revolvingového úvěrového nástroje) a byla poměrně rozdělena mezi nástroj A a nástroj B. — Nástroj B bylo možné čerpat pouze poté, co bude plně vyčerpán nástroj A. Po 1. lednu 2014 z něj společnost SAS mohla čerpat pouze za podmínky, že došlo k dokončení prodeje aktiv nebo akcií společnosti Widerøe. — Datem splatnosti nového revolvingového úvěrového nástroje byl 31. březen 2015.

(26) Podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje byly sjednány 25. října 2012. Zřízení nástroje však bylo podmíněno mj. souhlasem parlamentů všech dotčených států a podpisem kolektivních smluv s letovými posádkami a palubními průvodčími.

(27) Dotčené státy předložily zprávu, kterou vypracovala společnost CITI, ze dne 7. listopadu 2012 („zpráva společnosti CITI“) a jejímž cílem bylo posoudit, zda by se soukromý investor nacházející se v situaci, jež by se co nejvíce podobala situaci dotčených států, případně mohl podílet na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za obdobných podmínek. Pro případ úspěšné realizace plánu 4XNG v jeho základním scénáři došla zpráva společnosti CITI k závěru, že důsledkem účasti dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji by (od listopadu 2012 do března 2015) byla vnitřní míra návratnosti („IRR“) ve výši [90–140] %, [4–9]násobná návratnost investice a nárůst hodnoty vlastního kapitálu téměř o [700–1 200] %. Zpráva společnosti CITI došla k závěru, že návratnost, kterou požadovaly dotčené státy, by tedy byla minimálně totožná jako návratnost, již by v podobné situaci požadovali soukromí investoři. Ve zprávě společnosti CITI však nebylo posouzeno, s jakou pravděpodobností společnost SAS „základní scénář“ plánu 4XNG úspěšně provede, ani to, jaký dopad budou mít odchylky od „základního scénáře“, např. pokud by se nepodařilo zpeněžit aktiva nesouvisející s hlavní činností.

(28) Dne 19. prosince 2012 oznámila společnost SAS, že veškeré podmínky nezbytné k tomu, aby nový revolvingový úvěrový nástroj vstoupil v platnost (viz bod 26 výše), jsou splněny, a to včetně souhlasu parlamentů v dotčených státech. Počínaje tímto dnem byl až do 3. března 2014 účinný nový revolvingový úvěrový nástroj, který tak nahradil revolvingový úvěrový nástroj starý (20).

(29) Dopisem ze dne 6. června 2013 Norsko vysvětlilo, že prodej 80 % akcií společnosti Widerøe (viz bod 20 výše) vedl k tomu, že se dotčené státy a věřitelské banky se společností SAS dohodly na změně podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje, přestože smlouva o změně ještě nebyla formálně podepsána. V připomínkách, které během formálního vyšetřovacího řízení podaly, informovaly norské úřady Kontrolní úřad, že smlouvu o změně nového revolvingového úvěrového nástroje podepsaly všechny strany a že tato změna vstoupí v platnost, jakmile bude převod společnosti Widerøe dokončen, tj. 30. září 2013. Tato změna sestávala z těchto kroků: — Objem nástroje A bude snížen z 1,173 miliardy SEK na 0,8 miliardy SEK a jeho splatnost bude prodloužena o pět měsíců, tj. do 1. června 2014. — Společnost SAS dá do zástavy [0,5–0,8] miliardy SEK v hotovosti jako zajištění nástroje A. Na zbývající [0,1–0,4] miliardy SEK se budou vztahovat zajištění, která jsou již v dohodě o novém revolvingovém úvěrovém nástroji uvedena. — Částka 0,2 miliardy SEK z nástroje A bude zrušena, jakmile dojde k částečnému pozbytí úseku pozemního odbavování. Než byl nový revolvingový úvěrový nástroj dne 4. března 2014 zrušen, uzavřela společnost SAS s potenciálním kupcem prohlášení o záměru (21). — Objem nástroje B bude snížen z 1,5 miliardy SEK na 1,2 miliardy SEK.

5. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

(30) Kontrolní úřad ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřil pochybnosti o tom, že se účast dotčených států, nadace KAW a bank na novém revolvingovém úvěrovém nástroji uskutečnila za rovných podmínek, a to zejména z těchto důvodů: — Vzhledem ke své účasti na starém revolvingovém úvěrovém nástroji měly banky již dříve vůči společnosti SAS expozici. Banky svůj vklad do nového revolvingového úvěrového nástroje dokonce snížily přibližně na polovinu, a omezily tak svou celkovou expozici vůči společnosti SAS v souvislosti s revolvingovým úvěrovým nástrojem přibližně o 50 %, zatímco dotčené státy – kterým se vzhledem k trvale negativním výsledkům společnosti SAS emise s předkupním právem z let 2009 a 2010 nijak nevrátily – svou expozici vůči společnosti SAS navýšily. — Skutečnost, že společnost SAS v lednu 2012 starý revolvingový úvěrový nástroj zcela vyčerpala, mohla ovlivnit rozhodnutí věřitelských bank o účasti na novém nástroji, které tak mohly usilovat o to, aby se vyhnuly dalšímu čerpání prostředků a zajistily si vzhledem k potížím společnosti, že jejich vklady do revolvingového úvěrového nástroje nebudou zcela ztraceny. Kontrolnímu úřadu nebylo jasné, zda rozhodnutí bank podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji bylo ovlivněno tím, že dotčené státy v předchozích letech poskytovaly společnosti SAS průběžnou podporu. Kontrolní úřad dále konstatoval, že zapojení dotčených států je nezbytným předpokladem k tomu, aby se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji mohly podílet i soukromé hospodářské subjekty. — Kontrolní úřad si nebyl jist, zda lze účast nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji srovnávat s účastí soukromého investora, vzhledem k tomu, že nadace KAW má vůči společnosti SAS expozici nejen v souvislosti s podílem jejích akcií, který drží, ale také prostřednictvím banky SEB.

(31) Kontrolní úřad si dále kladl otázku, zda lze účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji z pohledu akcionáře považovat za racionální, či nikoliv, a zda by takováto účast byla v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, i pokud by se odhlédlo od argumentace účastí za rovných podmínek. Kontrolní úřad v tomto ohledu posuzoval, zda jsou předpoklady, o něž se plán 4XNG opírá, dostatečně podložené na to, aby přiměly soukromého investora k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, a zda analýzy citlivosti, jež byly v rámci tohoto plánu provedeny, nejsou příliš optimistické.

(32) Kontrolní úřad například poukázal mj. na optimistická čísla v plánu, pokud jde o růst trhu v počtu sedadlokilometrů vztahujících se ke všem dostupným sedadlům a růst HDP i 0 % inflaci, jež se pro období let 2015–2017 předpokládala. Dále vyjádřil pochyby, zda v době podpisu smlouvy o novém revolvingovém úvěrovém nástroji bylo možné předpokládat, že všechny iniciativy zaměřené na úspory nákladů a pozbytí aktiv budou úspěšně provedeny.

