CS Úřední věstník Evropské unie C 319/30

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO č. 148/04/COL

ze dne 30. června 2004

o daňových opatřeních týkajících se životního prostředí

(NORSKO)

(2004/C 319/08)

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,

S OHLEDEM NA Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na články 61 až 63 této dohody,

S OHLEDEM NA Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (2), a zejména na článek 24 a protokol 3 (3) této dohody,

S OHLEDEM NA procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory (4), a zejména na kapitolu 15 tohoto dokumentu (5),

S OHLEDEM NA rozhodnutí Kontrolního úřadu o zahájení formálního šetření (6),

PO VYZVÁNÍ zúčastněných stran k předložení připomínek (7) na základě ustanovení kapitoly 5 pokynů Kontrolního úřadu o státní podpoře (8) a s ohledem na jejich připomínky,

VZHLEDEM K TĚMTO DŮVODŮM:

I. FAKTA

A. POSTUP

B. POPIS PŘÍSLUŠNÝCH OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍCH SE PODPORY

1. Osvobození od daně ze spotřeby elektřiny

a) Osvobození od daně ze spotřeby elektřiny pro zpracovatelský a těžební průmysl a pro pěstitele skleníkových kultur

b) Osvobození od daně ze spotřeby elektřiny pro uživatele v určitých regionech (obcích)

2. Výjimky v oblasti daňového režimu pro emise CO2

3. Částečné zrušení daně z emisí SO2

C. POCHYBNOSTI KONTROLNÍHO ÚŘADU VYJÁDŘENÉ V ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ

1. Osvobození od daně ze spotřeby elektřiny

a) Osvobození od daně ze spotřeby elektřiny pro určitá odvětví

b) Osvobození od daně ze spotřeby elektřiny pro uživatele v určitých regionech (magistrátech)

2. Výjimky v oblasti daňového režimu pro emise CO2

a) Osvobození uhlí a koksu používaných jako suroviny nebo jako redukční činidla v průmyslových procesech

b) Osvobození od daně pro uhlí a koks používané pro energetické účely při výrobě cementu a lehčeného expandovaného jílovitého kameniva

c) Snížená sazba daně z emisí CO2 z minerálních olejů v papírenském a celulosovém průmyslu

3. Částečné zrušení daně z emisí SO2

4. Kvalifikace jako „nová podpora“

D. PŘIPOMÍNKY NORSKÉ VLÁDY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ

1. Osvobození od daně ze spotřeby elektřiny

a) Osvobození od daně ze spotřeby elektřiny pro určitá odvětví

b) Osvobození od daně ze spotřeby elektřiny pro uživatele v určitých regionech

2. Výjimky v oblasti daňového režimu pro emise CO2

a) Osvobození uhlí a koksu používaného jako suroviny nebo jako redukční činidla v průmyslových procesech

b) Osvobození uhlí a koksu používaných pro energetické účely při výrobě cementu a lehčeného expandovaného jílovitého kameniva.

c) Snížená sazba daně z emisí CO2 z minerálních olejů v papírenském a celulosovém průmyslu

3. Částečné zrušení daně z emisí SO2

4. Kvalifikace jako „nová podpora“

E. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ

1. Osvobození od daně ze spotřeby elektrické energie

2. Výjimky v oblasti daňového režimu pro emise CO2

a) Osvobození uhlí a koksu používaného jako suroviny nebo jako redukční činidla v průmyslových procesech

b) Osvobození uhlí a koksu používaných pro energetické účely při výrobě cementu a lehčeného expandovaného jílovitého kameniva

c) Snížená sazba daně z emisí CO2 z minerálních olejů v papírenském průmyslu

3. Částečné zrušení daně z emisí SO2

4. Kvalifikace jako „nová podpora“

II. HODNOCENÍ

A. ROZSAH ROZHODNUTÍ

B. STÁTNÍ PODPORA VE SMYSLU ČL. 61 ODST. 1 DOHODY O EHP

1. Osvobození od daně ze spotřeby elektrické energie

a) Osvobození od daně ze spotřeby elektrické energie pro zpracovatelský a těžební průmysl

