(1)

Tyto povinnosti nebo záruky provozu se běžně označují jako ‚uvízlé náklady.‘ V praxi mohou mít různou formu: dlouhodobé kupní smlouvy, investice provedené na základě předpokládané nebo výslovné záruky prodeje, investice provedené mimo rozsah běžných činností, atd. Aby tyto povinnosti nebo záruky Úřad uznal jako způsobilé uvízlé náklady, musí splňovat následující kritéria: a) ‚Povinnosti nebo záruky provozu‘, které mohou způsobit uvízlé náklady, musí předcházet datu 27. listopadu 1999, což je datum vstupu v platnost rozhodnutí č. 168/1999. b) Existence a platnost těchto povinností nebo záruk bude zdůvodněna na základě výchozích právních předpisů a smluvních ustanovení a legislativních souvislostí, za kterých byly přijaty. c) V případě těchto povinností nebo záruk provozu musí existovat nebezpečí, že nebudou moci být splněny v důsledku směrnice 96/92/ES. Aby povinnosti a záruky byly kvalifikovány jako uvízlé náklady, musí se v důsledku směrnice stát nehospodárnými a musí výrazným způsobem ovlivnit konkurenceschopnost dotčeného podniku. To musí mimo jiné vést k tomu, aby podnik vytvářel účetní položky (např. rezervy), které jsou určené k tomu, aby odrážely předvídatelný dopad povinnosti nebo záruky. Především v případech, kdy v důsledku dotčených povinností nebo záruk může být v případě neexistence podpory nebo přechodných opatření ohrožena životaschopnost podniku, má se za to, že tyto povinnosti nebo záruky splňují požadavky stanovené v předchozím odstavci. Dopad těchto povinností nebo záruk na konkurenceschopnost nebo životaschopnost dotčeného podniku bude hodnocen na konsolidované úrovni. V případě povinností nebo záruk, které představují uvízlé náklady, musí být možné určit vztah příčiny a důsledku mezi vstupem rozhodnutí č. 168/1999 v platnost a obtíží dotčeného podniku splnit nebo zajistit splnění těchto povinností nebo záruk. V zájmu stanovení vztahu příčiny a důsledku Úřad přihlédne ke všem poklesům cen elektřiny nebo ke ztrátám tržního podílu, které dotčené podniky utrpěly. Povinnosti nebo záruky, které nemohly být splněny bez ohledu na vstup rozhodnutí č. 168/1999 v platnost, nepředstavují uvízlé náklady. d) Tyto povinnosti nebo záruky musí být neodvolatelné. Má-li podnik možnost tyto povinnosti nebo záruky za úplatu odvolat nebo změnit, bude k této skutečnosti při výpočtu způsobilých uvízlých nákladů přihlédnuto. e) Je pravidlem, že povinnosti nebo záruky spojující podniky, které náleží do stejné skupiny, nelze označit za uvízlé náklady. f) Uvízlé náklady jsou hospodářské náklady, které musí odpovídat skutečným investovaným, zaplaceným nebo splatným částkám plynoucím z povinností nebo záruk: paušální výpočty tedy nelze přijmout, pokud nelze prokázat, že odrážejí hospodářskou skutečnost. g) Uvízlé náklady musí být čisté, nesmějí tedy zahrnovat příjmy, zisky nebo přidanou hodnotu související s povinnostmi nebo zárukami, ze kterých plynou. h) Uvízlé náklady musí být hodnoceny po odečtení všech podpor zaplacených nebo splatných za aktiva, ke kterým se vztahují. Zejména v případech, kdy povinnost nebo záruka provozu odpovídá investici, na kterou se vztahuje státní podpora, musí být hodnota podpory odečtena ode všech uvízlých nákladů plynoucích z této povinnosti nebo záruky. i) Kdykoli uvízlé náklady plynou z povinností nebo záruk, jejichž plnění je v důsledku rozhodnutí č. 168/1999 obtížné splnit, přihlíží se při výpočtu uvízlých nákladů ke skutečné postupné změně hospodářských podmínek a podmínek hospodářské soutěže, které převažují na vnitrostátním a společném trhu s elektřinou. Zejména v případech, kdy by povinnosti nebo záruky mohly představovat uvízlé náklady z důvodu předvídatelného poklesu cen elektřiny, musí výpočet uvízlých nákladů přihlížet ke skutečným pohybům cen elektřiny. j) Náklady odečtené před převedením rozhodnutí č. 168/1999 do vnitrostátních právních předpisů nemohou být příčinou uvízlých nákladů. Avšak pořízení nebo odepsání aktiv zapsaných v rozvaze dotčených podniků se zřejmým cílem přihlédnout k předvídatelným účinkům rozhodnutí mohou odpovídat uvízlým nákladům. k) Způsobilé uvízlé náklady nesmějí přesáhnout minimální hladinu, která dotčeným podnikům umožňuje pokračovat v plnění nebo v zajištění plnění povinností a záruk, jichž se týká rozhodnutí č. 168/1999 (4). Proto budou muset být vypočteny s přihlédnutím k nejhospodárnějšímu řešení, které by daný podnik mohl použít (v případě neexistence podpory). Může se jednat, mimo jiné, o ukončení povinností nebo záruk, které jsou příčinou uvízlých nákladů, nebo likvidaci všech nebo některých aktiv, která jsou příčinou uvízlých nákladů (pokud to neodporuje základním zásadám samotných povinností nebo záruk). l) Je pravidlem, že náklady, které mohou nést některé podniky po časovém období stanoveném v článku 26 směrnice (26. listopad 2006), nemohou představovat způsobilé uvízlé náklady ve smyslu této metodiky (5). Pokud to však Úřad považuje za nutné, může v patřičné době k těmto povinnostem nebo zárukám přihlédnout a případně je považovat za způsobilé uvízlé náklady během další fáze otevírání společného trhu s elektřinou. m) V případě států ESVO, které otevírají své trhy rychleji, než vyžaduje rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 168/1999, může Úřad souhlasit s tím, že bude považovat za způsobilé uvízlé náklady podle této metodiky náklady, které některé podniky musí nést po časovém období stanoveném v článku 26 směrnice, jestliže tyto náklady plynou z povinností nebo záruk, které splňují kritéria uvedená v písmenech a) až l) v oddíle 21.3 výše, a za předpokladu, že jsou omezeny na období do 31. prosince 2010.