(33) Co se týče podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje a posouzení společnosti CITI týkajícího se očekávané návratnosti při účasti dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, zdůraznil Kontrolní úřad, že se ve zprávě společnosti CITI neposuzoval plán 4XNG ani nebyla provedena analýza citlivosti finančního modelu, a že se společnost CITI v této zprávě opírala pouze o informace, které jí byly poskytnuty. Kontrolní úřad dále zdůraznil, že ve zprávě společnosti CITI nebylo zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje oceněno z pohledu soukromého investora v tržním hospodářství a že zde nebyl vzat v potaz dopad možných alternativních scénářů pracujících s méně příznivými předpoklady (včetně neplnění závazků) na analýzu návratnosti. Kontrolní úřad v tomto směru konstatoval, že podle zprávy společnosti CITI byla pravděpodobnost toho, že by společnost SAS v následujících třech letech nedostála svým závazkům, nulová, což se zdá být podceněním rizika.

(34) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl Kontrolní úřad vyloučit, že by účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji mohla společnost SAS zvýhodnit ve smyslu čl. 61 odst.1 Dohody o EHP.

(35) Kontrolní úřad v neposlední řadě vyjádřil pochybnosti o tom, zda je možné nový revolvingový úvěrový nástroj považovat za slučitelný s Dohodou o EHP, pokud měla být v jeho rámci poskytnuta státní podpora ve smyslu Dohody o EHP. Kontrolní úřad v tomto směru posuzoval, zda lze uplatnit některé z důvodů slučitelnosti, které stanoví Dohoda o EHP. S ohledem na povahu opatření a na obtíže společnosti SAS Kontrolní úřad konstatoval, že jedinými relevantními kritérii se zdají být pravidla týkající se státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, a to na základě pokynů Kontrolního úřadu pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (22) („pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Kontrolní úřad však dospěl k předběžnému závěru, že podmínky státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci zřejmě nejsou naplněny.

6. PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

6.1 Připomínky norských úřadů

(36) Norsko tvrdí, že podmínky jeho účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji byly tržní, protože jeho účast se vzhledem k účasti bank a nadace KAW uskutečnila za rovných podmínek, což vylučuje, že by došlo ke státní podpoře.

(37) Norsko tvrdí, že společnost SAS ze starého revolvingového úvěrového nástroje během období, kdy probíhalo vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji, ani jednou nečerpala. V tomto směru poukazuje na změny starého revolvingového úvěrového nástroje, k nimž došlo v březnu 2012 a jež zaváděly ještě přísnější podmínky čerpání, a tvrdí, že od konce června 2012 mohly banky případnou žádost společnosti SAS o čerpání odmítnout. V březnu 2012 společnost SAS částku čerpanou z revolvingového úvěrového nástroje plně splatila a od té doby ze starého revolvingového úvěrového nástroje nečerpala. Tyto banky lze tedy opodstatněně považovat za „vnější“ investory, kteří se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílejí za podmínek, jež jsou vzhledem k dotčeným státům rovné (23), a aniž by měly vůči společnosti SAS nějakou významnou nezajištěnou expozici (24).

(38) Co se týče účasti nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji spolu s bankami, zastávají norské úřady názor, že hospodářská expozice nadace KAW vůči bance SEB byla pouze omezená, a že nemohla její rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ovlivnit.

(39) Norsko je nadto přesvědčeno, že plán 4XNG je realistický a lze jej úspěšně realizovat. Zastává názor, že všechna hlediska a všechny předpoklady, včetně prognóz výnosů („ukazatele RASK“) (25), opatření k úspoře nákladů a plánovaná pozbytí aktiv, byly pečlivě prověřeny s ohledem na splnění finančních cílů v rámci plánu 4XNG na období 2014–2015. Plán 4XNG – a všechny předpoklady, o něž se opírá, – navíc pečlivě posoudili externí finanční poradci dotčených států (Goldman Sachs) i bank ([…]), přičemž tento plán byl podle jejich připomínek a doporučení následně upraven. Norsko dále zdůrazňuje, že očekávání úspěšné realizace plánu při rozhodování o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji navíc podpořila skutečnost, že odkládací podmínkou pro nový revolvingový úvěrový nástroj bylo uzavření nových kolektivních smluv. Podle Norska nasvědčuje vývoj od prosince 2012 do zrušení nového revolvingového úvěrového nástroje dne 4. března 2014 tomu, že plán bude mít očekávané výsledky (26).

(40) Norsko tvrdí, že podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje odpovídají běžným tržním podmínkám, neboť jsou srovnatelné s podmínkami u obdobných transakcí, a nový revolvingový úvěrový nástroj se navíc v porovnání s většinou analyzovaných transakcí vyznačuje vyššími přímými poplatky a přísnějšími podmínkami čerpání. Co se týče balíčku prvků zajištění, uvádí Norsko, že vlastní finanční rizika věřitelských bank jsou zanedbatelná, neboť odhadovaná hodnota zajištění jasně převyšuje objem nástroje A. V případě likvidace by tedy pohledávky všech věřitelských bank byly uspokojeny z balíčku prvků zajištění nebo z jiných aktiv společnosti SAS, která by bylo možné prodat, jako je např. […], její podíl v […] atd. Výše uvedený argument podporuje také to, že během první poloviny roku 2013 skutečně došlo ke zrušení významné části závazků v rámci nástroje A. Podle Norska to dokazuje, že banky při rozhodování, zda se budou spolu s dotčenými státy a nadací KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílet, jednaly tržně a obezřetně.

(41) Norsko v neposlední řadě také uvádí, že účast na novém revolvingovém úvěrovém nástroji přinesla věřitelům, kteří na něj poskytli prostředky, významnou návratnost, a to aniž by společnost SAS musela z nástroje čerpat. Tato skutečnost by měla podpořit názor, že účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji spolu s nadací KAW a bankami je plně v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.

6.2 Připomínky skupiny SAS

(42) Skupina SAS tvrdí, že dotčené státy se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako akcionáři, a ne jako orgány veřejné moci. Z tohoto pohledu bylo namístě dát účasti na takovémto nástroji přednost před kapitálovým vkladem, a to vzhledem k výraznému výnosu pro akcionáře/věřitele z poplatků i vzhledem k pravděpodobnému nárůstu hodnoty akcií.

(43) Pokud jde o zásadu rovných podmínek, uvádí skupina SAS, že byla naplněna vzhledem k tomu, že banky vůči SAS neměly žádnou expozici, a proto by se s nimi mělo zacházet jako s „vnějšími“ investory. Účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji navíc neměla vliv na chování bank, neboť akcionáře o tuto účast požádala společnost SAS, a nikoli banky. Skupina SAS dále tvrdí, že banky se rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek vzhledem k dotčeným státům a nadaci KAW, a to na základě velmi pozitivních výsledků analýzy rizik a výnosů.