V tomto ohledu by mělo být připomenuto, že v rozsudku případu Adria Wien Soudní dvůr uvedl, že:

„... žádné odůvodnění udělení výhod podnikům, jejichž činnost sestává v prvé řadě z výroby zboží, nelze shledat v povaze nebo všeobecném schématu daňového systému...“ (44).

b) Osvobození od daně ze spotřeby elektřiny pro uživatele v určitých regionech (obcích))

2. Výjimky v oblasti daňového režimu pro emise CO2

a) Osvobození uhlí a koksu používaného jako suroviny nebo jako redukční činidla v průmyslových procesech

b) Osvobození uhlí a koksu používaných pro energetické účely při výrobě cementu a lehčeného expandovaného jílovitého kameniva

c) Snížená sazba daně z emisí CO2 z minerálních olejů v papírenském a celulosovém průmyslu

3. Zrušení daně z emisí SO2 při použití uhlí a koksu a z ropných rafinerií

a) Zrušení daně z emisí SO2 při použití uhlí a koksu

b) Zrušení daně z emisí SO2 z ropných rafinerií

C. HODNOCENÍ SLUČITELNOSTI

Bod 46.1 pokynů pro ochranu životního prostředí stanoví, že když stát ESVO z ekologických důvodů zavede novou daň v odvětví činnosti nebo na produkty, pro které neexistuje žádná odpovídající daňová harmonizace, nebo pokud tato daň přesahuje daň stanovenou právními předpisy Společenství, může být odůvodněno rozhodnutí o osvobození na období deseti let:

(a) pokud tato osvobození závisejí na uzavření dohod mezi dotyčným státem ESVO a přijímajícími firmami, přičemž se přijímající firmy zavazují dosáhnout cílů pro ochranu životního prostředí, nebo

(b) pokud částka zaplacená firmami po snížení daně zůstává vyšší než je minimum stanovené ve Společenství (pokud existuje daň pro Společenství – první odrážka) nebo když představuje významnou část národní daně (pokud tato daň neodpovídá harmonizované dani Společenství – druhá odrážka).

1. Osvobození od daně ze spotřeby elektřiny

a) Osvobození od daně ze spotřeby elektřiny pro zpracovatelský a těžební průmysl

b) Osvobození od daně ze spotřeby elektřiny pro uživatele v určitých regionech

2. Výjimky v oblasti daňového režimu pro emise CO2

a) Osvobození uhlí a koksu používaných pro energetické účely při výrobě cementu a lehčeného expandovaného jílovitého kameniva.

b) Snížená sazba daně z emisí CO2 z minerálních olejů v papírenském a celulosovém průmyslu

Daň z emisí CO2 z minerálních olejů vede ke snížení použití fosilních paliv a musí se připustit, že má ocenitelný pozitivní dopad z hlediska ochrany životního prostředí. Kontrolní úřad poznamenává, že podle informací předložených norskými úřady došlo v papírenském a celulosovém průmyslu do roku 1999 ke snížení emisí o 60 000 tun. Kromě toho, podle zprávy norské vlády, „Třetí norské sdělení podle rámcové úmluvy o klimatických změnách“ (červen 2002 (61)):

„... byly jako výsledek zlepšené energetické účinnosti a změn ve výběru energií emise CO2 z energetického použití v průmyslu výrazně sníženy... V průmyslu do vysoké míry nahradily minerální oleje jako zdroj energie elektřina a bio energie. To se týká zvláště papírenského a celulosového průmyslu, který stále více používá jako palivo kůru a jiný biologický odpad.“