(44) Skupina SAS dále potvrzuje tvrzení Norska, že předpoklady, ze kterých plán 4XNG vycházel, byly dostatečně podložené a dotčené prognózy ohledně tří hlavních faktorů, tedy růstu trhu měřeno počtem dostupných osobokilometrů, růstu HDP v období let 2015–2017 a předpokládané 0 % inflaci, velmi reálné. Všechny věřitelské banky rizika spojená s realizací plánu důkladně prověřily, přičemž se zaměřily především na ukazatel RASK, který je klíčovým ukazatelem ziskovosti společnosti.

(45) Skupina SAS zároveň tvrdí, že balíček prvků zajištění byl posouzen dostatečně a že riziko toho, že by společnost SAS neplnila podmínky realizace plánu 4XNG, bylo zmírněno. Nasvědčuje tomu i to, že odkládací podmínkou pro vstup věřitelů do nového revolvingového úvěrového nástroje byly úspory nákladů a že pro úspěšnou realizaci plánu bylo klíčové uzavření nových kolektivních smluv v listopadu 2012.

(46) Skupina SAS dále kritizuje Kontrolní úřad, že nevzal v úvahu možnost úpadku a to, že by dotčené státy ztratily hodnotu svého společného podílu, pokud by nový revolvingový úvěrový nástroj nebyl poskytnut. Skupina SAS v této souvislosti zdůrazňuje, že se dotčené státy na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako klíčoví akcionáři společnosti SAS s cílem zajistit si odpovídající návratnost svých investic.

(47) Skupina SAS v neposlední řadě uvádí, že se díky realizaci plánu 4XNG podařilo dosáhnout zisku před zdaněním ve výši 3 miliard SEK, v důsledku čehož společnost SAS v období od listopadu 2012 do července 2013 zaznamenala pozitivní výsledek.

6.3 Připomínky společnosti FAM

(48) Podle společnosti FAM, která je odpovědná za správu aktiv nadace KAW, se nadace KAW rozhodla podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji bez ohledu na svůj podíl v bance SEB a na expozici SEB vůči společnosti SAS. Společnost FAM tvrdí, že nadace KAW nemá v bance SEB většinový podíl, ani nelze říci, že by banku SEB ovládala.

(49) Společnost FAM posoudila plán 4XNG, finanční rizika s ním spojená a balíček prvků zajištění, a dospěla k závěru, že účast na novém revolvingovém úvěrovém nástroji je v zájmu nadace KAW. V tomto ohledu porovnala vyhlídky ochrany dlouhodobých investic nadace KAW do společnosti SAS a možnou budoucí návratnost těchto investic i vysoké poplatky, které by společnost SAS v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje zaplatila na jedné straně, a likvidaci společnosti SAS na straně druhé, která z jejího hlediska nepředstavovala ekonomicky zajímavou variantu.

(50) Společnost FAM také souhlasí s Norskem a skupinou SAS v tom, že se všichni akcionáři podíleli na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek, aniž by se uplatnila jakákoliv forma podřízení, nepřiměřených práv na zajištění či jiných nerovných podmínek. Rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vycházelo z podrobné analýzy vyhlídek na ziskovost v důsledku toho, že společnost SAS bude v budoucnu silná a konkurenceschopná.

(51) Společnost FAM v neposlední řadě souhlasí s názorem Norska, že rozhodnutí věřitelských bank podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vycházelo z obchodních úvah, neboť v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje byla stávající expozice těchto bank pouze teoretická. Společnost FAM tvrdí, že banky měly k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ještě menší motivaci než dotčené státy a nadace KAW, které mohly spoléhat na růst ceny akcií. Proto má za to, že je zásadu rovných podmínek třeba považovat za naplněnou.

II. POSOUZENÍ OPATŘENÍ

1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

(52) Čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP zní takto: „Podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi stranami dohody, neslučitelné s fungováním této dohody, nestanoví-li tato dohoda jinak“.

(53) Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu financovanou ze státních prostředků poskytnutou přímo či nepřímo státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.

(54) Má-li určité opatření představovat státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a musí je být možnost státu přičíst. Za státní prostředky se v zásadě považují prostředky některého z členských států a jeho orgánů veřejné moci, jakož i prostředky veřejných podniků, v nichž mají orgány veřejné moci přímo nebo nepřímo kontrolní vliv.

(55) Je nepochybné, že dotčené opatření obnášelo státní prostředky, neboť bylo financováno z prostředků pocházejících z rozpočtů dotčených států, a že lze toto opatření státu přičíst. Lze zejména poukázat na skutečnost, že norský parlament účast státu na novém revolvingovém úvěrovém nástroji schválil (viz bod 28 výše).

(56) Dotčené opatření by muselo narušovat hospodářskou soutěž či představovat hrozbu v tomto směru a pravděpodobně ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

(57) Z ustálené judikatury vyplývá, že pokud finanční podpora poskytnutá některým z členských států posiluje postavení podniku oproti jiným podnikům, jež jsou při obchodu v rámci Unie jeho konkurenty, pak je dán přinejmenším potenciální vliv na obchod mezi členskými státy a na hospodářskou soutěž (27). V tomto ohledu zastává Kontrolní úřad názor, že tuto podmínku by splňovala jakákoli potenciální hospodářská výhoda poskytnutá společnosti SAS ze státních prostředků. Společnosti SAS konkurují jiné letecké společnosti v Evropské unii a v Evropském hospodářském prostoru, zejména od 1. ledna 1993, kdy vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké přepravy („třetí balíček“) (28). Kromě toho letecké dopravě u cest na relativně kratší vzdálenosti v rámci EU konkuruje i doprava silniční a železniční, a mohli by proto být dotčeni i silniční a železniční dopravci.

(58) Jediným z kritérií pojmu státní podpory, kterým je třeba se v tomto případě zabývat, je tedy, zda opatření společnosti SAS selektivně poskytuje nepatřičnou hospodářskou výhodu.

(59) Vzhledem ke zrušení nového revolvingového úvěrového nástroje ode dne 4. března 2014 posuzoval Kontrolní úřad, zda nový revolvingový úvěrový nástroj od svého zřízení v roce 2012 do svého zrušení v roce 2014 poskytoval společnosti SAS selektivně nepatřičnou hospodářskou výhodu.

2. HOSPODÁŘSKÁ VÝHODA PRO SPOLEČNOST SAS

(60) K určení toho, zda byla společnosti SAS poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, či nikoliv, posoudí Kontrolní úřad, zda byla letecké společnosti poskytnuta hospodářská výhoda, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala. Kontrolní úřad ke zkoumání této otázky uplatňuje zásadu investora v tržním hospodářství; podle této zásady by se o státní podporu nejednalo v případě, že by za obdobných okolností soukromý investor, jehož velikost by byla srovnatelná s velikostí příslušných orgánů ve veřejném sektoru a jenž by jednal v běžných tržních podmínkách v tržním hospodářství, mohl být motivován k tomu, aby ve prospěch příjemce provedl dotčené opatření.

(61) Kontrolní úřad tedy na základě zásady investora v tržním hospodářství musí posoudit, zda by soukromý investor uzavřel posuzovanou transakci za týchž podmínek. Hypotetický soukromý investor jedná jako obezřetný poskytovatel kapitálu, který usiluje o maximalizaci svých zisků, aniž by však podstupoval příliš velká rizika v poměru k výnosu (29).

(62) Příspěvek z veřejných prostředků v zásadě nepředstavuje státní podporu, pokud k němu dochází souběžně s významným kapitálovým vkladem soukromého investora, který proběhl za srovnatelných okolností a za srovnatelných podmínek (rovné podmínky) (30).

2.1 Rovné podmínky při účasti dotčených států, nadace KAW a bank na novém revolvingovém úvěrovém nástroji

(63) Kontrolní úřad konstatuje, že věřitelské banky, které se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely, se podílely také na revolvingovém úvěrovém nástroji starém. V novém revolvingovém úvěrovém nástroji však dotčené státy svou expozici vůči společnosti SAS navýšily, zatímco banky svůj vklad snížily přibližně na polovinu (z 366 milionů EUR na asi 200 milionů EUR), čímž svou celkovou stávající expozici v rámci revolvingového úvěrového nástroje vůči společnosti SAS přibližně o 50 % omezily. Vzhledem k tomu vyjádřil Kontrolní úřad v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně toho, že by mohl být argument rovných podmínek naplněn, neboť se nezdálo, že by postavení dotčených států a bank bylo srovnatelné.

(64) Norsko a skupina SAS argumentovaly v průběhu formálního vyšetřovacího řízení, že věřitelské banky při jednání o své účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji žádnou expozici v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje neměly. Tyto banky by proto měly být považovány za „vnější“ investory v postavení srovnatelném s dotčenými státy a nadací KAW.

(65) Kontrolní úřad konstatuje, že společnost SAS v lednu 2012 starý revolvingový úvěrový nástroj (viz bod 18 výše) zcela vyčerpala. Změny starého revolvingového úvěrového nástroje v březnu 2012 dokonce mj. zahrnovaly i podmínku úplného a okamžitého splacení čerpané částky. Dotčené částky byly v plné výši splaceny v březnu 2012, přičemž změny starého revolvingového úvěrového nástroje, jež byly v témže měsíci přijaty, společnosti SAS následně čerpání z tohoto nástroje nesmírně komplikovaly (31).Společnosti SAS byla také uložena povinnost předložit do června 2012 plán rekapitalizace, který muselo schválit její představenstvo a rovněž dotčené státy a nadace KAW jako hlavní akcionáři. Banky tento plán nejprve zamítly. Teprve v listopadu 2012 se dotčené státy poté, co revidovaný plán 4XNG pečlivě posoudily, rozhodly k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji a banky je následovaly.

(66) Norské úřady a skupina SAS proto v průběhu formálního vyšetřovacího řízení tvrdily, že společnost SAS žádat o čerpání starého revolvingového úvěrového nástroje fakticky nemohla. Banky, které si této situace byly vědomy, se musely rozhodnout, zda pokračovat v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje až do uplynutí jeho platnosti v červnu 2013, nebo se s dotčenými státy a nadací KAW podílet na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek, a to přes skutečnost, že dotčené státy a nadace KAW měly jako akcionáři po provedení plánu 4XNG větší motivaci se na tomto nástroji podílet vzhledem k možnosti dosáhnout zvýšení hodnoty svých akcií.

(67) Ačkoliv Kontrolní úřad považuje za pravděpodobné, že přinejmenším ty z bank, které vůči společnosti SAS neměly jiné nezajištěné dvoustranné expozice, nebyly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje v době, kdy se rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, významně exponovány, zastává také názor, že přesto existovalo riziko, že společnost SAS mohla před zřízením nového revolvingového úvěrového nástroje podmínky čerpání splnit. Skutečnost, že se tak nestalo a že starý revolvingový úvěrový nástroj nebyl poté, co byl v březnu 2012 v plné výši splacen, využit, je v tomto směru irelevantní. Z tohoto hlediska se situace jeví tak, že banky měly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje vůči společnosti SAS určitou míru expozice, kterou se státy (a nadace KAW) nevyznačovaly. Kontrolní úřad proto nemůže přijmout argument norských úřadů, že se banky na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako „vnější“ investoři bez ohledu na svou expozici v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje.

(68) Kontrolní úřad nadto nemůže souhlasit s Norskem, že expozice některých bank ve formě dvoustranných nástrojů spojených se starým revolvingovým úvěrovým nástrojem (32) pro ně nepředstavovala během období vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji žádné finanční riziko vzhledem k tomu, že tyto nástroje by bývaly nemohly být čerpány, pokud by nebyl starý revolvingový úvěrový nástroj čerpán v plné výši. Jak je uvedeno výše, existovalo riziko, byť nesporně malé, že podmínky čerpání mohly být splněny, přestože po změnách v březnu 2012 a zavedení přísných podmínek byla pravděpodobnost, že společnost SAS bude starý revolvingový úvěrový nástroj čerpat, velice malá.

(69) Nadto se zdá, že některé banky byly vůči společnosti SAS exponovány i jinak. Například kromě účasti na starém revolvingovém úvěrovém nástroji měla […] k 30. září 2012 nezajištěnou (a nečerpanou) dvoustrannou expozici vůči společnosti SAS ve výši [200–600] milionů SEK a rovněž nezajištěnou expozici na kreditních kartách ve výši [500–900] milionů SEK. Mohla proto odpovídat za pokrytí veškerých nákladů na poskytnutí náhrady zákazníkům, pokud by společnost SAS zrušila příslušné lety. Přestože tato nezajištěná expozice na kreditních kartách tvořila pouze [0–2] % z celkového úvěrového portfolia […] ve výši přibližně [1 000–3 000] miliard SEK, představovala i tak finanční riziko, a nelze tedy přijmout tvrzení, že […] byla při rozhodování o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vůči dotčeným státům ve srovnatelném postavení.

(70) Tři další banky měly nadto expozici ve formě nesplacených nástrojů na financování letadel (např. […]). Ačkoliv dotčené státy tvrdí, že tato financování byla zajištěna letadly, a nepředstavovala pro banky finanční riziko, protože je bylo možné na trhu snadno prodat, fakticky to prokázáno nebylo. Zůstává nejasné, zda by v případě urgentního prodeje letadel byla celková částka skutečně získána zpět v plné výši.

(71) V rozhodnutí o zahájení řízení si navíc Kontrolní úřad kladl otázku, zda jednání bank mohlo být ovlivněno jednáním dotčených států, a to vzhledem k průběžné finanční podpoře, kterou dotčené státy letecké společnosti v minulých letech poskytovaly (např. emise s předkupním právem v letech 2009 a 2010). Banky kromě toho byly, jak je vysvětleno v bodech 21 a 22 výše, ochotny se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílet pouze pod podmínkou, že se na něm budou podílet i dotčené státy.