D. KVALIFIKACE JAKO „NOVÁ PODPORA“ OD 1. LEDNA 2002

a) Závazný účinek přijetí příslušných opatření

b) Následky závaznosti

E. ZPĚTNÉ ZÍSKÁNÍ

a) Oprávněná očekávání

b) Částka, která má být zpětně získána

F. Konečné závěry

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

1. Následující norská opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP: a) osvobození od daně ze spotřeby elektřiny pro zpracovatelský a těžební průmysl, b) osvobození od daně z elektřiny pro podniky situované v kraji Finmark a v sedmi obcích v Severním Tromsu (Karlsøy, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen, Nordreisa, Skjervøy og Storfjord), c) osvobození od daně z emisí CO2 z uhlí a koksu používaných pro energetické účely v průmyslu vyrábějícím cement a lehčené expandované jílovité kamenivo, d) snížená sazba daně z emisí CO2 z minerálních olejů pro papírenský a celulosový průmysl.

2. Osvobození od daně z emisí CO2 z uhlí a koksu používaných jako suroviny nebo redukční činidla nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

3. Zrušení daně z emisí SO2 z použití uhlí a koksu a zrušení daně z emisí SO2 z ropných rafinerií od 1. ledna 2004 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

4. Opatření obsažená v bodě 1 tohoto rozhodnutí představují od 1. ledna 2002 novou podporu.

5. Opatření obsažené v bodě 1 písm. d) tohoto rozhodnutí je slučitelné s ustanoveními Dohody o EHP do 31. prosince 2004.

6. Opatření obsažená v bodě 1 písm. a), b) a c) tohoto rozhodnutí jsou slučitelná s ustanoveními Dohody o EHP.

7. Co se týče neslučitelné podpory obsažené v bodě 1 písm. c) tohoto rozhodnutí, zpětné získání se nevyžaduje.

8. Neslučitelné podpory obsažené v bodě 1 písm. a) a b) tohoto rozhodnutí musejí být příjemci podpor od 6. února 2003 dále vraceny. Vrácení bude uskutečněno bezodkladně a v souladu s postupy vnitrostátních právních předpisů za předpokladu, že umožňují okamžité a účinné provedení rozhodnutí. Zpětně získaná částka bude rovna významné části národní daně a přinejmenším minimální sazbě 0,5 EUR za KWh stanovené ve směrnici o energetické dani (směrnice Rady 2003/96/ES). Podpora, která bude zpětně získána, bude zahrnovat úrok počínající datem, kdy byla příjemcům k dispozici, a končící datem zpětného získání. Úrok bude vypočítán na základě referenční sazby použité pro výpočet ekvivalentu udělené regionální podpory a bude ročně zvyšován.

9. Žádá se, aby norská vláda informovala Kontrolní úřad do dvou měsíců od obdržení tohoto rozhodnutí o opatřeních přijatých za účelem splnění tohoto rozhodnutí.

10. Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.

11. Anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 30. června 2004. Za Kontrolní úřad ESVO předseda Hannes HAFSTEIN Einar M. BULL člen kolegia

(1) Dále jen „Dohoda o EHP“.

(2) Dále jen „dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“.

(3) Musí se poznamenat, že změny protokolu 3 dohody o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora provedené po dohodě uzavřené mezi státy ESVO dne 10. prosince 2001 pozměňující protokol 3 dohody o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, uzavřené mezi státy ESVO, vstoupily v platnost dne 28. srpna 2003. Tyto změny zahrnuly do protokolu 3 „nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k [bývalému] článku 93 Smlouvy o ES“.

(4) Pokyny pro uplatňování a výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 Dohody o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora přijaté a vydané Kontrolním úřadem ESVO dne 19. ledna 1994, zveřejněné v Úř. věst. L 231, 3.9.1994 a v dodatku EHP Úředního věstníku č. 32, 3.9.1994, naposledy pozměněné rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 62/04/COL ze dne 31. března 2004, dosud nezveřejněné; dále jen „pokyny Kontrolního úřadu o státní podpoře“.

(5) Kapitola 15 pokynů Kontrolního úřadu o státní podpoře týkající se podpory v zájmu ochrany životního prostředí přijaté rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 152/01/COL ze dne 23. května 2001 a zveřejněné v Úř. věst. L 237, 6.9.2001, s. 16 a v dodatku EHP Úředního věstníku č. 6, 24.1.2002, dále označovaná jako „pokyny pro ochranu životního prostředí“.