(72) Kontrolní úřad má v zásadě za to, že podmínku rovných podmínek nelze uplatnit v případech, kdy je účast dotčených států nezbytným předpokladem toho, aby se na dotčené transakci podílely soukromé hospodářské subjekty.

(73) V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Norsko a skupina SAS argumentovaly tím, že při vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji se banky v žádné fázi necítily být jednáním dotčených států v minulosti a jejich ochotou nadále společnost SAS podporovat „zasaženy“, a to bez ohledu na to, že prognózy dotčených států týkající se výnosů při emisích s předkupním právem z let 2009 a 2010 se nenaplnily.

(74) Kontrolní úřad nemůže vyloučit možnost, že by soukromé hospodářské subjekty nebyly ochotny do podniku, jenž v minulosti charakterizovaly takovéto výsledky a u kterého jsou prognózy nepředvídatelné, investovat jinak než při účasti dotčených států. Zároveň nemůže vyloučit ani to, že dotčené státy, které odmítly poskytnout nový vlastní kapitál a podílet se na podřízeném revolvingovém úvěrovém nástroji, již nechtěly do společnosti SAS vkládat další prostředky. Bez ohledu na tyto úvahy Kontrolní úřad stále není přesvědčen o tom, že účast států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji proběhla za podmínek, jež byly ve vztahu k podmínkám věřitelských bank rovné, a to vzhledem k tomu, že účast dotčených států vedla ke snížení celkové expozice bank vůči společnosti SAS v rámci revolvingového úvěrového nástroje přibližně o 50 %, zatímco dotčené státy svou expozici vůči této společnosti týmž krokem navýšily.

(75) Pokud jde o to, zda lze jednání nadace KAW považovat za referenční kritérium, které umožňuje stanovit, jak by v dané situaci jednal soukromý investor, či nikoliv, vyplynulo z formálního vyšetřovacího řízení, že expozice nadace KAW vůči společnosti SAS prostřednictvím podílu v bance SEB byla menší, než se uvádělo v rozhodnutí o zahájení řízení. Vzhledem k tomu, že nadace KAW je pouze menšinovým akcionářem banky SEB a expozice banky SEB vůči společnosti SAS je omezená, lze dovozovat, že podíl nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji byl motivován vyhlídkami na ziskovost investice.

(76) Formální vyšetřovací řízení Kontrolnímu úřadu nad rámec skutečností uvedených výše neumožnilo dospět s jistotou k závěru, že dotčená transakce proběhla za rovných podmínek.

(77) Nezávisle na posouzení rovnosti podmínek zkoumal Kontrolní úřad také to, zda účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji lze z hlediska akcionářů považovat za racionální, či nikoliv a zda by naplnila zásadu investora v tržním hospodářství, i pokud by se rovností podmínek neargumentovalo.

2.2 Posouzení účasti států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji z hlediska zásady investora v tržním hospodářství

(78) Otázka, kterou je třeba se zabývat, zní, zda by se soukromý investor v téže situaci jako dotčené státy, tj. stávající akcionáři společnosti SAS, za okolností podobných těm, s nimiž byly v roce 2012 dotčené státy konfrontovány, na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za podobných podmínek podílel, či nikoliv (33).

(79) V tomto ohledu jsou poučné nezávislé analýzy, které před dojednáním nového revolvingového úvěrového nástroje provedly externí finanční poradenské společnosti (konkrétně společnost Goldman Sachs International a společnost CITI jako poradenské společnosti dotčených států a […] jako poradenská společnost věřitelských bank). Norsko uvedlo ve své reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, že se dotčené státy rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji teprve poté, co plán 4XNG podrobně posoudili jejich externí poradci, a po úpravě podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje.

(80) Kontrolní úřad vyjádřil ve svém rozhodnutí o zahájení řízení k rozsahu zprávy zpracované společností CITI určité výhrady, ovšem Norsko vysvětlilo, že se jeho rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji opíralo o všechny analýzy zpracované jeho finančními poradci, a zpráva společnosti CITI by proto neměla být posuzována izolovaně.

(81) Finančním poradcům byl mj. zadán úkol, aby v tomto směru zpracovali kritickou analýzu plánu 4XNG a nového revolvingového úvěrového nástroje a relevantních citlivých a zranitelných míst. Tato analýza byla provedena na základě série zpráv s odkazem na historické výsledky společnosti SAS a na jiná referenční odvětvová kritéria. Poradci v souvislosti s plánem 4XNG i novým revolvingovým úvěrovým nástrojem vydali různá doporučení týkající se strategií ke zmírňování rizik. V souladu s těmito doporučeními požadovaly dotčené státy řadu úprav plánu 4XNG (aby se urychlila opatření na úsporu nákladů a aby se plán přizpůsobil dalším iniciativám) a rovněž úpravy podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje tak, aby se snížila pravděpodobnost čerpání.

(82) Při analýze plánu 4XNG externí poradci určili klíčové oblasti možného rizika, mj. oblast cílů na poli úspory nákladů, oblast pozbytí aktiv a oblast tlaku na ukazatel RASK, a věnovali jim zvláštní pozornost. Toto posouzení rizik vyústilo mj. v následující úvahy: — Cíle na poli úspory nákladů V návaznosti na doporučení externích poradců byl plán 4XNG upraven a posílen tak, aby zahrnoval iniciativy na poli úspory nákladů v rozsahu přibližně [1–4] miliardy SEK za rok (oproti původnímu cíli [1–4] miliardy SEK za rok došlo k nárůstu). Ačkoliv mezi možnými problémy, jež byly určeny, figurovalo i nesplnění cílů na poli úspory nákladů, klíčovými kroky k odstranění rizik spojených s plánem 4XNG před dojednáním nového revolvingového úvěrového nástroje bylo uzavření nových kolektivních smluv, v jejichž rámci došlo ke snížení mezd a výhod zaměstnanců, a změny penzijního plánu v listopadu 2012. To mělo za následek přímé úspory nákladů ve výši necelých [0–3] miliard SEK za rok […], jež musely být na žádost států úspěšně realizovány předtím, než mohl nový revolvingový úvěrový nástroj nabýt účinnosti. — Pozbytí aktiv V návaznosti na to, že původní předpoklady ohledně pozbytí aktiv zpochybnil externí finanční poradce, a také vzhledem k novým informacím, které během tohoto procesu vyšly najevo, se konečný seznam plánovaných pozbytí aktiv v plánu 4XNG odchýlil od seznamu, který společnost SAS původně sestavila (34). Finanční poradce dotčených států nakonec dospěl k závěru, že pozbytí aktiv (v odhadované hodnotě přibližně 3,0 miliardy SEK) obsažené v konečném plánu 4XNG je v předpokládaném časovém rámci proveditelné. Nový revolvingový úvěrový nástroj nadto obsahoval ustanovení upravující načasování prodeje společnosti Widerøe a nařizující použít výnosy z pozbytí aktiv důsledně ke splacení tohoto nástroje. — Tlak na ukazatel RASK S přihlédnutím k relevantním údajům o historických trendech, prognózám třetích stran a známým změnám v konkurenčním prostředí v příslušné době byly posouzeny předpoklady, z nichž se při odhadu tlaku na výnosy a ukazatel RASK vycházelo. Nemělo se tedy za to, že by tyto předpoklady představovaly významné riziko, že se realizací plánu 4XNG nedosáhne očekávaných výsledků.

(83) Co se týče pochybností Kontrolního úřadu o optimistickém pohledu na konkrétní faktory v plánu 4XNG (např. růst trhu měřeno ukazatelem RASK, prognózy vývoje HDP a 0 % inflace v období 2015–2017) vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, vyplývá z informací předložených během formálního vyšetřovacího řízení Norskem a skupinou SAS, že tyto odhady zohlednily zejména hlavní trhy, na kterých je společnost SAS aktivní. Projevila se zde i výraznější expozice společnosti vůči severní spíše než jižní Evropě a také její expozice vůči americkému trhu a asijskému trhu. Z učiněných vyjádření dále vyplývá, že odhadovaná inflace nákladů ve výši 0 % za rok v období 2015–2017 představuje čistý výsledek spojení základní míry inflace ve výši 2 % za rok (což odpovídá odhadované výši inflace v EU) a předpokladu, že bude možné její vliv neutralizovat prostřednictvím nových opatření ke snížení nákladů.

(84) Pokud jde o nedostatečné testování citlivosti u analýzy vnitřní míry návratnosti uvedené ve zprávě společnosti CITI (viz bod 33 výše) a o počáteční obavy Kontrolního úřadu ohledně potenciálního dopadu méně optimistických scénářů, obdržel Kontrolní úřad od Norska v jeho vyjádření k rozhodnutí o zahájení řízení dodatečné informace o rozsahu provedené analýzy citlivosti. Při zpracovávání plánu 4XNG v období červen–září 2012 v tomto směru společnost Goldman Sachs představila řadu testů citlivosti. Revidovaná analýza v září 2012 ukázala, že společnosti SAS nedojdou peněžní prostředky ani při scénářích s horšími výsledky, tj. že by se ve všech analyzovaných případech hotovostní pozice společnosti SAS udržela nad spodní hranicí pásma revolvingového úvěrového nástroje. Mělo se však za to, že k zachování důvěry trhů je zapotřebí mechanismus k zajištění likvidity a že revolvingový úvěrový nástroj zůstává nejrealističtější možností, jak tuto záložní likviditu získat.

(85) Kontrolní úřad tedy bere na vědomí sérii finančních přezkumů plánu 4XNG (včetně rozsáhlé analýzy a testování různých iterací tohoto plánu). Kontrolní úřad si je rovněž vědom výsledných požadavků dotčených států na snížení rizik při provádění a na realizaci konsolidovaného plánu restrukturalizace ještě před sjednáním nového revolvingového úvěrového nástroje. Tyto kroky se zdají být v souladu s postupem obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství. I tak je ovšem třeba zvážit, zda podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje odpovídaly, či neodpovídaly tomu, co by soukromý investor v tržním hospodářství v téže situaci jako dotčené státy, tj. stávající akcionáři společnosti SAS, býval přijal.

(86) Norsko a skupina SAS vysvětlily, že specifickým rysem odvětví letecké dopravy je nutnost zachovat si vysokou úroveň finanční připravenosti tak, aby bylo možno udržet si důvěru zákazníků i zúčastněných stran, pokud jde o schopnost společnosti i nadále vykonávat svou činnost. Vzhledem k finančním potížím, jimž společnost SAS v roce 2012 čelila, a situaci v oblasti likvidity, jež v uvedené době panovala, byla pravděpodobně jedním z motivů pro účast dotčených států jakožto akcionářů společnosti SAS na novém revolvingovém úvěrovém nástroji snaha zabránit větším ztrátám či úpadku v případě runu na likviditu společnosti.

(87) V tomto ohledu se zdá být patrné, že státy při dokončování podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje čerpaly z doporučení nezávislých finančních poradců. Zdá se dokonce, že podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje byly celkově zaměřeny na zmírnění hlavních zjištěných obchodních rizik. Jak se uvádí v bodě 82 výše, klíčovou odkládací podmínkou pro realizaci nového revolvingového úvěrového nástroje bylo například úspěšné uzavření nových kolektivních smluv s letovými posádkami. Navíc se vzhledem k podmínkám čerpání platným pro nástroj B zdálo být velmi nepravděpodobné, že by k jeho čerpání mohlo dojít dříve než v březnu 2015 (35). Doplňková finanční ujednání, jež byla s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem spojena, byla také z hlediska struktury koncipována tak, aby společnost SAS v případě, že se jí nepodaří naplnit klíčové finanční prognózy obsažené v plánu 4XNG, neměla k revolvingovému úvěrovému nástroji přístup nebo aby musela vrátit veškeré částky, které za dotčenou dobu z revolvingového úvěrového nástroje čerpala (36).

(88) Nad rámec výše uvedených zjištění navíc Kontrolní úřad obdržel další informace týkající se přiměřenosti podkladového kolaterálu nového revolvingového úvěrového nástroje. Ve zprávě z května 2012 zpracovala […] nezávislé ocenění společnosti Widerøe a některých hmotných aktiv (včetně náhradních motorů, příslušných letadel, řady menších nemovitostí a některého vybavení), jež byly následně použity k zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje. Ačkoliv se pozornost soustředila na společnost Widerøe, která se považovala za nejvýznamnější aktivum v rámci balíčku prvků zajištění, a posouzení dalších aktiv vycházelo z omezenějších informací, dosahovala v souhrnném ocenění celková hodnota aktiv výše přibližně [1–4]–[3–6] miliard SEK. Celková odhadovaná hodnota aktiv, která byla použita k zajištění, tedy převyšovala objem nástroje A. Podle názoru Norska se tento stav považoval pro věřitele nového revolvingového úvěrového nástroje za dostatečně uspokojivý vzhledem k tomu, že pravděpodobnost, že společnost SAS někdy bude čerpat nástroj B, se, jak je uvedeno výše, považovala za zanedbatelnou.

(89) Vlastní finanční rizika spojená s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem dále zmírňovala ustanovení o povinné platbě předem a/nebo zrušení závazků v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje v případě, že by společnost SAS pozbyla určitých aktiv nebo využila jiných možností financování. Tato ustanovení o platbě předem a zrušení závazků měla za následek postupné snižování potenciálních ztrát. Celkový objem nového revolvingového úvěrového nástroje byl v důsledku prodeje společnosti Widerøe a na základě dohody, jež vstoupila v platnost po uskutečnění uvedeného prodeje v září roku 2013 (viz bod 29 výše), dokonce snížen z 3,5 na 2 miliardy SEK.