(6) Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 149/02/COL ze dne 26. července 2002 o opatřeních týkajících se daně týkající se životního prostředí (Norsko), zveřejněné v Úř. věst. L 31, 6.2.2003, s. 36 a v dodatku EHP Úředního věstníku č. 8, 6.2.2003, s. 2.

(7) Oznámení informující státy ESVO, členské státy EU a zúčastněné strany o rozhodnutí zahájit šetření a vyzývající je k předložení připomínek k tomuto rozhodnutí do dvou týdnů po zveřejnění oznámení, zveřejněné v Úř. věst. C 105, 1.5.2003, s. 38 a v dodatku EHP Úředního věstníku č. 22, 1.5.2003.

(8) Zejména bod 5.3.2 pokynů pro ochranu životního prostředí.

(9) Viz poznámku pod čarou 6.

(10) Viz poznámku pod čarou 7.

(11) Příslušné ustanovení se odvolává na statistickou klasifikaci D, která odpovídá kapitolám 15 až 37 NACE D.

(12) Příslušné ustanovení se odvolává na statistickou klasifikaci C, která odpovídá kapitolám 10 až 14 NACE C.

(13) Neodkazuje se na žádnou statistickou klasifikaci; tento sektor by však pravděpodobně spadal do NACE A.

(14) Nařízení ze dne 23. prosince 1992 č. 1203, „Forskrift om avgiftsmessig avgrensning og praktisering av fritak og lettelser i avgift på elektrisk kraft for industrien m.v.“.

(15) Srov. nařízení ze dne 23. prosince 1992 č. 1203, „Forskrift om avgiftsmessig avgrensning og praktisering av fritak og lettelser i avgift på elektrisk kraft for industrien m.v.“, ve znění nařízení ze dne 21, prosince 2000 č. 1344.

(16) Nařízení ze dne 11. prosince 2001 č. 1451, „Forskrift om særavgifter“.

(17) Příslušný přepočítací koeficient pro Norsko byl od 3. ledna 2002 8,0105 NOK = 1 EUR a od 3. ledna 2003 7,2360 NOK = 1 EUR (http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/dbaFile791.html).

(18) Lehčené expandované jílovité kamenivo, angl. „leca“.

(19) Souvisí se zavedením směrnice Rady 96/61/ES o integrované prevenci a omezování znečištění, směrnice IPPC (Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26, ve znění směrnice 2003/87/ES Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32), zahrnuté do Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 27/97 (Úř. věst. č. L 242, 4.9.1997, s 76 a v dodatku EHP č. 37, 4.9.1997, s. 100). Akt musí být uplatňován v souladu s požadavky stanovenými ve směrnici do 30. října 2007.

(20) V souladu s dohodou PIL jménem společností uvedených v příloze (zahrnutá odvětví jsou: ropné rafinerie, chemické/keramické materiály, cement, slitiny železa a hliník) prohlásila, že vyvinou technologii a vybudují čističky, které sníží norské emise SO2 minimálně o 5 000 tun ročně. PIL by dále konkrétně navrhla, jak by mohlo být snížení emisí prováděno a jak by mohlo být dosaženo celkového snížení o 7 000 tun. PIL založila tzv. „Fond zpracovatelského průmyslu pro ochranu životního prostředí“ (dále jen „fond“), jehož účelem je, aby společnosti přispívaly na snižování emisí SO2. „Dohoda o implementaci“ byla uzavřena mezi zúčastněnými stranami a fondem dne 18. prosince 2001. Podle ní byly jednotlivé společnosti zavázány provádět do fondu následné platby vypočtené na základě jejich emisí SO2 a sazeb stanovených fondem. Všechny iniciativy, které mohou být z fondu podpořeny, by měly být dokončeny před koncem roku 2009. Dohoda o provedení vstoupila v platnost dne 1. ledna 2002 a její platnost uplyne dne 30. prosince 2009.

(21) Regionální daňová osvobození jako státní podpora, viz: případ E-6/98 Norská vláda vs. Kontrolní úřad ESVO [1999] zpráva Dvora ESVO, s. 74.

(22) Rozhodnutí rady ze dne 3. dubna 2002 o osvobození zboží dvojího použití od daně z klimatických změn ve Spojeném království (státní podpora č. C 18/2001 a C 19/2001), Úř. věst. L 229, 27.8.2002, s. 15.

(23) KOM (1997) 30 v konečném znění, Úř. věst. C 139, 6.5.1997, s. 14.

(24) V současné době směrnice Rady 2003/96/ES, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny („směrnice o energetické dani“), byla přijata 27. října 2003 (Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51), nezačleněná do Dohody o EHP.

(25) To byl podle norských orgánů případ výroby křemíkové oceli a ferosilicia.

(26) Směrnice Rady č. 92/82 EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování sazeb spotřebních daní z minerálních olejů (Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 19).

(27) Základní daň z topného oleje byla zavedena v roce 2000 a jejím účelem bylo odradit o přechodu z elektřiny na olej pro účely topení. Tato daň byla vybírána na stejném daňovém základě jako daň z emisí CO2 z minerálních olejů. Papírenský a celulosový průmysl byl od základní daně z topného oleje plně osvobozen od zavedení této daně.

(28) Případ C-143/99 Adria Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, odstavec 49.

(29) Viz poznámku pod čarou 19.

(30) Směrnice 2003/87/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L275 25.10.2003, s. 32), nezačleněna do Dohody o EHP.

(31) Tato směrnice byla později přijata jako směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51).

(32) Odkaz na St.prp.nr. 1 (2002-2003).

(33) Viz poznámku pod čarou 31.

(34) Dohoda mezi členskými státy Evropského společenství uhlí a oceli na jedné straně a Norským královstvím na straně druhé (Úř. věst. L 348, 27.12.1974, s. 17). Tato dvoustranná dohoda o volném obchodu zůstává v platnosti po zániku smlouvy o ESUO. Práva a závazky plynoucí z této dohody byly z ESUO převedeny na Evropské společenství v důsledku rozhodnutí Konference zástupců vlád členských států ES z 19. července 2002. V důsledku zániku dohody o ESUO v červenci 2002 bylo řešení otázek státní podpory v odvětví oceli ESUO začleněno ve Společenství do obecného právního rámce Smlouvy o ES.

(35) S ohledem na odvětví oceli viz protokol 26 Dohody o EHP společně s článkem 5 protokolu 14 dohody o EHP. S ohledem na ostatní výrobky viz článek 1 a čl. 2 odst. 1 protokolu 14 Dohody o EHP, jakož i článek 1 dvoustranné dohody o volném obchodu a jeho přílohu, která uvádí seznam výrobků, na které se odkazuje v článku 1.

(36) Uplatnění pravidel pro státní podporu na opatření týkající se přímého zdaňování podniků viz v bodě 17B.3.1. písm. 1) kapitoly 17 B pokynů Kontrolního úřadu o státní podpoře.

(37) Viz bod 17B.3.1. (4) kapitoly 17B pokynů Kontrolního úřadu o státní podpoře a případ 173/73 Itálie v Komise [1974] ECR 709, odst. 15.

(38) Viz bod 17B.3.1. (4) kapitoly 17B pokynů Kontrolního úřadu o státní podpoře.

(39) Viz Stanovisko generálního advokáta Darmona v souvisejících případech C-72 a 73/91 Firma Sloman Neptun Schiffahrts [1993] ECR I-887, odstavec 50.

(40) Případ 173/73, uvedený výše, odstavec 15.

(41) Případ C-143/99, uvedený výše, odstavec 55. Viz také případ C-75/97 Belgie v Komise [1999] ECR I-3671, odst. 31, kdy Soudní dvůr rozhodl, že „omezení zvýšených snížení pro určité sektory způsobilo, že uvedená snížení byla považována za selektivní, aby splnila podmínku specifičnosti.“

(42) Případ C-143/99, uvedený výše, odstavec 48; a případ C-75/97, uvedený výše, odstavec 32.