(90) Zdá se tedy, že byl přijat komplexní a soudržný soubor opatření, jež se konkrétně zaměřila na zajištění další životaschopnosti společnosti SAS v období let 2012–2015 a snížení hlavních finančních rizik spojených s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem.

(91) Kontrolní úřad dále uznává, že je zapotřebí zvážit, zda mohl být srovnatelný soukromý investor za podobných tržních podmínek jako dotčené státy (tj. stávající akcionáři společnosti SAS) motivován k tomu, aby ve prospěch příjemce provedl dotčené opatření. Z tohoto důvodu je rovněž účelné zohlednit pro srovnání možné hypotetické situace, k nimž by došlo, pokud by dotčené opatření podniknuto nebylo.

(92) Norsko a skupina SAS v tomto ohledu ve svých vyjádřeních k rozhodnutí o zahájení řízení tvrdí, že by v případě, že by revolvingový úvěrový nástroj v roce 2012 nebyl poskytnut, pravděpodobně došlo k úpadku. Podle Norska by tak dotčeným státům vznikla celková ztráta ve výši 1 044,6 milionů SEK, tj. ve výši hodnoty jejich celkového akciového podílu. Zohledňovala se také vyhlídka ztráty budoucích kapitálových zisků v případě úspěšného provedení plánu 4XNG. Pro srovnání: Norsko ve svém vyjádření odhaduje, že pokud by společnost SAS nedostála svým závazkům v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje, činila by celková možná ztráta vyplývající ze společného podílu dotčených států a jejich vkladů do revolvingového úvěrového nástroje v nejkrajnějším případě kolem [1 000–3 000] milionů SEK (37).

(93) V případě úpadku společnosti SAS se tedy případné další ztráty související s účastí dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji (tj. přibližně 447,5 milionu SEK, pokud vyjdeme z ilustračního příkladu uvedeného Norskem) jeví jako relativně omezené ve srovnání se ztrátou, k níž by tak jako tak došlo v souvislosti s jejich akciovými podíly. Z porovnání této poměrně omezené postupné změny v rámci scénáře s nedosažením výsledků (scénář s úpadkem), s nímž dotčené státy pracovaly, s možným pozitivním efektem pro dotčené státy při úspěšném provedení plánu 4XNG podle všeho vyplývá další argument ve prospěch rozhodnutí dotčených států podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji. Při nejoptimističtějším „základním“ scénáři se ve zprávě společnosti CITI celková výše možného kapitálového zisku dotčených států odhaduje na [7 000–12 000] milionů SEK. Ačkoliv Kontrolní úřad ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřil určité výhrady k optimismu takovýchto růstových prognóz, uznává, že i v konzervativnějších příznivých scénářích by potenciální kapitálový zisk stále mohl výrazně převyšovat potenciální ztráty při scénářích nepříznivých.

(94) Kontrolní úřad tedy bere na vědomí výše uvedené posouzení rizik a výnosů, jakož i rozsáhlý přezkum a testování plánu 4XNG, dodatečná ověření podkladového kolaterálu (38), ustanovení o zrušení a platbách předem, která vedla k postupnému snižování potenciálních ztrát (39), a různá další opatření ke zmírnění rizik začleněná do nového revolvingového úvěrového nástroje (40). Při zohlednění výše uvedeného se rozhodnutí dotčených států podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji zdá být v souladu s kroky soukromého hospodářského subjektu, jenž by jednal s cílem dosáhnout obvyklé tržní návratnosti s ohledem na konkrétní situaci dané společnosti v dané době.

(95) V návaznosti na skutečnosti uvedené výše dochází Kontrolní úřad k závěru, že se dotčené státy v postavení stávajících akcionářů společnosti SAS při rozhodnutí podílet se společně s nadací KAW a věřitelskými bankami v období od prosince 2012 do března 2014 na novém revolvingovém úvěrovém nástroji řídily přiměřenými a realistickými vyhlídkami na ziskovost. Z jejich účasti tedy pro společnost SAS neplynuly žádné výhody ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

3. ZÁVĚR OHLEDNĚ EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

(96) S ohledem na výše uvedené dospěl Kontrolní úřad k závěru, že účast Norska na novém revolvingovém úvěrovém nástroji nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Financování společnosti SAS prostřednictvím nového revolvingového úvěrového nástroje, který Norsko zřídilo v prosinci roku 2012, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.

Článek 3

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 9. července 2014. Za Kontrolní úřad ESVO Oda Helen SLETNES předsedkyně Helga JÓNSDÓTTIR členka kolegia

(1) Úř. věst. C 290, 5.10.2013, s. 9 (oprava).

(2) FAM je společnost odpovědná za správu majetku nadace Knuta a Alice Wallenbergových.

(3) Sedadlokilometry vztahující se ke všem dostupným sedadlům (ASK) jsou měřítkem kapacity pro přepravu cestujících u leteckých společností. Hodnota této veličiny je rovna součinu počtu dostupných sedadel a počtu nalétaných kilometrů.

(4) Zdroj: http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies.

(5) Viz poznámka pod čarou 11 a bod 29 o prodeji 80 % akcií společnosti Widerøe níže.

(6) Zdroj: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

(7) Aktuálnější vývoj úvěrového ratingu S&P společnosti SAS je uveden v poznámce pod čarou 26 níže.

(8) Zdroj: výroční zprávy společnosti SAS za období 2008–2012, dostupné na adrese: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

(9) Dvě emise s předkupním právem z let 2009 a 2010 byly předmětem rozhodnutí Komise ve věci SA. 29785 (dostupné na adrese http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/249053/249053_1461974_61_2.pdf), v němž Komise dospěla k závěru, že v rámci těchto emisí s předkupním právem ke státní podpoře nedošlo.

(10) V tomto smyslu viz slova generálního ředitele společnosti SAS, která dne 12. listopadu 2012 citovala agentura Reuters: „Jedná se pro nás skutečně o ‚poslední výzvu‘, pokud má společnost SAS v budoucnu existovat, uvedl generální ředitel v souvislosti se zahájením nového záchranného plánu pro tuto leteckou společnost […], které se celoročně nepodařilo dosáhnout zisku od roku 2007“, dostupná na adrese: http://www.reuters.com/article/2012/11/12/uk-sas-idUSLNE8AB01O20121112. Viz také článek nazvaný „Na prvním místě seznamu ohrožených leteckých společností Evropy je SAS“ v deníku Financial Times ze dne 13. 11. 2012 dostupný na adrese: http://www.ft.com/intl/cms/s/0/fa1cbd88-2d87-11e2-9988-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh.

(11) Viz například zpráva agentury Reuters ze dne 18. 11. 2012 (http://www.reuters.com/article/2012/11/19/sas-idUSL5E8MI6IY20121119) a deník Financial Times ze dne 19. 11. 2012 (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/43e37eba-322f-11e2-b891-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh).