(43) Viz státní podpora č. N 449/2001 – Německo, pokračování reformy ekologické daně po 31. březnu 2002; státní podpora č. C 42/03 (ex NN 3/B/2001 a NN 4/B/2001) – Švédsko, systém energetické daně; státní podpora č. NN 75/2002 – Finsko, rozlišené sazby energetické daně z elektřiny.

(44) Případ C-143/99, uvedený výše, odst. 49.

(45) Státní podpora č C 33/2003 (ex NN 34/2003) – Rakousko, refundace z energetických daní z plynu a elektřiny v roce 2002 a 2003; státní podpora č. N 449/2001 – Německo, pokračování reformy ekologické daně po 31. březnu 2002; státní podpora č. NN 3/A/2001 a NN 4/A/2001) – Švédsko, prodloužení systému daní z emisí CO2; státní podpora č. C 18/2001 (N 123/2000) – Spojené království, daň z klimatických změn.

(46) Daň z elektřiny se uplatňovala např. plně ve stavebnictví („Bygge- og anleggsvirksomhe“), které spadá do statistické klasifikace F odpovídající NACE F.

(47) Norská daň z elektřiny by mohla vést k situacím, kdy by např. 75 % kancelářských prostor bylo využito pro administrativní účely a výsledkem by bylo, že veškerá spotřeba elektřiny z celé budovy by byla osvobozena od daně z elektřiny.

(48) Státní podpora č. N 416/1999 – Dánsko, reforma daně z elektřiny. Viz bod 16 oznámení Komise o uplatnění pravidel státní podpory na opatření týkající se přímého zdanění podniků (Úř. věst. 384, 10.12.1998, s. 3) a odpovídající bod 17B.3.1 (4) kapitoly 17B pokynů Kontrolního úřadu o státní podpoře (Úř. věst. L 137, 8.6.2000, s. 22 a dodatek pro EHP č. 26, 8.6.2000, s. 12)

(49) Viz zejména oddíl 11 dánského zákona, „Lov om afgift af electricitet“, k dispozici na http://147.29.40.90/DELFIN/HTML/A1998/0068929.htm.

(50) Viz poznámku 22 výše.

(51) Státní podpora č. NN 3A/2001 a NN 4A/2001 – Švédsko, prodloužení systému daně z emisí CO2. Viz body 3.5 a 4.3 rozhodnutí.

(52) Ustanovení čl. 2 odst. 4 písm. b) směrnice.

(53) Bod odůvodnění 22 směrnice.

(54) Kapitola 15 pokynů Kontrolního úřadu o státní podpoře, Úvod, odstavec 5.

(55) Podle směrnice o energetické dani se má za to, že je v povaze a logice daňového systému týkajícího se životního prostředí vyjmout mineralogické procesy z rámce (čl. 2 odst. 4 písm. b) a z bodu odůvodnění 22. V povaze a logice systému ovšem nemůže být vyloučit některé, ale ne všechny mineralogické procesy z energetické daně tak, jak tomu je podle norského daňového systému.

(56) Srov. případ C-53/00 Ferring SA v Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS) [2001] ECR I-9067, ve kterém Soudní dvůr shledal, že daň vybíraná z přímého prodeje léků lékárnám, ale ne velkoobchodním distributorům, odpovídala udělení selektivního osvobození velkoobchodním distributorům. V tomto případě dvě spolu přímo soutěžily dvě skupiny distributorů, dotčená daň měla přímý vliv na konkurenční vztah mezi nimi a zvláštním cílem francouzských orgánů bylo tento vliv vytvořit.

(57) Srov. stanovisko generálního advokáta Tizziana v případě C-53/00, Ferring, uvedeném výše, odstavec 38.

(58) Viz poznámky pod čarou 22 a 51 výše.