(12) Podle informací poskytnutých norskými úřady byl prodej […] z konečného seznamu aktiv, u kterých se plánovalo pozbytí, odstraněn vzhledem ke značné nejistotě ohledně načasování prodeje a tvorby výnosů.

(13) Dne 20. května 2013 společnost SAS uvedla, že podepsala dohodu o prodeji 80 % svých akcií společnosti Widerøe skupině investorů. Společnost SAS si ponechá 20 % akcií společnosti Widerøe, avšak bude mít opci na převod úplného vlastnictví v roce 2016. Viz http://mb.cision.com/Main/290/9410155/119539.pdf.

(14) Skupina SAS prodala 10 % akcií své společnosti pozemního odbavování společnosti Swissport. Tato akvizice nabyla účinnosti dne 1. listopadu 2013. V současnosti jsou vyjednávání pozastavena, dokud společnost Swissport nedokončí akvizici a integraci společnosti Servisair.

(15) Tento prodej byl dokončen a z hlediska likvidity přinesl přibližně 1,7 miliardy SEK.

(16) Tato opatření byla z velké části realizována a povedou k úspoře přibližně 1 miliardy SEK.

(17) […].

(18) […], jeden z věřitelů v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje uvedl, že není připraven podílet se na novém úvěrovém nástroji. V důsledku toho […] a […] svůj podíl v novém revolvingovém úvěrovém nástroji úměrně tomu navýšily.

(19) Viz poznámka pod čarou 33 níže.

(20) Viz: http://www.reuters.com/finance/stocks/SAS.ST/key-developments/article/2662973.

(21) Závazek v rámci nástroje A byl dne 31. října 2013 snížen z 0,8 miliardy SEK na 0,6 miliardy SEK v souvislosti s tím, že společnost SAS prodala podíl ve společnosti SAS Ground Handling společnosti Swissport.

(22) Úř. věst. L 97, 15.4.2005, s. 41, a dodatek EHP č. 18, 14.4.2005, s. 1.

(23) Alternativou by bylo nechat platnost starého revolvingového úvěrového nástroje dne 20. června 2013 prostě vypršet a zároveň zamezit jeho případnému využívání, dokud společnost SAS nesplní podmínky čerpání.

(24) Norské úřady poskytly informace o dalších expozicích některých bank vůči společnosti SAS, a to formou dvoustranných nástrojů, různých ujednání o zajištění, kreditních karet, nástrojů na financování letadel, kontokorentních nástrojů a transakcí s nemovitostmi. Norské úřady tvrdí, že tyto banky vůči společnosti SAS nemají – s možnou výjimkou expozice banky […] vůči platbám kreditní kartou – žádnou významnou nezajištěnou expozici. Různé formy expozice, na něž bylo poukázáno, jsou podle nich buď omezeného rozsahu, nebo zajištěné, a proto se ve vztahu k rozhodnutí bank podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji jeví jako nepodstatné.

(25) Výnos na počet sedadlokilometrů vztahujících se ke všem dostupným sedadlům (RASK) je u leteckých společností běžně používaným měřítkem výnosů.

(26) Norsko a společnost SAS v tomto ohledu také zdůrazňují, že agentura S&P zvýšila dne 5. srpna 2013 rating společnosti SAS z CCC+ na B- se stabilním výhledem.

(27) Viz věc 730/79 Philip Morris Holland BV v. Komise, Recueil 1980, s. 2671, bod 11; věc T-288/97 Regione Friuli Venezia Giulia v. Komise, Recueil. 2001, s. II-1169, bod 41; a věc C-280/00 Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), Recueil 2003, s. I-7747, bod 75.

(28) „Třetí balíček“ zahrnoval tři legislativní opatření: i) nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 ze dne 23. července 1992 o vydávání licencí leteckým dopravcům (Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 1); ii) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství (Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 8); a iii) nařízení Rady (EHS) č. 2409/92 ze dne 23. července 1992 o tarifech a sazbách za letecké služby (Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 15). Tato nařízení byla začleněna do Dohody o EHP, a to do svého zrušení nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 Evropského parlamentu a Rady ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství (přepracovaným zněním), které bylo do Dohody o EHP začleněno prostřednictvím přílohy XIII k Dohodě o EHP.

(29) Spojené věci T-228/99 a T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein – Westfalen v. Komise, Recueil 2003, s. II-435, bod 255.

(30) Věc T-296/97 Alitalia, Recueil 2000, s. II-3871, bod 81.

(31) […].

(32) Kromě starého revolvingového úvěrového nástroje byly tři banky do 30. září 2012 exponovány i formou dvoustranných nástrojů spojených se starým revolvingovým úvěrovým nástrojem, které nemohly být čerpány, dokud nebyl starý revolvingový úvěrový nástroj čerpán v plné výši. Objem jednotlivých dvoustranných nástrojů činil v případě […] [400–800] milionů EUR, v případě […] [200–400] milionů EUR a v případě […] [400–800] milionů EUR.

(33) Věc C-305/89 Itálie v. Komise, Recueil 1991, s. I-1603, bod 20.

(34) Z konečného seznamu plánovaných pozbytí […] bylo například odstraněno […].

(35) Jednou z podmínek čerpání nástroje B bylo například to, aby společnost SAS dosáhla zisku před zdaněním, úrokovými náklady, odpisy a před zohledněním nákladů na pronájem nebo restrukturalizaci (EBITDAR) ve výši minimálně [5–9] miliard SEK, a to průběžně za posledních 12 měsíců. Vzhledem k tomu, že tato hodnota EBITDAR převyšovala hodnotu EBITDAR, jejíž dosažení se u všech jednotlivých let v období 2012–2015 na základě prognózy předpokládalo, považovalo se za nepravděpodobné, že by v časovém horizontu nového revolvingového úvěrového nástroje společnost SAS mohla nástroj B čerpat.

(36) Doplňková finanční ujednání v souvislosti s […]. Tato druhá dvě doplňková finanční ujednání se čtvrtletně upravovala na základě finančního modelu, z něhož plán 4XNG vycházel, společnost SAS tedy měla povinnost plnit své vlastní finanční cíle.

(37) Norsko provedlo pro ilustraci odhad celkové ztráty dotčených států v souvislosti s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem, pokud by došlo k plnému čerpání nástroje A (v němž na dotčené státy připadalo [700–1 200] milionů SEK), pokud by se zajištění vztahovalo pouze na 50 % závazku nástroje A a pokud by již dotčené státy obdržely první splátku poplatku za poskytnutí. Výsledkem by byla odhadovaná ztráta v souvislosti s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem ve výši [400–800] milionů SEK, k níž je třeba přičíst odhadovanou ztrátu v souvislosti s celkovým akciovým podílem dotčených států ve výši [700–1 200] milionů SEK, tj. celkem [1 100–2 000] milionů SEK.

(38) Viz bod 88.

(39) Viz body 82 a 89.

(40) Viz body 82 a 87.