(59) Tj. 0,5 EUR za MWh, viz článek 10 a tabulku C přílohy I směrnice Rady 2003/96/ES (uvedeno výše).

(60) Kapitola 25 pokynů Kontrolního úřadu o státní podpoře.

(61) http://odin.dep.no/archive/mdvedlegg/01/17/T1386032.pdf.

(62) Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 19.

(63) Směrnice Rady 2003/96/ES, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny, citováno výše.

(64) V tomto kontextu viz: případ C-242/00 Německo v Komise [2002] ECR I-5603, odst. 28.

(65) Případ C-242/00 Německo v Komise, uvedený výše, odstavec 28. Závaznost přijetí příslušných opatření je nyní výslovně stanovena v čl. 19 odst. 1 druhé větě v části II protokolu 3 dohody o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora.

(66) V tomto kontextu viz případ C-313/90 CIRFS [1993] ECR I-1125, odstavec 36.

(67) Srov. např. státní podpora č. C 42/2003 - Švédsko; státní podpora č. E 10/2000 – Německo; a státní podpora č. C 37/2000 - Portugalsko.

(68) Případ 313/90, CIRFS, uvedený výše, odst. 35.

(69) Srov. odstavec 14 zprávy pro slyšení [1993] ECR-1151.

(70) Podobně ve výše uvedeném rozhodnutí o zahájení šetření s ohledem na daně týkající se životního prostředí ve Švédsku Komise zaujala stanovisko, že přijetí příslušných opatření Švédskem mělo samo o sobě za důsledek, že se dosud stávající podpora změnila na novou podporu do té míry, že režimy podpory nevyhovují novým pokynům. Stejně jako v tomto případě neprovedla Komice před přijetím rozhodnutí o zahájení šetření žádná jednotlivá hodnocení různých švédských režimů, srov. státní podpora č. C 42/2003.

(71) Případ C-242/00, uvedený výše, odstavec 28.

(72) Případ C-36/00 Španělsko v Komise [2002] ECR I-3243, odst. 24, 25 a 32.

(73) Viz článek 14 části II protokolu 3 dohody o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora a změnu protokolu 3 před vstoupením v platnost dne 28. srpna 2003, bod 6.2.3 kapitoly 6 pokynů Kontrolního úřadu o státní podpoře.

(74) Srov. případ C-169/95 Španělsko v Komise [1997] ECR I-135, odstavec 51; případ C-24/95 Alcan Deutschland [1997] ECR I-1591, odstavec 25; a případ T-55/99 Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) [2000] ECR II-3207, odstavce 121 až 131.

(75) Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k [bývalému] článku 93 Smlouvy o ES.

(76) Viz poznámku pod čarou 6.

(77) Ve skutečnosti se zdá, že se většina příjemců o norském přijetí příslušných opatření dozvěděla a dozvěděla se také o pochybnostech týkajících se slučitelnosti režimů podpory, a to buď v květnu 2002, kdy byla veřejnost informována v revidovaném rozpočtu norské vlády pro rok 2002, v říjnu 2002, kdy vláda zveřejnila své připomínky k rozhodnutí Kontrolního úřadu o zahájení šetření na internetu a navíc informovala veřejnost o hlavním obsahu rozhodnutí o zahájení šetření ve státním rozpočtu pro rok 2003, nebo naposledy v prosinci 2002, kdy vláda zveřejnila zprávu o důsledcích nových pokynů pro ochranu životního prostřední na daň z elektřiny.

(78) To odpovídá praxi Komise (srov. státní podpora č. C33/2003 – Rakousko), ačkoli Komise před přijetím směrnice o energetické dani zvažovala jako sazbu dosahující významné části národní daně sazbu sníženou na 20 – 25 % z všeobecné daňové sazby (státní podpora č. N 449/2001 – Německo; státní podpora č. NN 3A/2001 a NN 4A/2001 – Švédsko).

(79) Viz čl. 14 odst. 2 v části II protokolu 3 k dohodě o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora a kapitolu 34 pokynů o státní podpoře.